# Službeni list C 14/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 14 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.15. siječnja 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 14

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.15. siječnja 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | MIŠLJENJA |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| 2020/C 14/01 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Europski stup socijalnih prava – evaluacija početne faze provedbe i preporuke za budućnost (samoinicijativno mišljenje) | 1 |
| 2020/C 14/02 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o provedbi Globalnog sporazuma za sigurne, propisne i zakonite migracije na temelju vrijednosti EU-a (samoinicijativno mišljenje) | 24 |
| 2020/C 14/03 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Stvaranje sinergija među različitim planovima za kružno gospodarstvo (samoinicijativno mišljenje) | 29 |
| 2020/C 14/04 | Mišljenje Europskga gospodarskog i socijalnog odbora o temi Deset godina Istočnog partnerstva: promišljanje o postignućima i oblikovanje buduće politike Istočnog partnerstva (samoinicijativno mišljenje) | 34 |
| 2020/C 14/05 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o temi Međunarodna trgovina i turizam – globalni program održivog razvoja (samoinicijativno mišljenje) | 40 |
| 2020/C 14/06 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Digitalizacija, umjetna inteligencija i pravednost – Kako ojačati položaj EU-a u globalnom nadmetanju na području vještina i obrazovanja budućnosti uz osiguravanje socijalne uključenosti  (razmatračko mišljenje na zahtjev finskog predsjedništva) | 46 |
| 2020/C 14/07 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Pregled troškova i koristi povezanih s ulaganjima u sigurnost i zdravlje na radu (razmatračko mišljenje na zahtjev finskog predsjedništva) | 52 |
| 2020/C 14/08 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Promjene u svijetu rada i dugovječnost/starenje stanovništva – preduvjeti za aktivno sudjelovanje radnika koji stare u novom svijetu rada  (razmatračko mišljenje na zahtjev finskog predsjedništva) | 60 |
| 2020/C 14/09 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Socijalna dimenzija ribarstva (razmatračko mišljenje) | 67 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

2020/C 14/01

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Europski stup socijalnih prava – evaluacija početne faze provedbe i preporuke za budućnost (samoinicijativno mišljenje)

1

2020/C 14/02

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o provedbi Globalnog sporazuma za sigurne, propisne i zakonite migracije na temelju vrijednosti EU-a (samoinicijativno mišljenje)

24

2020/C 14/03

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Stvaranje sinergija među različitim planovima za kružno gospodarstvo (samoinicijativno mišljenje)

29

2020/C 14/04

Mišljenje Europskga gospodarskog i socijalnog odbora o temi Deset godina Istočnog partnerstva: promišljanje o postignućima i oblikovanje buduće politike Istočnog partnerstva (samoinicijativno mišljenje)

34

2020/C 14/05

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o temi Međunarodna trgovina i turizam – globalni program održivog razvoja (samoinicijativno mišljenje)

40

2020/C 14/06

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Digitalizacija, umjetna inteligencija i pravednost – Kako ojačati položaj EU-a u globalnom nadmetanju na području vještina i obrazovanja budućnosti uz osiguravanje socijalne uključenosti  (razmatračko mišljenje na zahtjev finskog predsjedništva)

46

2020/C 14/07

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Pregled troškova i koristi povezanih s ulaganjima u sigurnost i zdravlje na radu (razmatračko mišljenje na zahtjev finskog predsjedništva)

52

2020/C 14/08

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Promjene u svijetu rada i dugovječnost/starenje stanovništva – preduvjeti za aktivno sudjelovanje radnika koji stare u novom svijetu rada  (razmatračko mišljenje na zahtjev finskog predsjedništva)

60

2020/C 14/09

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi Socijalna dimenzija ribarstva (razmatračko mišljenje)

67

---

| | III.   Pripremni akti |
| --- | --- |
| | Europski gospodarski i socijalni odbor |
| 2020/C 14/10 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Bolja regulativa: analiza stanja i nastavak naše obveze (COM(2019) 178 final) | 72 |
| 2020/C 14/11 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (COM(2019) 208 final – 2019/0101 (COD)) | 78 |
| 2020/C 14/12 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 kako bi se državama članicama pružila financijska pomoć za pokrivanje velikog financijskog opterećenja koje je posljedica povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije bez sporazuma  (COM(2019) 399 final – 2019/0183 (COD)) | 84 |
| 2020/C 14/13 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija – Učinkovitije donošenje odluka u području socijalne politike: utvrđivanje područja za poboljšan prelazak na glasovanje kvalificiranom većinom  (COM(2019) 186 final) | 87 |
| 2020/C 14/14 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o dokumentu za razmatranje Prema održivoj Europi do 2030. (COM(2019) 22 final) | 95 |
| 2020/C 14/15 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću – Učinkovitije i demokratskije donošenje odluka u okviru energetske i klimatske politike EU-a (COM(2019) 177 final) | 105 |
| 2020/C 14/16 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Izvješću Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija zrakoplovstva za Europu: Održavanje i promicanje visokih socijalnih standarda  (COM(2019) 120 final) | 112 |
| 2020/C 14/17 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o davanju ovlasti Njemačkoj za izmjenu važećeg bilateralnog sporazuma o cestovnom prijevozu sa Švicarskom kako bi se dozvolila kabotaža tijekom pružanja usluga međunarodnog cestovnog autobusnog putničkog prijevoza između pograničnih regija tih dviju zemalja (COM(2019) 221 final) i o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o davanju ovlasti Italiji za vođenje pregovora i sklapanje sporazuma sa Švicarskom kojim se dozvoljava kabotaža tijekom pružanja usluga međunarodnog autobusnog putničkog prijevoza između pograničnih regija tih dviju zemalja (COM(2019) 223 final) | 118 |
| 2020/C 14/18 | Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Smjernice o Uredbi o okviru za slobodan protok neosobnih podataka u Europskoj uniji (COM(2019) 250 final) | 122 |
| 2020/C 14/19 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1309/2013 o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.)  (COM(2019) 397 final – 2019/0180/(COD)) | 129 |
| 2020/C 14/20 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/2403 u vezi s odobrenjima za ribolov za ribarska plovila Unije u vodama Ujedinjene Kraljevine i za ribolovne operacije ribarskih plovila Ujedinjene Kraljevine u vodama Unije  (COM(2019) 398 final – 2019/0187(COD)) | 130 |
| 2020/C 14/21 | Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 2019/501 i Uredbe (EU) br. 2019/502 u pogledu njihovih razdoblja primjene  (COM(2019) 396 final – 2019/0179 (COD)) | 131 |

III.   Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

2020/C 14/10

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Bolja regulativa: analiza stanja i nastavak naše obveze (COM(2019) 178 final)

72

2020/C 14/11

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila (COM(2019) 208 final – 2019/0101 (COD))

78

2020/C 14/12

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 kako bi se državama članicama pružila financijska pomoć za pokrivanje velikog financijskog opterećenja koje je posljedica povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije bez sporazuma  (COM(2019) 399 final – 2019/0183 (COD))

84

2020/C 14/13

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija – Učinkovitije donošenje odluka u području socijalne politike: utvrđivanje područja za poboljšan prelazak na glasovanje kvalificiranom većinom  (COM(2019) 186 final)

87

2020/C 14/14

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o dokumentu za razmatranje Prema održivoj Europi do 2030. (COM(2019) 22 final)

95

2020/C 14/15

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću – Učinkovitije i demokratskije donošenje odluka u okviru energetske i klimatske politike EU-a (COM(2019) 177 final)

105

2020/C 14/16

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Izvješću Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija zrakoplovstva za Europu: Održavanje i promicanje visokih socijalnih standarda  (COM(2019) 120 final)

112

2020/C 14/17

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o davanju ovlasti Njemačkoj za izmjenu važećeg bilateralnog sporazuma o cestovnom prijevozu sa Švicarskom kako bi se dozvolila kabotaža tijekom pružanja usluga međunarodnog cestovnog autobusnog putničkog prijevoza između pograničnih regija tih dviju zemalja (COM(2019) 221 final) i o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o davanju ovlasti Italiji za vođenje pregovora i sklapanje sporazuma sa Švicarskom kojim se dozvoljava kabotaža tijekom pružanja usluga međunarodnog autobusnog putničkog prijevoza između pograničnih regija tih dviju zemalja (COM(2019) 223 final)

118

2020/C 14/18

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Smjernice o Uredbi o okviru za slobodan protok neosobnih podataka u Europskoj uniji (COM(2019) 250 final)

122

2020/C 14/19

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1309/2013 o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.)  (COM(2019) 397 final – 2019/0180/(COD))

129

2020/C 14/20

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/2403 u vezi s odobrenjima za ribolov za ribarska plovila Unije u vodama Ujedinjene Kraljevine i za ribolovne operacije ribarskih plovila Ujedinjene Kraljevine u vodama Unije  (COM(2019) 398 final – 2019/0187(COD))

130

2020/C 14/21

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 2019/501 i Uredbe (EU) br. 2019/502 u pogledu njihovih razdoblja primjene  (COM(2019) 396 final – 2019/0179 (COD))

131

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

MIŠLJENJA

Europski gospodarski i socijalni odbor

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/1

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Europski stup socijalnih prava – evaluacija početne faze provedbe i preporuke za budućnost”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 14/01)

Izvjestitelj: Bernd SCHLÜTER

Suizvjestiteljica: Cinzia DEL RIO

| Odluka Plenarne skupštine | 24.1.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika
  samoinicijativno mišljenje |
| Nadležna stručna skupina | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini | 10.9.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju | 25.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br. | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani) | 117/44/3 |

Odluka Plenarne skupštine

24.1.2019.

Pravni temelj

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

samoinicijativno mišljenje

Nadležna stručna skupina

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini

10.9.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju

25.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani)

117/44/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Uvjeren da se realna budućnost Europske unije može zasnivati jedino na neraskidivoj vezi čvrstih gospodarskih temelja i snažne socijalne dimenzije (1), EGSO se dosljedno zalaže za uzlaznu konvergenciju i djelotvorniju socijalnu politiku na razini EU-a i država članica (2). Trebalo bi također ojačati i ažurirati europski socijalni model kao uzor na međunarodnoj razini. Djelotvornom provedbom europskog stupa socijalnih prava iz 2017. potvrđuje se zajednička predanost europskom socijalnom modelu u okviru nove socijalno uključive strategije. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Pri poduzimanju mjera za provedbu europskog stupa socijalnih prava s pomoću programa politika i zakonodavnih inicijativa na razini EU-a i nacionalnoj razini treba na uravnotežen način poštovati ciljeve i načela Ugovorâ, podjelu nadležnosti između institucija EU-a i država članica i, ako je potrebno, klauzulu o nesmanjivanju dostignute zaštite. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Europsko zakonodavstvo u odgovarajućim područjima trebalo bi osiguravati okvir s općim zajedničkim standardima, pri čemu se trebaju uvažavati posebne okolnosti i sustavi socijalne skrbi na nacionalnoj razini i priznavati stvarna i ostvariva socijalna prava za građane na razini EU-a i nacionalnoj razini. Ciljeve stupa socijalnih prava trebalo bi poštovati u svim područjima politike EU-a primjenom horizontalne klauzule (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Europski stup socijalnih prava trenutačno se provodi s pomoću zakonodavnih i nezakonodavnih mjera, posebnog financiranja i promjena u postupku europskog semestra, što bi trebalo biti usmjereno na poticanje uzlazne konvergencije i utvrđivanje minimalnih socijalnih standarda radi stvaranja jednakih uvjeta tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Važno je uspostaviti i usvojiti osnovne standarde za pouzdane i djelotvorne sustave socijalne zaštite (4) i temeljne usluge od općeg interesa, koje bi neovisna ocjenjivačka tijela trebala redovito ocjenjivati. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Komisija i Europski parlament trebali bi predložiti mehanizme koji bi omogućili da se sve reprezentativne socijalne dionike, uključujući socijalne partnere i organizacije civilnog društva, na svim relevantnim razinama na odgovarajući način uključi u provedbu europskog stupa socijalnih prava (5). Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti različitim ulogama i jačanju kolektivnog pregovaranja na nacionalnoj razini, u okviru kojega je moguće predvidjeti zakonske obveze prije donošenja zakona ili koje može biti alternativa zakonodavstvu u posebnim područjima tržišta rada. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Za provedbu europskog stupa socijalnih prava potrebna je snažna proračunska osnova i ulaganja na razini EU-a i država članica putem odgovarajućeg financiranja u sklopu VFO-a i uz pomoć primjene zlatnog pravila za javna ulaganja u socijalne svrhe i europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF), koji mogu biti jasnije usmjereni na europski stup socijalnih prava i odgovarajuće politike oporezivanja (6). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Europski semestar i nacionalni programi reformi – koji se primjenjuju i na države koje nisu članice europodručja – te pregled socijalnih pokazatelja glavni su instrumenti za provedbu i praćenje stupa socijalnih prava (7). |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Novim postupkom europskog semestra trebali bi se ostvariti socijalni ciljevi u okviru praćenja socijalne neravnoteže te bi trebalo uvesti nove i mjerljive pokazatelje, zajedno s ciljanim preporukama po zemljama u području socijalne politike. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Potrebno je promicati redovito praćenje provedbe europskog stupa socijalnih prava, uz obvezujuće savjetovanje sa socijalnim dionicima; EGSO predlaže uspostavu EU-ovog foruma za socijalnu politiku povezanog s europskim semestrom. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO je već pozvao na izradu jasnog i koordiniranog plana kojim će se utvrditi prioriteti za provedbu stupa socijalnih prava i ostvarivanje postojećih socijalnih prava i standarda. Temeljne potrebe i prava, posebno ranjivih skupina, razlike u mogućnostima, dohotku i bogatstvu unutar država članica i među njima, politike uključivanja i odgovarajući uvjeti za javne i neprofitne usluge te socijalna poduzeća pitanja su koja treba prioritetno rješavati. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | U mišljenju se utvrđuju opće smjernice, daje opća ocjena prvih koraka i iznose preporuke za glavne instrumente. Ujedno se iznose najnovije informacije o napretku koji je na razini EU-a postignut u pogledu usvojenih mjera i dostupnih instrumenata s obzirom na tri glavna područja europskog stupa socijalnih prava (jednake mogućnosti i pristup tržištu rada, pravedni radni uvjeti te socijalna zaštita i uključenost) te se daju prijedlozi za iduće korake. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Kontekst i smjernice za provedbu

| 2.1. | Europski stup socijalnih prava svečano je proglašen na sastanku na vrhu za pravedno zapošljavanje i rast u Göteborgu u studenome 2017. godine. Uspostavljen je na temelju sveobuhvatnih načela europskih Ugovora, u kojima su utvrđena temeljna prava građana, čija je provedba i dalje odgovornost svih relevantnih sudionika. U člancima 9. i 151. UFEU-a utvrđeni su ciljevi europskog socijalnog modela, koje je potrebno prilagođavati s obzirom na promjene do kojih dolazi u svijetu rada i našim društvima u okviru nove socijalno uključive strategije. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EU i države članice postupno uvode i poboljšavaju politike usmjerene na postizanje boljih radnih i životnih uvjeta za građane zahvaljujući europskom socijalnom modelu kao instrumentu konkurentnosti za gospodarstvo EU-a. Istovremeno se uvažava činjenica da je u EU-u i dalje cilj provesti taj model i ažurirati ga. Među državama članicama EU-a i unutar njih, među socijalnim skupinama te među sustavima socijalne sigurnosti postoje velike razlike. Mnoge su zemlje suočene s izazovima, neke zemlje EU-a imaju uključiviji socijalni sustav, dok se u drugima ne zadovoljavaju temeljne potrebe. Europski stup socijalnih prava trebao bi potaknuti države članice i EU da osiguraju moderna rješenja za aktualne probleme s kojima se suočavaju europski građani i da jamče ravnopravne uvjete za održiva poduzeća u globalnom tržišnom natjecanju. Provođenje europskog stupa socijalnih prava politička je obveza koju bi trebale preuzeti institucije EU-a, države članice, socijalni partneri i svi ostali relevantni dionici u skladu sa svojim nadležnostima u duhu uzajamnog poštovanja i za izravnu dobrobit svih građana. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U nedavnoj Stoljetnoj deklaraciji ILO-a o budućnosti rada usvojenoj na Međunarodnoj konferenciji rada utvrđuju se neki važni pravci djelovanja i navode mjere kojima bi se moderniziralo radno pravo i spriječila isključenost te se ujedno predviđa niz ulaganja u ljudske kapacitete, u institucije rada i u dostojanstven i održiv rad kojima bi se oblikovalo najbolje okruženje za razvoj poduzeća i za napredak prema pravednijim radnim i životnim uvjetima za građane, uz uvažavanje nacionalnih okolnosti i posebne uloge socijalnih partnera. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | U okviru Programa UN-a za održivi razvoj do 2030. utvrđeno je 17 ciljeva održivog razvoja na čije se ostvarivanje EU obvezao do 2030. godine, a provedba europskog stupa socijalnih prava doprinijet će tomu. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | EGSO smatra da se realna budućnost Europe može temeljiti samo na spajanju čvrstoga gospodarskog temelja sa snažnom socijalnom dimenzijom. Uvjeren je da je Europskoj uniji potreban novi konsenzus o održivoj gospodarskoj i socijalnoj strategiji kako bi ispunila svoje obećanje da će raditi na uravnoteženom gospodarskom rastu i socijalnom napretku koji vode k većoj dobrobiti europskih građana (8). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | U Deklaraciji iz Sibiua od 9. svibnja 2019. (9) države članice EU-a obvezale su se da će ostvarivati rezultate ondje gdje je to najvažnije i da će i dalje ulagati najveće napore kada je riječ o najvažnijim pitanjima te da će uvijek primjenjivati načelo pravednosti. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | Na razini EU-a europski stup socijalnih prava zasad se provodi:






  a) | zakonodavnim i nezakonodavnim mjerama s naglaskom na ostvarivanju i preispitivanju postojeće socijalne stečevine, koju prema potrebi valja ažurirati, |
| --- | --- | --- |

2.5.

a)

zakonodavnim i nezakonodavnim mjerama s naglaskom na ostvarivanju i preispitivanju postojeće socijalne stečevine, koju prema potrebi valja ažurirati,

| b) | posebnim financijskim sredstvima i |
| --- | --- |

b)

posebnim financijskim sredstvima i

| c) | nekim početnim promjenama u postupku europskog semestra. |
| --- | --- |

c)

nekim početnim promjenama u postupku europskog semestra.

2.6.   Zakonodavne i nezakonodavne mjere na razini EU-a i nacionalnoj razini

| 2.6.1. | Otvorena, dinamična i mobilna tržišta rada potrebna su kako bi se podržale nove i raznolikije karijere i neometane promjene radnih mjesta, sektora i statusa zaposlenosti. Potrebno je djelovati kako bi se smanjile neusklađenosti na tržištu rada. Sustave obrazovanja i osposobljavanja treba bolje prilagoditi potrebama tržišta rada. Reforme trebaju biti usmjerene na pozitivne mjere za promicanje aktivnog starenja radne snage, postizanje održivih i primjerenih mirovinskih sustava te integraciju migranata u radnu snagu. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | Pri poduzimanju mjera za provedbu stupa socijalnih prava EU i države članice koristit će sve instrumente politike koje smatraju potrebnima za postizanje svojih zajedničkih ciljeva, uključujući programe politike i zakonodavne mjere. Načelima supsidijarnosti i proporcionalnosti te obvezujućim vrijednostima, ciljevima i načelima iz Ugovorâ odredit će se na kojoj se razini poduzimaju takve mjere, dajući prednost razini koja pruža najbolju dodanu vrijednost za predmetne dionike i doprinosi djelotvornoj provedbi europskog stupa socijalnih prava. Trebalo bi poštovati podjelu nadležnosti i, prema potrebi, klauzulu o nesmanjivanju dostignute zaštite. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | U svrhu promicanja participativne demokracije i bolje regulative, EU i države članice prethodno se savjetuju sa socijalnim partnerima, u skladu s člancima 153. – 155. Ako tijekom takvog savjetovanja socijalni partneri iskažu namjeru da djeluju samostalno u sustavu socijalnog dijaloga, EU i država članica suzdržat će se od intervencije u predmetnom području politike ako socijalni partneri mogu biti uspješni i postići ciljeve dotičnog djelovanja. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | Pri provođenju europskog stupa socijalnih prava potrebno je uzeti u obzir nadležnost i sudjelovanje drugih relevantnih dionika, poput javnih socijalnih službi, udruženja pružatelja neprofitnih socijalnih usluga i usluga stanovanja, javnih osiguravatelja, poduzeća socijalne ekonomije, organizacija socijalne skrbi i organizacija mladih, korisnika socijalnih usluga i predstavnika ranjivih skupina. |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.6.5. | Države članice, institucije EU-a, socijalni partneri i organizacije civilnog društva trebali bi pratiti provedbu europskog stupa socijalnih prava i djelotvornost postojećih mjera. Institucije EU-a trebale bi podupirati države članice i socijalne dionike na nacionalnoj razini u provedbi europskog stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

2.6.5.

| 2.6.6. | Europsko zakonodavstvo u odgovarajućim područjima trebalo bi osiguravati okvir s općim i jasnim zajedničkim standardima, kojima se uvažavaju posebne nacionalne okolnosti i koji se mogu prilagoditi raznolikosti sustava socijalne skrbi i uloge dionika, te kojima se priznaju stvarna i ostvariva socijalna prava za građane na razini EU-a i nacionalnoj razini i donosi europska dodana vrijednost (10). Ciljeve stupa socijalnih prava trebalo bi poštovati u svim područjima politike EU-a te primjenom horizontalne klauzule (članak 9. UFEU-a). |
| --- | --- |

2.6.6.

| 2.6.7. | Provedbom europskog stupa socijalnih prava nastoji se potaknuti uzlazna konvergencija, poboljšanje socijalnih uvjeta i uvjeta na tržištu rada za europske radnike i građane, poboljšanje i uspostava pouzdanih i djelotvornih sustava socijalne zaštite (11) te suvremenih i znanstveno utemeljenih socijalnih i zdravstvenih usluga čija se kvaliteta ocjenjuje, osobito kad su posrijedi javne i neprofitne usluge, utvrđivanje minimalnih standarda za borbu protiv socijalnog dampinga te istovremeno stvaranje ravnopravnih uvjeta za uspješna gospodarstva, zapošljavanje i održiva poduzeća, uz povećanje povjerenja građana u EU. Strategije socijalne politike trebaju uključivati interese MSP-ova i pravedne tržišne uvjete za njih. Važno je uspostaviti i odobriti osnovne standarde za usluge od općeg interesa, kao što su stanovanje, voda i socijalne usluge, koje bi trebalo redovito ocjenjivati. To među ostalim trebaju provoditi neovisna ocjenjivačka tijela (istraživački instituti, akademije itd.) kojima se može pružati financijska potpora i čija se izvješća mogu objavljivati. Prednost treba dati razmatranju pitanja osnovnih potreba građana i ranjivih skupina te pitanja opasnih razlika u području mogućnosti, dohotka i bogatstva unutar država članica i među njima. |
| --- | --- |

2.6.7.

| 2.6.8. | Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti različitoj ulozi kolektivnog pregovaranja na nacionalnoj razini i kolektivnim ugovorima, u okviru kojih je moguće predvidjeti zakonske obveze prije donošenja zakona ili koji mogu biti alternativa zakonodavstvu zahvaljujući uređivanju posebnih područja tržišta rada i radnih odnosa. Na taj način socijalni partneri mogu imati ulogu u postupku provedbe i dokazati da mogu imati jednak pravni učinak. U nekim državama članicama postupci kolektivnog pregovaranja nisu strukturirani, a opseg kolektivnog pregovaranja vrlo je ograničen te su stoga i dalje prisutne razlike u priznavanju socijalnih prava utvrđenih europskim stupom socijalnih prava. U takvim bi slučajevima zakon trebao intervenirati. |
| --- | --- |

2.6.8.

| 2.6.9. | Četverostranom izjavom „Novi početak za socijalni dijalog” potiče se razvoj djelotvornog kolektivnog pregovaranja. Zajednička predanost socijalnih partnera provedbi europskog stupa socijalnih prava odražava se u zajedničkom programu rada europskih socijalnih partnera za razdoblje 2019. –2021. koji će se provoditi i na nacionalnim razinama, čime se pridonosi procesu nacionalnih reformi. U programu rada za razdoblje 2019.–2021. iznijet će se konkretni prijedlozi o temama povezanima s provedbom europskog stupa socijalnih prava, kao što su pregovori o autonomnom okvirnom sporazumu o digitalizaciji, uključujući mogućnosti i načine uspostavljanja i prekidanja veza te poboljšanje uspješnosti tržišta rada i socijalnih sustava te razvoj vještina (12). |
| --- | --- |

2.6.9.

| 2.6.10. | Potrebno je u većoj mjeri uvažiti i ojačati ulogu civilnog društva. Treba ojačati građanski dijalog kako bi se osiguralo da građani, uključujući mlade (13) i ugrožene osobe ili osobe koje se suočavaju s diskriminacijom, osjećaju da se mogu uključiti u oblikovanje, provedbu i reviziju postupaka izrade politika (14). EGSO upravo pokreće nacionalne rasprave u odabranim državama članicama EU-a o tome kako na bolji način uključiti civilno društvo u ciklus europskog semestra (15). |
| --- | --- |

2.6.10.

| 2.6.11. | Komisija je poduzela praktične mjere za provedbu stupa socijalnih prava u praksi na europskoj razini te je nedavno objavila ažurirani informativni članak koji sadržava dosad usvojene zakonodavne i nezakonodavne inicijative (16). EGSO je već pozvao na izradu jasnog i koordiniranog plana (17) kojim će se utvrditi prioriteti za provedbu stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

2.6.11.

| 2.6.12. | Mjere za provedbu europskog stupa socijalnih prava trebale bi se temeljiti na znanstvenoj analizi sadašnjeg pravnog i praktičnog stanja u pogledu socijalnih i zdravstvenih politika u državama članicama i na razini EU-a, a trebale bi i uključivati socijalne dionike. EGSO predlaže uspostavu EU-ovog foruma za socijalnu politiku: EU-u je potreban stalan forum za komunikaciju, razmjenu dobrih praksi, ocjenjivanje, stručne seminare, socijalne programe, usklađivanje s pravilima EU-a i država članica i projekte reformi za politike država članica i EU-a. S obzirom na i dalje prisutan problem nedovoljno uspješne provedbe postojećih socijalnih prava, Komisija i države članice moraju pospješiti svoju usklađenost s pravilima EU-a. Novi forum treba usko povezati s EGSO-om i postupkom europskog semestra. |
| --- | --- |

2.6.12.

| 2.6.13. | Nezakonodavne mjere, koje mogu biti komplementarni instrumenti za djelotvornu provedbu europskog stupa socijalnih prava, uključuju neobvezujuće pravne instrumente kao što su uzajamno priznavanje sustava koji ostvaruju dobre rezultate, zajednički poticaji, otvorena metoda koordinacije, uzajamno učenje, istorazinske ocjene, angažman država članica u medijima te destimulativni programi (18). EGSO pozdravlja inicijative usmjerene na mobilizaciju civilnog društva i dionika, koje bi se mogle financijski podupirati, kao što je „Stand up for the Social Pillar” (Ustanimo za stup socijalnih prava) (19). |
| --- | --- |

2.6.13.

2.7.   Financijske politike te dosljedna i ciljana uporaba financijskih sredstava EU-a

| 2.7.1. | Za odgovarajuću provedbu europskog stupa socijalnih prava potrebna su proračunska sredstva i ulaganja na europskoj i nacionalnoj razini; njegova provedba trebala bi biti sastavni dio gospodarske, financijske i proračunske politike te buduće strategije EU-a, uz primjenu cjelovitog i dosljednog pristupa. Ključnu ulogu u tome ima cilj postizanja veće produktivnosti i manjih razlika u području dohotka s pomoću obrazovanja, osnaživanja dionika i socijalne uključenosti (20). Provedba europskog stupa socijalnih prava trebala bi biti jedno od vodećih načela u određivanju sljedećeg višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) EU-a. To zahtijeva dosljednu uporabu financijskih sredstava i nastojanja da se postigne da stup socijalnih prava bude alat za usmjeravanje operativnih programa i za utvrđivanje učinka strukturnih i investicijskih fondova, fonda ESF+ i programa InvestEU te svih drugih relevantnih naslova proračuna EU-a. U kriterijima za pristup financijskim sredstvima EU-a trebala bi se na konstruktivan i odgovarajući način uzimati u obzir prava i načela sadržana u stupu socijalnih prava, pri čemu je potrebno voditi računa o okolnostima na nacionalnoj razini i o doprinosu svih socijalnih dionika. Sredstva EU-a ne bi smjela zamijeniti javno financiranje suvremenih, kvalitetnih i pristupačnih sustava socijalne sigurnosti na nacionalnoj i podnacionalnoj razini. |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | U pregovorima za sljedeći VFO trebalo bi nastojati osigurati odgovarajuća financijska sredstva za zapošljavanje i socijalne politike. Trebalo bi revidirati pravila EU-a o proračunu i dugu (21) kako bi se poštovala temeljna prava te ciljevi Ugovorâ i europskog stupa socijalnih prava. Uspješna gospodarstva, kontrola duga i socijalni ciljevi trebali bi biti u odgovarajućoj ravnoteži. Kao što je EGSO u brojnim prilikama istaknuo (22), veća javna ulaganja unutar država članica mogu se olakšati i primjenom zlatnog pravila za javna ulaganja u socijalne svrhe, čime bi se omogućila veća fleksibilnost u proračunskim pravilima. Povećanje razine dohotka, održiv rast, viši stupanj socijalne kohezije i sprječavanje isključenja zajednički su ciljevi koje treba razmotriti. Veća javna ulaganja mogu se podupirati, naročito europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF), koji se mogu jasnije usmjeriti na ciljeve istaknute u okviru europskog stupa socijalnih prava (23). Odgovarajuće politike oporezivanja, usmjerene, među ostalim, na djelotvornu borbu protiv poreznih prijevara, izbjegavanja plaćanja poreza i agresivnog poreznog planiranja, trebale bi omogućiti prikupljanje dodatnih sredstava kojima bi se pridonijelo financiranju europskog stupa socijalnih prava (24). |
| --- | --- |

2.7.2.

2.8.   Europski semestar

| 2.8.1. | Europski stup socijalnih prava utječe na gospodarsko upravljanje u Europi. Već je uklopljen u ključne dokumente europskog semestra te je 2018. godine bio predmetom preporuka po zemljama. Zajedničko izvješće o zapošljavanju za 2019. godinu (25) dobilo je istaknutu ulogu u europskom semestru, zajedno s godišnjim pregledom rasta. |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | EGSO smatra da su europski semestar i nacionalni programi reformi, koji se primjenjuju i na države koje nisu članice europodručja, glavni instrumenti za provedbu i praćenje stupa socijalnih prava (26). Kako bi se ostvario napredak, možda će biti potrebni referentni okvir, referentne vrijednosti i koordinirana razmjena u vezi s politikama za potporu nastojanjima država članica, institucija EU-a i socijalnih partnera da poboljšaju uspješnost politika zapošljavanja i socijalnih politika.
  Napredak u provedbi europskog stupa socijalnih prava trebao bi se redovito pratiti uz pomoć pregleda socijalnih pokazatelja u okviru zajedničkog izvješća o zapošljavanju i izvješća po zemljama. Pregled socijalnih pokazatelja trebao bi biti povezan s već postojećim instrumentima za praćenje uspješnosti zapošljavanja i uspješnosti socijalne zaštite, koje su razvile države članice. Moglo bi ga se poboljšati jer je moguće da se metodom utvrđivanja referentnih vrijednosti na kojoj se temelji (odstupanje od prosječnih vrijednosti na razini EU-a) prikazuje odviše optimistično stanje uspješnosti država članica u socijalnim pitanjima. Skup od 14 pokazatelja i potpokazatelja (35 sveukupno) u okviru pregleda socijalnih pokazatelja trebao bi podlijegati stalnoj reviziji, u koju bi bili uključeni socijalni partneri i organizacije civilnog društva, kako bi se pokazatelje prilagođavalo političkim ciljevima i promjenjivim socioekonomskim okolnostima u Europi. |
| --- | --- |

2.8.2.

Napredak u provedbi europskog stupa socijalnih prava trebao bi se redovito pratiti uz pomoć pregleda socijalnih pokazatelja u okviru zajedničkog izvješća o zapošljavanju i izvješća po zemljama. Pregled socijalnih pokazatelja trebao bi biti povezan s već postojećim instrumentima za praćenje uspješnosti zapošljavanja i uspješnosti socijalne zaštite, koje su razvile države članice. Moglo bi ga se poboljšati jer je moguće da se metodom utvrđivanja referentnih vrijednosti na kojoj se temelji (odstupanje od prosječnih vrijednosti na razini EU-a) prikazuje odviše optimistično stanje uspješnosti država članica u socijalnim pitanjima. Skup od 14 pokazatelja i potpokazatelja (35 sveukupno) u okviru pregleda socijalnih pokazatelja trebao bi podlijegati stalnoj reviziji, u koju bi bili uključeni socijalni partneri i organizacije civilnog društva, kako bi se pokazatelje prilagođavalo političkim ciljevima i promjenjivim socioekonomskim okolnostima u Europi.

| 2.8.3. | Novi europski semestar trebao bi ostvariti socijalne ciljeve u okviru praćenja socijalnih neravnoteža kao protuteža dominaciji fiskalnih i makroekonomskih zahtjeva. Pregled socijalnih pokazatelja trebao bi služiti za praćenje prava i načela sadržanih u stupu socijalnih prava i biti usmjeren na njih te obuhvaćati poboljšane i nove mjerljive pokazatelje. Ti bi pokazatelji, osim statističkih podataka, mogli uključivati stvaran pristup socijalnim uslugama utemeljenima na kvaliteti, ostvariva socijalna prava, integraciju migranata u društvo i na tržište rada, opseg kolektivnog pregovaranja, sudjelovanje socijalnih dionika u europskom semestru te pristup naukovanju i kvalitetnom visokom obrazovanju. Komisija bi provedbu nacionalnih planova reformi trebala pratiti u uskoj suradnji sa socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva te time promicati preporuke po zemljama u području socijalne politike. Broj i struktura preporuka trebali bi biti primjereni te bi se njima trebao pratiti napredak ostvaren u pogledu prioriteta navedenih u planu. |
| --- | --- |

2.8.3.

| 2.8.4. | Uključenost socijalnih partnera treba ojačati u skladu s odredbama UFEU-a, čime bi se omogućilo savjetovanje s njima o izradi i provedbi gospodarske i socijalne politike te politike zapošljavanja u skladu s nacionalnim praksama. Pravodobno i značajno sudjelovanje socijalnih partnera nužno je za veći angažman u politikama, što bi olakšalo njihovu uspješnu provedbu uz usklađivanje interesa radnika i poslodavaca. Suradnja među socijalnim partnerima može biti pokretač uspjeha, održivosti i uključivosti gospodarske politike, politike zapošljavanja i politike socijalne uključivosti (27). Savjetovanje sa socijalnim partnerima trebalo bi biti obavezno (28). |
| --- | --- |

2.8.4.

| 2.8.5. | Sudjelovanje organizacija civilnog društva, udruženja pružatelja usluga i javnih osiguravatelja također se pokazalo djelotvornim u osmišljavanju politika s pomoću kojih se europski stup socijalnih prava provodi u okviru europskog semestra. |
| --- | --- |

2.8.5.

| 2.8.6. | S obzirom na sve veću ulogu europskog semestra u usmjeravanju potrošnje u okviru proračuna EU-a, to ne bi smjelo biti na štetu postojećih ili budućih klauzula kojima se jamče transparentnost, otvorenost i odgovornost u planiranju i trošenju proračunskih sredstava EU-a. |
| --- | --- |

2.8.6.

| 2.8.7. | Dobro osmišljene referentne vrijednosti mogu poslužiti kao smjernice za nužne nacionalne reforme usmjerene na poboljšanje rezultata tržišta rada i socijalnih sustava. Trebalo bi jasno odrediti prioritete među obuhvaćenim pitanjima, s naglaskom na onima koja će pozitivno utjecati na konkurentnost i zapošljavanje te na održivost, djelotvornost, uključivost i učinkovitost socijalnih sustava. To bi trebalo biti zajedničko nastojanje Vijeća, Komisije, država članica i socijalnih partnera. Isto tako, nacionalne vlade trebale bi u potpunosti uključiti nacionalne socijalne partnere u provedbu načela i prava stupa. |
| --- | --- |

2.8.7.

3.   Stanje provedbe i prijedlozi za sljedeće korake

| 3.1. | Na temelju konteksta i smjernica za provedbu te s obzirom na točke 2.6.1, 2.6.2 i 2.6.3 o podjeli nadležnosti između institucija EU-a i država članica i uključivanja svih dionika, u ovom se poglavlju utvrđuju neki prioriteti koje bi trebalo razmotriti u predstojećim mjesecima. Međutim, to nije iscrpan skup mjera potrebnih za provedbu stupa. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Jednake mogućnosti i pristup tržištu rada

| 3.2.1. | Direktiva o ravnoteži između poslovnog i privatnog života donesena je 2019. i trebala bi donijeti konkretne koristi obiteljima, osobito ženama i djeci, uvođenjem minimalnog standarda za roditelje i pružatelje skrbi. U skladu s člankom 153. UFEU-a nacionalni socijalni partneri – kroz kolektivne ugovore – imaju ključnu ulogu u jamčenju njezina brzog prenošenja i prilagođavanju prava EU-a stvarnim potrebama zemlje, uz istodobno poštovanje sporazuma ili zakona kojima se već ispunjavaju standardi iz Direktive. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Pri provedbi Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života posebnu pozornost trebalo bi posvetiti održivim i pravednim rješenjima za osiguravanje odgovarajuće naknade za zaposlenike na roditeljskom dopustu, kao i fleksibilnim radnim uvjetima, te bi pritom trebalo uzeti u obzir moguću reviziju ciljeva iz Barcelone. Usluge skrbi za djecu i druge usluge skrbi po pristupačnim cijenama također je potrebno uzeti u obzir kako bi se pružila podrška obiteljima. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | EGSO je pozvao na uvođenje cjelovite strategije za rodnu ravnopravnost (29). U kontekstu Zajedničke izjave europskih ministara o rodnoj ravnopravnosti (30), EGSO poziva na uklanjanje razlika u plaćama između spolova (31). Osobito je potrebno razmotriti potrebe MSP-ova kako bi se izbjeglo pretjerano administrativno opterećenje. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | I dalje je ključno prepoznati da je potrebno razmotriti i riješiti problem posljedica koje razlike u plaćama kasnije imaju na mirovine žena, razlike u mirovinama te problem većeg rizika od siromaštva kojemu su žene izložene. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EGSO još jednom naglašava da se sudjelovanje na tržištu rada i kvaliteta rada mogu poboljšati zahvaljujući povećanim ulaganjima u aktivne politike tržišta rada i uspostavom zajedničkih standarda za djelotvorno funkcioniranje javnih službi za zapošljavanje (32). To se odnosi i na neprofitne službe za zapošljavanje kako bi se skratilo vrijeme prijelaza s jednog na drugo zaposlenje, kako bi se osiguralo korištenje stečenih vještina, podupro veći broj i raznolikost stručnih profila i ostvario napredak prema stabilnom zapošljavanju (33). Pitanje borbe protiv dugotrajne nezaposlenosti, integracije migranata i ponovne integracije obeshrabrenih osoba na tržište rada još je jedno ključno područje politike u kojemu su potrebne hitne ciljane mjere, koje mogu uključivati pravo radnika na dobivanje potpore za traženje zaposlenja, osposobljavanje i prekvalifikaciju. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Jedan od prioriteta EU-a trebao bi biti osiguravanje prava na cjeloživotno učenje za sve (34). Potrebno je dodatno razviti nacionalne sustave obrazovanja, osposobljavanja i naukovanja s naglaskom na području STEM-a (prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo i matematika) i na razvoju dvojnih sustava, što će dovesti do boljeg usklađivanja s potrebama tržišta rada. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Pravedni radni uvjeti

| 3.3.1. | Kratkoročno bi naglasak trebao biti na praćenju provedbe revidirane Direktive o upućivanju radnika, kojom se podupire načelo jednakog postupanja, te Direktive o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima, kojom se utvrđuju minimalna prava za sve radne odnose, uz uspostavu Europskog nadzornog tijela za rad, kojemu je cilj poboljšati provedbu pravne stečevine EU-a i djelotvornost inspekcija rada. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | EGSO preporučuje jačanje uključenosti zaposlenika u poduzećima, posebno u cilju povećanja produktivnosti i upravljanja uvođenjem novih tehnologija i iskorištavanja njihovog učinka na organizaciju rada i vještine radne snage. U tom kontekstu EGSO sa zadovoljstvom iščekuje rezultate pregovora između europskih socijalnih partnera o Okvirnom sporazumu o digitalizaciji. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | EGSO podupire razvoj primjerenih mjera, u okviru socijalnog dijaloga na odgovarajućoj nacionalnoj i europskoj razini, za „pravedne tranzicije”, kojima se uvode mjere i aktivnosti za osiguravanje minimalne zaštite u slučajevima reorganizacije radnih mjesta ili kolektivnih otkaza uslijed tranzicije (zbog tehnoloških ili demografskih razloga odnosno razloga povezanih s globalizacijom, klimatskim promjenama ili kružnim gospodarstvom), za upravljanje minimalnom zaštitom i za promjene u tom pogledu, uključujući pravo na kolektivno pregovaranje radi predviđanja promjena i pružanja potpore pogođenim radnicima (razvoj Direktive o kolektivnim otkazima (35)). EGSO također sa zadovoljstvom iščekuje da suzakonodavci usvoje odredbe o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Sudjelovanje zaposlenika u korporativnom upravljanju, što je sastavni dio njihova prava na informiranost i savjetovanje, trebalo bi prilagoditi novom pravnom okviru o nefinancijskim informacijama (36) i pritom prema zahtjevima koje poduzeća trebaju ispuniti u pogledu odgovornosti pristupati s dužnom pažnjom. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | EGSO smatra da bi bilo korisno utvrditi referentne vrijednosti koje će pomoći u procjeni prikladnosti niskih plaća u svrhu sprečavanja siromaštva među primateljima dohotka, uključujući promicanjem analize i razmjene primjera dobre prakse u okviru dostupnih postupaka uzajamnog učenja i uvođenjem zajedničkih standarda za utvrđivanje transparentnih i predvidivih minimalnih plaća u slučajevima kada se one primjenjuju i ako ih socijalni partneri žele. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Uzimajući u obzir i važnost koja se pridaje zdravlju i sigurnosti u Stoljetnoj deklaraciji ILO-a, EGSO preporučuje da se poduzmu mjere kojima bi se zajamčilo da radnici mogu imati koristi od najboljih tehnologija u cilju poboljšanja zdravlja i sigurnosti na radnom mjestu i sprečavanja nesreća, vodeći računa o tome kako bi to moglo utjecati na privatnost i kontrolu uspješnosti. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Sve bi države članice trebale bi imati jednake mogućnosti u pogledu raspolaganja djelotvornim sustavima kolektivnog pregovaranja. Po potrebi bi trebalo uspostaviti ili poboljšati pravne i operativne okvire kako bi se omogućilo slobodno, autonomno i djelotvorno kolektivno pregovaranje. Pravne i operativne okvire trebalo bi poduprijeti odgovarajućim sredstvima iz fonda ESF + za izgradnju kapaciteta socijalnih partnera te promicanjem socijalnog dijaloga i uključenosti socijalnih partnera, posebice u europskom semestru. |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   Socijalna zaštita i uključenost

| 3.4.1. | U okviru europskog stupa socijalnih prava utvrđene su mjere kojima se svima koji žive u EU-u jamči socijalna zaštita. Socijalne politike na razini EU-a i država članica pridonijele su poboljšanju europskog socijalnog modela, koji se mora ažurirati na temelju ciljeva europskog stupa socijalnih prava. Potrebno je osigurati ravnotežu između individualne odgovornosti – radnika i poduzeća sa socijalnim doprinosima – i solidarnosti kako bi se odgovorilo na nove izazove koji proizlaze iz utjecaja globalizacije, digitalizacije, klimatskih promjena i mobilnosti radne snage. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Osobito su važna načela i prava povezana s temeljnim potrebama i jednakim mogućnostima za ranjive skupine (kao što su djeca i mladi u nepovoljnom položaju te osobe s nedostatnim resursima), koja se razmatraju u poglavlju 3. stupa socijalnih prava. Djelotvoran program za osobe s invaliditetom ključan je cilj EGSO-a (37). Temeljna prava i načela ne provode se u svim državama članicama. Odgovarajući minimalni dohodak (14.) uz aktivnu potporu zapošljavanju (4.), odgovarajući dohodak u starosti (15.), pristup obrazovanju i osposobljavanju (1.) te stanovanje i pomoć beskućnicima (19.) nisu zajamčeni u svim dijelovima EU-a, kao ni pouzdane i djelotvorne naknade i usluge. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Potencijal inovacija koji donose nove tehnologije i digitalizacija treba iskoristiti za javne usluge i socijalnu ekonomiju, uz istodobno poštovanje prava građana (38). Istovremeno bi se trebalo uhvatiti u koštac s društvenim i kulturnim izazovima koji bi mogli biti uzrokovani komercijalnim digitalnim platformama (39) i narušavanjem tržišnog natjecanja kako bi se ponovno uspostavila pravedna osnova za MSP-ove radi postizanja lokalne dobrobiti i socijalne uključenosti u regijama u nepovoljnom položaju. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | U nekim državama članicama naknade i usluge utemeljene na solidarnosti nisu zajamčene svima i ne podliježu pravnim radnjama. Izvješća po zemljama ukazuju na primjere dobre prakse i na napredak, ali i na problem slabo koordiniranih i integriranih socijalnih politika, nedostatnih sustava, visokog rizika od siromaštva, nedostatka aktivnog uključivanja, znatnih regionalnih razlika i nedostatka ulaganja u usluge zdravstvene skrbi i druge usluge od općeg interesa te pristupa takvim uslugama. Kako bi se riješio taj problem, javnim tijelima i priznatim neprofitnim službama trebali bi se osigurati odgovarajući uvjeti kako bi se zajamčilo pružanje kvalitetnih javnih usluga. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | EGSO pozdravlja preporuku Vijeća o pristupu radnika i samozaposlenih osoba socijalnoj zaštiti, kojom se pokušava riješiti problem nejednakog pristupa socijalnoj zaštiti s kojim se suočavaju osobe koje su zaposlene na temelju nestandardnih ugovora i u okviru različitih oblika samozapošljavanja, a koju je potrebno dopuniti daljnjim mjerama za provedbu, kao što je procjena u skladu s okvirom praćenja dogovorenim u preporuci i na temelju akcijskih planova koje su podnijele države članice te doprinosa socijalnih partnera i organizacija civilnog društva. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Također je prijeko potrebno ojačati kapacitete država članica za aktiviranje prijenosa socijalnih prava kako bi se zadovoljile osnovne potrebe građana tijekom cijelog životnog vijeka. To uključuje:






  — | usvajanje europske okvirne direktive o minimalnom dohotku radi iskorjenjivanja siromaštva i promicanja uključivog tržišta rada (40); |
| --- | --- | --- |

3.4.6.

—

usvajanje europske okvirne direktive o minimalnom dohotku radi iskorjenjivanja siromaštva i promicanja uključivog tržišta rada (40);

| — | ispitivanje mogućnosti utvrđivanja zajedničkih minimalnih standarda u području osiguranja u slučaju nezaposlenosti u državama članicama EU-a (41); |
| --- | --- |

—

ispitivanje mogućnosti utvrđivanja zajedničkih minimalnih standarda u području osiguranja u slučaju nezaposlenosti u državama članicama EU-a (41);

| — | osiguravanje pristupa socijalnim i političkim funkcijama za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

—

osiguravanje pristupa socijalnim i političkim funkcijama za osobe s invaliditetom;

| — | preispitivanje koncepta „trošak starenja” i njegovo preoblikovanje u koncept „dostojanstveno starenje” u okviru kojega se u središte gospodarskog upravljanja stavlja osiguravanje odgovarajućih mirovina, zdravstvenih usluga i dugotrajne skrbi, a da se pritom ne zanemaruje usmjerenost na održivosti mirovinskih sustava; |
| --- | --- |

—

preispitivanje koncepta „trošak starenja” i njegovo preoblikovanje u koncept „dostojanstveno starenje” u okviru kojega se u središte gospodarskog upravljanja stavlja osiguravanje odgovarajućih mirovina, zdravstvenih usluga i dugotrajne skrbi, a da se pritom ne zanemaruje usmjerenost na održivosti mirovinskih sustava;

| — | izradu posebnih programa za stambeno zbrinjavanje i dostupnost stanovanja u korist kućanstava s niskim primanjima; |
| --- | --- |

—

izradu posebnih programa za stambeno zbrinjavanje i dostupnost stanovanja u korist kućanstava s niskim primanjima;

| — | ulaganje u objekte za skrb o djeci, od kojih izravnu korist imaju djeca i mladi u nepovoljnom položaju; EGSO pozdravlja prijedlog Komisije i Europskog parlamenta o uvođenju programa Garancije za djecu; |
| --- | --- |

—

ulaganje u objekte za skrb o djeci, od kojih izravnu korist imaju djeca i mladi u nepovoljnom položaju; EGSO pozdravlja prijedlog Komisije i Europskog parlamenta o uvođenju programa Garancije za djecu;

| — | osiguravanje pristupa kvalitetnom obrazovanju za sve i proširenje programa Garancije za mlade. |
| --- | --- |

—

osiguravanje pristupa kvalitetnom obrazovanju za sve i proširenje programa Garancije za mlade.

| 3.4.7. | EGSO traži od suzakonodavaca EU-a da nastave pregovore o reviziji Uredbe (EZ) br. 883/2004 o koordinaciji sustava socijalne sigurnosti te traži od država članica da ubrzaju provedbu Europskog akta o pristupačnosti. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | Ciljanim mjerama i posebnim financijskim sredstvima trebalo bi promicati ulogu socijalnih službi, poduzeća socijalne ekonomije i neprofitnih organizacija. |
| --- | --- |

3.4.8.

3.5.   Međusektorske mjere

| 3.5.1. | Na temelju europskog stupa socijalnih prava trebalo bi preoblikovati značajke i zahtjeve u okviru bolje izrade zakonodavstva na razini EU-a i nacionalnoj razini kako bi svi kriteriji, uključujući analizu troškova i koristi, u potpunosti odražavali gospodarske, socijalne i okolišne učinke u područjima koja se uređuju, razmatrajući i učinak na MSP-ove. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Lokalnim vlastima, socijalnim partnerima i drugim organizacijama civilnog društva trebala bi biti dostupna posebna sredstva, uključujući posebne proračunske linije, radi poticanja i podupiranja mjera koje oni trebaju poduzeti u cilju provedbe europskog stupa socijalnih prava (konferencije, studije, osposobljavanje, informiranje, razmjena stručnjaka itd.). |
| --- | --- |

3.5.2.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 81, 2.3.2018., str. 145., točke 1.2 i 2.2.

1

(2)  Npr. u svojim mišljenjima SL C 13, 15.1.2016., str. 40.; SL C 81, 2.3.2018., str. 145. i SL C 440, 6.12.2018., str. 135.

2

(3)  Članak 9. UFEU-a.

3

(4)  SL L 13, 15.1.2016., str. 40.

4

(5)  U skladu s navedenim u točki 2.6.3.

5

(6)  SL C 262, 25.7.2018., str. 1., točke 1.5 i 1.6.

6

(7)  SL C 125, 21.4.2017., str. 10., točka 6.3.1.

7

(8)  SL C 81, 2.3.2018., str. 145., točka 2.2.

8

(9)  https://www.consilium.europa.eu/hr/press/press-releases/2019/05/09/the-sibiu-declaration//.

9

(10)  SL C 440, 6.12.2018., str. 28., točka 3.3.

10

(11)  SL C 13, 15.1.2016., str. 40.

11

(12)  Europski socijalni dijalog, program rada za razdoblje 2019. –2021.

12

(13)  Važnost uključivanja mladih u dijalog napomenuta je u nekoliko nacionalnih rasprava, primjerice u Sloveniji.

13

(14)  SL C 125, 21.4.2017., str. 10.

14

(15)  SL C 125, 21.4.2017., str. 10.

15

(16)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/european_pillar_one_year_on.pdf.

16

(17)  SL C 81, 2.3.2018., str. 145., točka 1.3.

17

(18)  To se odnosi na paket instrumenata za bolju regulativu koji sadrži mjere koje su dopuna ili alternativa obvezujućem zakonodavstvu.

18

(19)  https://www.etuc.org/en/pressrelease/stand-social-pillar-alliance-social-economy-enterprises-trade-unions-and-civil-society.

19

(20)  SL C 271, 19.9.2013., str. 91., točka 2.3.

20

(21)  SL L 177, 18.5.2016., str. 35.

21

(22)  SL C 227, 28.6.2018., str. 1. točke 1.8 i 3.6; SL C 327, 12.11.2013., str. 11.; SL C 227, 28.6.2018., str. 95., točka 1.4; SL C 226, 16.7.2014., str. 21.; SL C 262, 25.7.2018., str. 1, točka 3.14; i SL C 190, 5.6.2019., str. 24., točka 1.8.

22

(23)  SL C 262, 25.7.2018., str. 1., točka 1.5.

23

(24)  SL C 262, 25.7.2018., str. 1., točka 1.6.

24

(25)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6167-2019-INIT/hr/pdf.

25

(26)  SL C 125, 21.4.2017., str. 10., točka 6.3.1.

26

(27)  SL C 282, 20.8.2019., str. 32., točka 3.3.2.

27

(28)  SL C 282, 20.8.2019., str. 32., točka 3.3.5.

28

(29)  SL C 240, 16.7.2019., str. 3. točka 1.3.

29

(30)  Zajednička izjava Gender Equality as a Priority of the European Union today and in the future („Rodna ravnopravnost kao prioritet Europske unije danas i u budućnosti”) potpisana na neslužbenom sastanku ministara za rodnu ravnopravnost održanom 12. listopada 2018. u Beču.

30

Gender Equality as a Priority of the European Union today and in the future

(31)  SL C 110, 22.3.2019., str. 26., točke 3.1.1 i 3.1.3.

31

(32)  EGSO je usvojio zasebno mišljenje o javnim službama za zapošljavanje, SL C 353, 18.10.2019., str. 46.

32

(33)  SL C 353, 18.10.2019., str. 46.

33

(34)  SL C 237, 6.7.2018., str. 8., točka 4.10.

34

(35)  Direktiva Vijeća 98/59/EZ od 20. srpnja 1998. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kolektivno otkazivanje (SL L 225, 12.8.1998., str. 16.).

35

(36)  Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa (SL L 330, 15.11.2014., str. 1.).

36

(37)  SOC/616 – Izrada programa EU-a za prava osoba s invaliditetom za razdoblje 2020. –2030. (u pripremi).

37

(38)  SL C 353, 18.10.2019., str. 1.

38

(39)  SL C 353, 18.10.2019., str. 17.

39

(40)  SL C 190, 5.6.2019., str. 1.

40

(41)  EGSO priprema mišljenje SOC/583 „Zajednički minimalni standardi u području osiguranja u slučaju nezaposlenosti u državama članicama EU-a“ (u pripremi).

41

---

DODATAK

Sljedeći su amandmani odbijeni tijekom rasprave premda su dobili barem četvrtinu glasova (pravilo 59. stavak 3. Poslovnika):

Točka 2.3.

Izmijeniti kako slijedi:

| 2.3. | U nedavnoj Stoljetnoj deklaraciji ILO-a o budućnosti rada usvojenoj na Međunarodnoj konferenciji rada (ILC) utvrđuju se neki važni pravci djelovanja za ILO. U deklaraciji ILC također poziva sve članove, uzimajući u obzir nacionalne okolnosti, da na temelju tripartitnosti i socijalnog dijaloga te uz potporu ILO-a individualno i zajednički djeluju kako bi nastavili razvijati antropocentričan pristup budućnosti rada. Deklaracija se odnosi na pitanja kao što su
  i navode mjere kojima bi se moderniziralo radno pravo i spriječila isključenost te se ujedno predviđa niz ulaganja u
  jačanje ljudskih
  e kapaciteta
  e, u
  i institucija
  e rada i promicanje neprekinutog, uključivog i održivog gospodarskog rasta, pune i produktivne zaposlenosti i dostojanstvenog rada za sve
  u dostojanstven i održiv rad kojima bi se oblikovalo najbolje okruženje za razvoj poduzeća i za napredak prema pravednijim radnim i životnim uvjetima za građane, uz uvažavanje nacionalnih okolnosti i posebne uloge socijalnih partnera. |
| --- | --- |

2.3.

Obrazloženje

Predloženim se izmjenama nastoji osigurati da tekst točke odgovara sadržaju Stoljetne deklaracije ILO-a. Nadalje, za potrebe ovog mišljenja vidjeti opću izjavu o tome na koji bi način članovi Međunarodne organizacije rada trebali pojedinačno i zajednički djelovati u cilju podupiranja svog pristupa budućnosti rada.

Rezultat glasovanja

| Za: | 56 |
| --- | --- |
| Protiv: | 121 |
| Suzdržani: | 3 |

Za:

56

Protiv:

121

Suzdržani:

3

Točka 2.5.

Izmijeniti kako slijedi:

| 2.5. | Na razini EU-a europski stup socijalnih prava zasad se provodi: |
| --- | --- |

2.5.

| a) | zakonodavnim i nezakonodavnim mjerama s naglaskom na ostvarivanju i preispitivanju postojeće socijalne stečevine, koju prema potrebi valja ažurirati, |
| --- | --- |

a)

zakonodavnim i nezakonodavnim mjerama s naglaskom na ostvarivanju i preispitivanju postojeće socijalne stečevine, koju prema potrebi valja ažurirati,

| b) | posebnim financijskim sredstvima i |
| --- | --- |

b)

posebnim financijskim sredstvima i

| c) | nekim početnim promjenama u postupku europskog semestra. |
| --- | --- |

c)

nekim početnim promjenama u postupku europskog semestra.

Obrazloženje

U ovoj se točki govori o tome koje su vrste mjera zasad poduzete na razini EU-a u svrhu provedbe europskog stupa socijalnih prava. Stoga nije logično govoriti o ažuriranju postojeće stečevine.

Rezultat glasovanja

| Za: | 56 |
| --- | --- |
| Protiv: | 124 |
| Suzdržani: | 2 |

Za:

56

Protiv:

124

Suzdržani:

2

Točka 2.6.

Izmijeniti kako slijedi:

| 2.6. | Opće napomene o
  Zakonodavne i nezakonodavne mjerama
  e na razini EU-a i nacionalnoj razini |
| --- | --- |

2.6.

Obrazloženje

Predlaže se izmjena glavnog naslova i podnaslova ovog odjeljka kako bi oni odražavali predloženi dodani tekst u novim točkama predloženima u nastavku.

Rezultat glasovanja

| Za: | 49 |
| --- | --- |
| Protiv: | 126 |
| Suzdržani: | 8 |

Za:

49

Protiv:

126

Suzdržani:

8

Prva nova točka prije sadašnje točke 2.6.1.

Dodati prvu novu točku prije sadašnje točke 2.6.1.:

Osnovno načelo provedbe – opći pristup

Obrazloženje

Predlaže se izmjena glavnog naslova i podnaslova ovog odjeljka kako bi oni odražavali predloženi dodani tekst u novim točkama predloženima u nastavku.

Rezultat glasovanja

| Za: | 55 |
| --- | --- |
| Protiv: | 119 |
| Suzdržani: | 5 |

Za:

55

Protiv:

119

Suzdržani:

5

Nova točka nakon točke 2.6.1.

Dodati novu točku nakon sadašnje točke 2.6.1.:

Osnovno načelo mora biti da je pitanja koja nemaju jasnu nadnacionalnu dimenziju u području radnog prava primjerenije rješavati na nacionalnoj razini. Potrebno je izbjegavati zakonodavstvo EU-a koje se temelji na univerzalnom modelu i ne uzima u obzir razlike između osobina i veličine poduzeća, sektora ili tradicija i sustava u državama članicama. Njime se također slabi mogućnost da sindikati i udruge poslodavaca pregovaraju o sporazumima izrađenima po mjeri za različite industrije, što je posebno važno u zemljama u kojima socijalni partneri imaju visok stupanj slobode reguliranja uvjeta rada i zapošljavanja, i neovisno i kao dopuna nacionalnom zakonodavstvu.

Obrazloženje

Iznijet će se usmenim putem.

Rezultat glasovanja

| Za: | 51 |
| --- | --- |
| Protiv: | 116 |
| Suzdržani: | 6 |

Za:

51

Protiv:

116

Suzdržani:

6

Točka 2.6.4.

Izmijeniti kako slijedi:

| 2.6.4. | Države članice,
  i institucije EU-a, socijalni partneri i organizacije civilnog društva trebale
  i bi pratiti provedbu europskog stupa socijalnih prava i djelotvornost postojećih mjera u okviru europskog semestra, uz istodobno jamčenje uključenosti socijalnih partnera i organizacija civilnog društva. Institucije EU-a trebale bi podupirati države članice i socijalne dionike na nacionalnoj razini u provedbi europskog stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

2.6.4.

Obrazloženje

Izmjena se unosi kako bi odrazila činjenicu da se u praćenju provedbe europskog stupa socijalnih prava razlikuju uloga EU-a i država članica s jedne strane te uloga socijalnih partnera i civilnog društva s druge strane.

Rezultat glasovanja

| Za: | 54 |
| --- | --- |
| Protiv: | 120 |
| Suzdržani: | 1 |

Za:

54

Protiv:

120

Suzdržani:

1

Točka 2.6.5.

Izbrisati točku:

| 2.6.5. | Europsko zakonodavstvo u odgovarajućim područjima trebalo bi osiguravati okvir s općim i jasnim zajedničkim standardima, kojima se uvažavaju posebne nacionalne okolnosti i koji se mogu prilagoditi raznolikosti sustava socijalne skrbi i uloge dionika, te kojima se priznaju stvarna i ostvariva socijalna prava za građane na razini EU-a i nacionalnoj razini i donosi europska dodana vrijednost (1). Ciljeve stupa socijalnih prava trebalo bi poštovati u svim područjima politike EU-a te primjenom horizontalne klauzule (članak 9. UFEU-a). |
| --- | --- |

2.6.5.

Obrazloženje

Iznijet će se usmenim putem.

Rezultat glasovanja

| Za: | 48 |
| --- | --- |
| Protiv: | 123 |
| Suzdržani: | 5 |

Za:

48

Protiv:

123

Suzdržani:

5

Točka 2.6.5.

Izmijeniti kako slijedi:

| 2.6.5. | Europsko zakonodavstvo u odgovarajućim područjima trebalo bi osiguravati okvir usmjeren na
  s općim i jasnim zajedničkim
  dostižne standarde
  ima, kojima se uvažavaju posebne nacionalne okolnosti i koji se mogu prilagoditi raznolikosti sustava socijalne skrbi i uloge dionika, te kojima se priznaju stvarna i ostvariva socijalna prava za građane na razini EU-a i nacionalnoj razini i donosi europska dodana vrijednost (2). Ciljeve stupa socijalnih prava trebalo bi poštovati u svim područjima politike EU-a te primjenom horizontalne klauzule (članak 9. UFEU-a). |
| --- | --- |

2.6.5.

Obrazloženje

Kada je cilj poštovanje raznolikosti među državama članicama u području socijalnog sustava, ne može se pozivati na opće ili zajedničke standarde.

Rezultat glasovanja

| Za: | 48 |
| --- | --- |
| Protiv: | 120 |
| Suzdržani: | 4 |

Za:

48

Protiv:

120

Suzdržani:

4

Točka 2.6.6.

Izmijeniti kako slijedi:

| 2.6.6. | Provedbom europskog stupa socijalnih prava nastoji se potaknuti uzlazna konvergencija rezultata u području zapošljavanja i socijalnih prava, poboljšanje i prilagođavanje socijalnih uvjeta i uvjeta na tržištu rada za europske radnike i građane, poboljšanje i uspostava pouzdanih, i djelotvornih i održivih sustava socijalne zaštite (3) te suvremenih i znanstveno utemeljenih socijalnih i zdravstvenih usluga čija se kvaliteta ocjenjuje, osobito kad su posrijedi javne i neprofitne usluge, s ciljem pravednih radnih uvjeta, utvrđivanje minimalnih standarda za borbu protiv socijalnog dampinga te uz istovremeno stvaranje ravnopravnih uvjeta za uspješna gospodarstva, zapošljavanje i održiva poduzeća, uz
  te povećanje povjerenja građana u EU. Strategije socijalne politike trebaju uključivati interese MSP-ova i pravedne tržišne uvjete za njih. Važno je uspostaviti i odobriti osnovne standarde za usluge od općeg interesa, kao što su stanovanje, voda i socijalne usluge, koje bi trebalo redovito ocjenjivati. To među ostalim trebaju provoditi neovisna ocjenjivačka tijela (istraživački instituti, akademije itd.) kojima se može pružati financijska potpora i čija se izvješća mogu objavljivati. Prednost treba dati razmatranju pitanja osnovnih potreba građana i ranjivih skupina te pitanja opasnih razlika u području mogućnosti, dohotka i bogatstva unutar država članica i među njima. Socijalnu uključenost utemeljenu na jednakim mogućnostima i pravednim životnim uvjetima trebale bi promicati sve države članice. |
| --- | --- |

2.6.6.

Obrazloženje

Provedba europskog stupa socijalnih prava trebala bi dovesti do uzlazne konvergencije rezultata u području zapošljavanja i socijalnih prava jer rezultati određuju jesu li odluke o politikama uspješne. Kao što se navodi u preambuli europskog stupa socijalnih prava (točka 12.), „[s]tupom se nastoje postići učinkoviti rezultati u području zapošljavanja i socijalnih prava kao odgovor na postojeće i buduće izazove [...]”. U tekstu bi također trebalo spomenuti prilagođavanje socijalnih i radnih uvjeta (ne samo poboljšanje) jer bi takve prilagodbe mogle biti potrebne zbog promjena u našim društvima i u svijetu rada. Socijalni sustavi moraju biti pouzdani i djelotvorni, ali i održivi.

Cilj europskog stupa socijalnih prava nije utvrđivanje minimalnih standarda radi borbe protiv socijalnog dampinga pa je taj dio potrebno izbrisati.

Popis pitanja koja bi se trebala rješavati prioritetno ne bi smio sadržavati pitanja koja nisu obuhvaćena načelima europskog stupa socijalnih prava (npr. razlike u bogatstvu i dohotku unutar ili između država članica).

Rezultat glasovanja

| Za: | 53 |
| --- | --- |
| Protiv: | 115 |
| Suzdržani: | 3 |

Za:

53

Protiv:

115

Suzdržani:

3

Točka 2.6.7.

Izmijeniti kako slijedi:

| 2.6.7. | Posebnu pozornost trebalo bi posvetiti različitoj ulozi kolektivnog pregovaranja na nacionalnoj razini i kolektivnim ugovorima, u okviru kojih je moguće predvidjeti zakonske obveze prije donošenja zakona ili koji mogu biti alternativa zakonodavstvu zahvaljujući uređivanju posebnih područja tržišta rada i radnih odnosa. Na taj način socijalni partneri mogu imati ulogu u postupku provedbe i dokazati da mogu imati jednak pravni učinak. U nekim državama članicama postupci kolektivnog pregovaranja nisu strukturirani, a opseg kolektivnog pregovaranja vrlo je ograničen te su stoga i dalje prisutne razlike u priznavanju socijalnih prava utvrđenih europskim stupom socijalnih prava. U takvim bi slučajevima zakon trebao intervenirati.
  Stoga EGSO potiče države članice na jačanje kapaciteta nacionalnih socijalnih partnera. |
| --- | --- |

2.6.7.

Obrazloženje

Predlažemo da se izbriše kraj druge rečenice jer uopće nije jasno što se podrazumijeva pod „dokazivanjem jednakog pravnog učinka”. Nacionalni sustavi razlikuju se u pogledu uloge kolektivnog pregovaranja i zakonodavstva u regulaciji tržišta rada, u razinama na kojima se pregovaranje provodi (međusektorska, sektorska, poduzeće i radno mjesto, regionalna, profesionalna) i u načinu na koji pregovori na različitim razinama mogu biti međusobno povezani (povezivanje) [izvor: Eurofound].

Rezultat glasovanja

| Za: | 59 |
| --- | --- |
| Protiv: | 114 |
| Suzdržani: | 2 |

Za:

59

Protiv:

114

Suzdržani:

2

Točka 2.6.8.

Izmijeniti kako slijedi:

| 2.6.8 | Četverostranom izjavom „Novi početak za socijalni dijalog” potiče se razvoj djelotvornog kolektivnog pregovaranja. Zajednička predanost socijalnih partnera provedbi europskog stupa socijalnih prava odražava se u zajedničkom programu rada europskih socijalnih partnera za razdoblje 2019.–2021. koji će se provoditi i na nacionalnim razinama, čime se pridonosi procesu nacionalnih reformi. U programu rada za razdoblje 2019.–2021. razmatra se sljedećih šest prioriteta: digitalizacija; poboljšanje uspješnosti tržišta rada i socijalnih sustava; vještine; bavljenje psihosocijalnim aspektima i rizicima na radu; jačanje kapaciteta za snažniji socijalni dijalog; kružno gospodarstvo
  iznijet će se konkretni prijedlozi o temama povezanima s provedbom europskog stupa socijalnih prava, kao što su pregovori o autonomnom okvirnom sporazumu o digitalizaciji, uključujući mogućnosti i načine uspostavljanja i prekidanja veza te poboljšanje uspješnosti tržišta rada i socijalnih sustava te razvoj vještina (4). |
| --- | --- |

2.6.8

Obrazloženje

Važno je osigurati da tekst mišljenja bude u skladu s formulacijama iz programa rada europskih socijalnih partnera (npr. povezivanje i isključivanje spominju se u programu rada u kontekstu izjave o organiziranju zajedničkog seminara za prikupljanje informacija na kojem će se analizirati različita iskustva).

Rezultat glasovanja

| Za: | 53 |
| --- | --- |
| Protiv: | 115 |
| Suzdržani: | 6 |

Za:

53

Protiv:

115

Suzdržani:

6

Točka 2.6.10.

Izmijeniti kako slijedi:

| 2.6.10. | Komisija je poduzela praktične mjere za provedbu stupa socijalnih prava u praksi na europskoj razini te je nedavno objavila ažurirani informativni članak koji sadržava dosad usvojene zakonodavne i nezakonodavne inicijative (5). EGSO je već ukazao na to da smatra kako bi jasan plan provedbe europskog stupa socijalnih prava mogao pridonijeti poticanju konvergencije i ostvarenju njegovih ciljeva (6).
  pozvao na izradu jasnog i koordiniranog plana kojim će se utvrditi prioriteti za provedbu stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

2.6.10.

Obrazloženje

Predlažemo upotrebu teksta istovjetnog onom iz mišljenja SOC/564.

Rezultat glasovanja

| Za: | 50 |
| --- | --- |
| Protiv: | 113 |
| Suzdržani: | 4 |

Za:

50

Protiv:

113

Suzdržani:

4

Točka 2.6.11.

Izmijeniti kako slijedi:

| 2.6.11. | Mjere za provedbu europskog stupa socijalnih prava trebale bi se temeljiti na znanstvenoj analizi sadašnjeg pravnog i praktičnog stanja u pogledu socijalnih i zdravstvenih politika u državama članicama i na razini EU-a, a trebale bi i uključivati socijalne dionike. EGSO bi mogao djelovati kao posrednik.
  EGSO predlaže uspostavu EU-ovog foruma za socijalnu politiku: EU-u je potreban stalan forum za
  poticati komunikaciju, razmjenu dobrih praksi, ocjenjivanje, stručne seminare, socijalne programe, usklađivanje s pravilima EU-a i država članica i projekte reformi za politike država članica i EU-a. S obzirom na i dalje prisutan problem nedovoljno uspješne provedbe postojećih socijalnih prava, Komisija i države članice moraju pospješiti svoju usklađenost s pravilima EU-a. Novi forum treba usko povezati s EGSO-om i postupkom europskog semestra. |
| --- | --- |

2.6.11.

Obrazloženje

Nije u potpunosti jasno što se misli pod uspostavom „EU-ovog foruma za socijalnu politiku”. Nema potrebe za stvaranjem novih instrumenata/platformi te se stoga forum ne bi trebao spominjati. Važno je savjetovanje s relevantnim dionicima i njihovo uključivanje u provedbu europskog stupa socijalnih prava.

Rezultat glasovanja

| Za: | 52 |
| --- | --- |
| Protiv: | 114 |
| Suzdržani: | 3 |

Za:

52

Protiv:

114

Suzdržani:

3

Točka 2.7.2.

Izmijeniti kako slijedi:

| 2.7.2. | U pregovorima za sljedeći VFO trebalo bi nastojati osigurati odgovarajuća financijska sredstva za zapošljavanje i socijalne politike. Trebalo bi revidirati pravila EU-a o proračunu i dugu (7) kako bi se poštovala temeljna prava te ciljevi Ugovorâ i europskog stupa socijalnih prava. Uspješna gospodarstva, kontrola duga i socijalni ciljevi trebali bi biti u odgovarajućoj ravnoteži. Kao što je EGSO prethodno
  u brojnim prilikama istaknuo (8), financiranje provedbe socijalnog stupa također će uvelike ovisiti o sredstvima dostupnima na razini država članica. Bit će potrebno financiranje iz državnih proračuna za ulaganja te za tekuće troškove aktivnosti tijekom sljedećih nekoliko godina, koje bi moglo biti ograničeno pravilima EU-a koja se odnose na proračun i dug (9). Kao što je EGSO više puta naglasio (10), potrebno je razmotriti načine povećanja fleksibilnosti dopuštene u okviru tih pravila, primjerice s pomoću „zlatnog pravila”, koje bi omogućilo javna ulaganja u socijalne svrhe radi postizanja ciljeva socijalnog stupa, i to: povećanjem razine dohotka, snažnijom socijalnom kohezijom i sprječavanjem isključenosti skupina u nepovoljnom položaju koje u suprotnom ne bi mogle u potpunosti sudjelovati u društvu, uz istodobno ostvarivanje održivog gospodarskog rasta.
  veća javna ulaganja unutar država članica mogu se olakšati i primjenom zlatnog pravila za javna ulaganja u socijalne svrhe, čime bi se omogućila veća fleksibilnost u proračunskim pravilima. Povećanje razine dohotka, održiv rast, viši stupanj socijalne kohezije i sprječavanje isključenja zajednički su ciljevi koje treba razmotriti. Veća javna ulaganja mogu se podupirati, naročito europskim strukturnim i investicijskim fondovima (ESIF), koji se mogu jasnije usmjeriti na ciljeve istaknute u okviru europskog stupa socijalnih prava (11). Odgovarajuće politike oporezivanja, usmjerene, među ostalim, na djelotvornu borbu protiv poreznih prijevara, izbjegavanja plaćanja poreza i agresivnog poreznog planiranja, trebale bi omogućiti prikupljanje dodatnih sredstava kojima bi se pridonijelo financiranju europskog stupa socijalnih prava. Za učinkovitu uporabu dodatnih sredstava potrebna je provedba akcijskih programa i planova provedbe socijalnog stupa kao sastavni dio europskog semestra, a posebno izrada nacionalnih programa reformi i programa konvergencije (12)
  . |
| --- | --- |

2.7.2.

Obrazloženje

Važno je točno citirati mišljenje na koje se upućuje kako bi se osigurala veća uravnoteženost teksta i također uputiti na izjave iz prethodnih mišljenja o provedbi stupa kao dijelu europskog semestra.

Rezultat glasovanja

| Za: | 55 |
| --- | --- |
| Protiv: | 112 |
| Suzdržani: | 4 |

Za:

55

Protiv:

112

Suzdržani:

4

Točka 2.8.4.

Izmijeniti kako slijedi:

| 2.8.4. | Novi ciklus europskog
  i semestrar trebao bi ostvariti socijalne ciljeve u okviru sveobuhvatnog praćenja socijalnih neravnoteža kao protuteža dominaciji fiskalnih i makroekonomskih zahtjeva. Pregled socijalnih pokazatelja trebao bi služiti za praćenje prava i načela sadržanih u stupu socijalnih prava i biti usmjeren na njih te obuhvaćati poboljšane i nove mjerljive pokazatelje. Ti bi pokazatelji, osim statističkih podataka, mogli uključivati stvaran pristup socijalnim uslugama utemeljenima na kvaliteti, ostvariva socijalna prava, integraciju migranata u društvo i na tržište rada, opseg kolektivnog pregovaranja, sudjelovanje socijalnih dionika u europskom semestru te pristup naukovanju i kvalitetnom visokom obrazovanju. Komisija bi provedbu nacionalnih planova reformi trebala pratiti u uskoj suradnji sa socijalnim partnerima i relevantnim organizacijama civilnog društva te time promicati preporuke po zemljama u području socijalne politike. Broj i struktura preporuka trebali bi biti primjereni te bi se njima trebao pratiti napredak ostvaren u pogledu prioriteta navedenih u planu. |
| --- | --- |

2.8.4.

Obrazloženje

Nije potrebno govoriti o „novom” europskom semestru s obzirom na to da je on uveden još 2010. Nadalje, nema potrebe tražiti „novi” europski semestar, nego bi svi napori trebali biti usmjereni na osiguravanje djelotvornog funkcioniranja postojećeg europskog semestra usmjerenog na rezultate. Bilo bi bolje upotrijebiti izraz „novi ciklus europskog semestra”. Europskom stupu socijalnih prava priložen je „pregled socijalnih pokazatelja” kojim se prate kretanja i rezultati u zemljama EU-a u trima područjima povezanima s načelima u okviru stupa socijalnih prava. Pregled socijalnih pokazatelja doprinosi koordinaciji ekonomskih politika u okviru europskog semestra i služi za ocjenu napretka u postizanju „socijalnog rejtinga AAA” za EU u cjelini. To znači da se provodi sveobuhvatan nadzor.

Rezultat glasovanja

| Za: | 49 |
| --- | --- |
| Protiv: | 117 |
| Suzdržani: | 4 |

Za:

49

Protiv:

117

Suzdržani:

4

Nova točka prije sadašnje točke 3.1.

Dodati novu točku prije sadašnje točke 3.1.:

EGSO je već naglasio u svojem povezanom mišljenju (13) da bi stup socijalnih prava mogao biti dobra prilika da se pokaže da je na razini EU-a, kada je to potrebno, i dalje moguće primjereno odgovoriti na izazove s kojima se suočavaju obični ljudi uz potpuno poštovanje podjele nadležnosti i načela supsidijarnosti.

Obrazloženje

U ovoj se rečenici navodi što se mora imati na umu u pogledu provedbe europskog stupa socijalnih prava i sljedećih koraka: europski stup socijalnih prava mogao bi biti dobra prilika da se pokaže da EU može pružiti odgovarajući odgovor kad je to potrebno. Istovremeno se naglašava važnost punog poštovanja podjele nadležnosti i načela supsidijarnosti.

Rezultat glasovanja

| Za: | 50 |
| --- | --- |
| Protiv: | 114 |
| Suzdržani: | 4 |

Za:

50

Protiv:

114

Suzdržani:

4

Prva nova točka nakon sadašnje točke 3.1.

Dodati prvu novu točku nakon sadašnje točke 3.1.:

Sinergija između EU-a i nacionalne socijalne politike i mjera od ključne je važnosti. Budući da se socijalni model EU-a temelji na različitim nacionalnim modelima, koje je potrebno očuvati, EU mora poštovati nacionalne nadležnosti i raznolikost socijalnih sustava država članica, koji se temelje na duboko ukorijenjenim političkim odlukama i društvenim modelima. Glavna zadaća EU-a stoga bi trebala biti osiguravanje najboljih mogućih uvjeta državama članicama i socijalnim partnerima te pružanje potpore u njihovim nastojanjima da provedu utvrđene reforme.

Obrazloženje

Važnost sinergija između EU-a i nacionalnih socijalnih politika i mjera treba se naglasiti i u tekstu zaključaka i preporuka. U preambuli dokumenta „Europski stup socijalnih prava” jasno se navodi da je uspostava tog stupa „zajednička politička obveza i odgovornost. [...].” U njoj se također jasno spominje poštovanje podjele nadležnosti i uzimanje u obzir različitih socioekonomskih okruženja i raznolikosti nacionalnih sustava, uključujući i ulogu socijalnih partnera, te načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.

Rezultat glasovanja

| Za: | 45 |
| --- | --- |
| Protiv: | 116 |
| Suzdržani: | 4 |

Za:

45

Protiv:

116

Suzdržani:

4

Točka 3.2.2.

Izmijeniti kako slijedi:

| 3.2.2. | Pri provedbi Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života posebnu pozornost trebalo bi posvetiti održivim, financijski prihvatljivim i pravednim rješenjima za osiguravanje odgovarajuće naknade za zaposlenike na roditeljskom dopustu, kao i fleksibilnim radnim uvjetima prilagođenima potrebama radnog mjesta
  , te bi pritom trebalo uzeti u obzir moguću reviziju ciljeva iz Barcelone. Usluge skrbi za djecu i druge usluge skrbi po pristupačnim cijenama također je potrebno uzeti u obzir kako bi se pružila podrška obiteljima. |
| --- | --- |

3.2.2.

Obrazloženje

Rješenja usvojena u državama članicama u provedbi Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života koja se tiču odgovarajuće naknade zaposlenicima koji se koriste roditeljskim dopustom moraju biti i financijski prihvatljiva. Sva rješenja u pogledu fleksibilnih radnih uvjeta trebaju uzimati u obzir i potrebe radnog mjesta.

Budući da je ciljeve iz Barcelone odredilo Europsko vijeće (2002.), njihova moguća revizija nije povezana s provedbom Direktive o ravnoteži između poslovnog i privatnog života. Stoga bi taj dio trebalo izbrisati.

Rezultat glasovanja

| Za: | 49 |
| --- | --- |
| Protiv: | 109 |
| Suzdržani: | 5 |

Za:

49

Protiv:

109

Suzdržani:

5

Točka 3.2.3.

Izmijeniti kako slijedi:

| 3.2.3. | EGSO je pozvao na uvođenje cjelovite strategije za rodnu ravnopravnost (14). U kontekstu Zajedničke izjave europskih ministara o rodnoj ravnopravnosti (15), EGSO poziva na uklanjanje neopravdanih razlika u plaćama između spolova (16). Osobito je potrebno razmotriti potrebe MSP-ova kako bi se izbjeglo pretjerano administrativno opterećenje. |
| --- | --- |

3.2.3.

Obrazloženje

Zahvaljujući ovom dodatku tekst je precizniji. Mjere za borbu protiv razlika u plaćama treba usmjeriti na neopravdane razlike u plaćama.

Rezultat glasovanja

| Za: | 45 |
| --- | --- |
| Protiv: | 114 |
| Suzdržani: | 5 |

Za:

45

Protiv:

114

Suzdržani:

5

Točka 3.2.5.

Izmijeniti kako slijedi:

| 3.2.5. | EGSO još jednom naglašava da se sudjelovanje na tržištu rada i kvaliteta rada mogu poboljšati zahvaljujući povećanim ulaganjima u aktivne politike tržišta rada i uspostavom zajedničkih standarda za djelotvorno funkcioniranje javnih službi za zapošljavanje (17). To se odnosi i na neprofitne službe za zapošljavanje kako bi se skratilo vrijeme prijelaza s jednog na drugo zaposlenje, kako bi se osiguralo korištenje stečenih vještina, podupro veći broj i raznolikost stručnih profila i ostvario napredak prema održivim radnim mjestima
  stabilnom zapošljavanju (18). Pitanje borbe protiv dugotrajne nezaposlenosti, integracije migranata i ponovne integracije obeshrabrenih osoba na tržište rada još je jedno ključno područje politike u kojemu su potrebne hitne ciljane mjere, koje mogu uključivati pravo radnika na dobivanje potporu
  e
  radnicima za traženje zaposlenja, osposobljavanje i prekvalifikaciju. |
| --- | --- |

3.2.5.

Obrazloženje

Prva izmjena oslanja se na tekst citiranog mišljenja. Što se tiče hitnih ciljanih mjera, bolja je formulacija ona u kojoj se odražava aspekt „aktivnosti”. Riječ je o pružanju potpore radnicima prilikom traženja posla, osposobljavanja i prekvalifikacije, a ne o „pravu” na to.

Rezultat glasovanja

| Za: | 47 |
| --- | --- |
| Protiv: | 110 |
| Suzdržani: | 2 |

Za:

47

Protiv:

110

Suzdržani:

2

Točka 3.2.6.

Izmijeniti kako slijedi:

| 3.2.6. | Jedan od prioriteta EU-a trebao bi biti osiguravanje pristupa
  prava na cjeloživotnom učenju
  e za sve (19). Potrebno je dodatno razviti nacionalne sustave obrazovanja, osposobljavanja i naukovanja s naglaskom na području STEM-a (prirodne znanosti, tehnologija, inženjerstvo i matematika) i na razvoju dvojnih sustava, što će dovesti do boljeg usklađivanja s potrebama tržišta rada. |
| --- | --- |

3.2.6.

Obrazloženje

Trebali bismo se usredotočiti na promicanje politika kojima se jamči da svi imaju pristup cjeloživotnom učenju. Nadalje, iako se u citiranom mišljenju upućuje na važnost cjeloživotnog učenja i promicanja sudjelovanja u cjeloživotnom učenju, čini se da se u njemu ne navodi da bi pravo na cjeloživotno učenje trebalo biti dio programa EU-a.

Rezultat glasovanja

| Za: | 48 |
| --- | --- |
| Protiv: | 116 |
| Suzdržani: | 2 |

Za:

48

Protiv:

116

Suzdržani:

2

Točka 3.3.1.

Izmijeniti kako slijedi:

| 3.3.1. | Kratkoročno bi naglasak trebao biti na praćenju provedbe revidirane Direktive o upućivanju radnika, kojom se osigurava zaštita upućenih radnika tijekom njihova upućivanja, u vezi s pružanjem usluga, i
  podupire načelo jednakog postupanja, te Direktive o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima, kojom se utvrđuju minimalna prava za sve radne odnose, uz uspostavu Europskog nadzornog tijela za rad, kojemu je cilj poboljšati provedbu pravne stečevine EU-a i djelotvornost inspekcija rada. |
| --- | --- |

3.3.1.

Obrazloženje

Izmijenjenim tekstom opisuje se svrha Direktive o upućivanju radnika.

Rezultat glasovanja

| Za: | 43 |
| --- | --- |
| Protiv: | 118 |
| Suzdržani: | 2 |

Za:

43

Protiv:

118

Suzdržani:

2

Točka 3.3.2.

Izmijeniti kako slijedi:

| 3.3.2. | EGSO potiče
  preporučuje jačanje uključenosti zaposlenika u poduzećima, posebno u svrhu općeg cilja
  u povećanja produktivnosti i potpore
  upravljanja uvođenju
  em novih tehnologija i iskorištavanjua
  njihovog učinka na organizaciju rada i vještine radne snage. U tom kontekstu EGSO sa zadovoljstvom iščekuje rezultate pregovora između europskih socijalnih partnera o Okvirnom sporazumu o digitalizaciji. |
| --- | --- |

3.3.2.

Obrazloženje

Predloženim izmjenama nastoji se istaknuti važnost uključenosti zaposlenika u kontekstu potpore uvođenju novih tehnologija.

Rezultat glasovanja

| Za: | 46 |
| --- | --- |
| Protiv: | 118 |
| Suzdržani: | 4 |

Za:

46

Protiv:

118

Suzdržani:

4

Točka 3.3.3.

Izmijeniti kako slijedi:

| 3.3.3. | EGSO podupire razvoj primjerenih mjera, u okviru socijalnog dijaloga na odgovarajućoj nacionalnoj i europskoj razini, za „pravedne tranzicije”, kojima se s jedne strane uvode mjere i aktivnosti koje olakšavaju promjene, a s druge strane
  za osiguravanje minimalne
  odgovarajuća zaštita
  e u slučajevima reorganizacije radnih mjesta ili kolektivnih otkaza uslijed tranzicije (zbog tehnoloških ili demografskih razloga odnosno razloga povezanih s globalizacijom, klimatskim promjenama ili kružnim gospodarstvom), za upravljanje minimalnom zaštitom i za promjene u tom pogledu, uključujući pravo na
  podršku kolektivnom pregovaranje
  u, radi predviđanja
  e promjena i pružanja
  e potpore pogođenim radnicima (razvoj Direktive o kolektivnim otkazima (20)). EGSO također sa zadovoljstvom iščekuje da suzakonodavci usvoje odredbe o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji. |
| --- | --- |

3.3.3.

Obrazloženje

Treba izbrisati izraze „pravo na kolektivno pregovaranje” i „razvoj Direktive o kolektivnim otkazima” jer sve tekstove koji se bave stavovima EGSO-a o provedbi europskog stupa socijalnih prava treba povezati s isticanjem pitanja o kojima bi države članice trebale voditi računa u svojim nastojanjima da razviju svoja tržišta rada i/ili sustave socijalne zaštite.

Rezultat glasovanja

| Za: | 49 |
| --- | --- |
| Protiv: | 109 |
| Suzdržani: | 1 |

Za:

49

Protiv:

109

Suzdržani:

1

Točka 3.3.4.

Izmijeniti kako slijedi:

| 3.3.4. | Sudjelovanje zaposlenika u korporativnom upravljanju, što je sastavni dio njihova prava na informiranost i savjetovanje, trebalo bi ocijeniti u svjetlu
  prilagoditi novom
  g pravnom
  g okviru
  a o nefinancijskim informacijama (21)
  i pritom prema zahtjevima koje poduzeća trebaju ispuniti u pogledu odgovornosti pristupati s dužnom pažnjom. |
| --- | --- |

3.3.4.

Obrazloženje

Izmjena se predlaže zato da bi tekst bio općenitiji. Prerano je za razmatranje prilagodbe novog pravnog okvira o nefinancijskim informacijama.

Rezultat glasovanja

| Za: | 49 |
| --- | --- |
| Protiv: | 114 |
| Suzdržani: | 1 |

Za:

49

Protiv:

114

Suzdržani:

1

Točka 3.3.5.

Izmijeniti kako slijedi:

| 3.3.5. | EGSO smatra da bi bilo korisno utvrditi referentne vrijednosti koje će pomoći u procjeni prikladnosti niskih plaća u svrhu sprečavanja siromaštva među primateljima dohotka, uključujući promicanjem analize i razmjene primjera dobre prakse u okviru dostupnih postupaka uzajamnog učenja i uvođenjem zajedničkih standarda za utvrđivanje transparentnih i predvidivih minimalnih plaća u slučajevima kada se one primjenjuju i ako ih socijalni partneri žele. |
| --- | --- |

3.3.5.

Obrazloženje

Uvođenje zajedničkih standarda za određivanje minimalnih plaća nije ni poželjno ni prihvatljivo s obzirom na to da plaće moraju biti predmet rasprave na nacionalnoj razini.

Rezultat glasovanja

| Za: | 51 |
| --- | --- |
| Protiv: | 114 |
| Suzdržani: | 2 |

Za:

51

Protiv:

114

Suzdržani:

2

Točka 3.4.6.

Izmijeniti kako slijedi:

| 3.4.6. | Također je prijeko potrebno ojačati kapacitete država članica za aktiviranje prijenosa socijalnih prava ili drugih mjera kako bi se zadovoljile osnovne potrebe građana tijekom cijelog životnog vijeka. To uključuje: |
| --- | --- |

3.4.6.

| — | podupiranje i jačanje, i na europskoj razini, napora država članica da razviju i ažuriraju
  usvajanje europske okvirne direktive o
  sustave minimalnom
  g dohotku
  a radi iskorjenjivanja siromaštva i promicanja uključivog tržišta rada (22)
  ; |
| --- | --- |

—

podupiranje i jačanje, i na europskoj razini, napora država članica da razviju i ažuriraju
  usvajanje europske okvirne direktive o
  sustave minimalnom
  g dohotku
  a radi iskorjenjivanja siromaštva i promicanja uključivog tržišta rada (22)
  ;

| — | ispitivanje mogućnosti razvijanja
  utvrđivanja zajedničkih načela
  minimalnih standarda u području osiguranja u slučaju nezaposlenosti u državama članicama EU-a (23)
  ; |
| --- | --- |

—

ispitivanje mogućnosti razvijanja
  utvrđivanja zajedničkih načela
  minimalnih standarda u području osiguranja u slučaju nezaposlenosti u državama članicama EU-a (23)
  ;

| — | osiguravanje pristupa socijalnim i političkim funkcijama za osobe s invaliditetom; |
| --- | --- |

—

osiguravanje pristupa socijalnim i političkim funkcijama za osobe s invaliditetom;

| — | preispitivanje koncepta „trošak starenja” i njegovo preoblikovanje u koncept „dostojanstveno starenje” u okviru kojega se u središte gospodarskog upravljanja stavlja osiguravanje odgovarajućih mirovina, zdravstvenih usluga i dugotrajne skrbi, a da se pritom ne zanemaruje usmjerenost na održivosti mirovinskih sustava; |
| --- | --- |

—

preispitivanje koncepta „trošak starenja” i njegovo preoblikovanje u koncept „dostojanstveno starenje” u okviru kojega se u središte gospodarskog upravljanja stavlja osiguravanje odgovarajućih mirovina, zdravstvenih usluga i dugotrajne skrbi, a da se pritom ne zanemaruje usmjerenost na održivosti mirovinskih sustava;

| — | izradu posebnih programa za stambeno zbrinjavanje i dostupnost stanovanja u korist kućanstava s niskim primanjima; |
| --- | --- |

—

izradu posebnih programa za stambeno zbrinjavanje i dostupnost stanovanja u korist kućanstava s niskim primanjima;

| — | ulaganje u objekte za skrb o djeci, od kojih izravnu korist imaju djeca i mladi u nepovoljnom položaju; EGSO pozdravlja prijedlog Komisije i Europskog parlamenta o uvođenju programa Garancije za djecu; i |
| --- | --- |

—

ulaganje u objekte za skrb o djeci, od kojih izravnu korist imaju djeca i mladi u nepovoljnom položaju; EGSO pozdravlja prijedlog Komisije i Europskog parlamenta o uvođenju programa Garancije za djecu; i

| — | stvaranje istinskog europskog područja učenja, olakšavanje
  osiguravanje pristupa kvalitetnom obrazovanju za sve i proširenje programa Garancije za mlade. |
| --- | --- |

—

stvaranje istinskog europskog područja učenja, olakšavanje
  osiguravanje pristupa kvalitetnom obrazovanju za sve i proširenje programa Garancije za mlade.

Obrazloženje

Budući da europski stup socijalnih prava pruža smjernice državama članicama za razvoj njihovih socijalnih sustava, u točki o minimalnom dohotku naglasak bi trebao biti na tome. Također, u dodatku spomenutog mišljenja nalazi se protumišljenje u kojem se izriče različit stav.

Budući da u pogledu Garancije za djecu ne postoji konkretan prijedlog Komisije, još nije vrijeme da mu se izrazi podrška.

Treba spomenuti i potrebu za stvaranjem istinskog europskog područja učenja.

Rezultat glasovanja

| Za: | 51 |
| --- | --- |
| Protiv: | 112 |
| Suzdržani: | 2 |

Za:

51

Protiv:

112

Suzdržani:

2

Točka 1.1.

Izmijeniti kako slijedi:

| 1.1. | Uvjeren da se realna budućnost Europske unije može zasnivati jedino na neraskidivoj vezi čvrstih gospodarskih temelja i snažne socijalne dimenzije (24), EGSO se dosljedno zalaže za uzlaznu konvergenciju rezultata u području zapošljavanja i socijalnih prava i djelotvorniju socijalnu politiku na razini EU-a i država članica (25). Trebalo bi također ojačati i ažurirati europski socijalni model kao uzor na međunarodnoj razini. Djelotvornom provedbom europskog stupa socijalnih prava iz 2017. potvrđuje se zajednička predanost europskom socijalnom modelu u okviru nove socijalno uključive strategije. |
| --- | --- |

1.1.

Obrazloženje

Za jaku socijalnu dimenziju važna je uzlazna konvergencija rezultata u području zapošljavanja i socijalnih prava jer rezultati određuju jesu li odluke o politikama uspješne. To je pojašnjeno i u preambuli europskog stupa socijalnih prava, gdje je u točki 12. navedeno sljedeće: „Europskim stupom socijalnih prava nastojali bi se postići učinkoviti rezultati u području zapošljavanja i socijalnih prava kao odgovor na postojeće i buduće izazove [...].”

Rezultat glasovanja

| Za: | 47 |
| --- | --- |
| Protiv: | 116 |
| Suzdržani: | 1 |

Za:

47

Protiv:

116

Suzdržani:

1

Točka 1.3

Izbrisati točku:

| 1.3 | Europsko zakonodavstvo u odgovarajućim područjima trebalo bi osiguravati okvir s općim zajedničkim standardima, pri čemu se trebaju uvažavati posebne okolnosti i sustavi socijalne skrbi na nacionalnoj razini i priznavati stvarna i ostvariva socijalna prava za građane na razini EU-a i nacionalnoj razini. Ciljeve stupa socijalnih prava trebalo bi poštovati u svim područjima politike EU-a primjenom horizontalne klauzule (26). |
| --- | --- |

1.3

Obrazloženje

Iznijet će se usmenim putem.

Rezultat glasovanja

| Za: | 48 |
| --- | --- |
| Protiv: | 123 |
| Suzdržani: | 5 |

Za:

48

Protiv:

123

Suzdržani:

5

Točka 1.3.

Izmijeniti kako slijedi:

| 1.3 | Europsko zakonodavstvo u odgovarajućim područjima trebalo bi osiguravati okvir usmjeren na dostižne
  s općim zajedničkim standarde
  ima, pri čemu se trebaju uvažavati posebne okolnosti i sustavi socijalne skrbi na nacionalnoj razini i priznavati stvarna i ostvariva socijalna prava za građane na razini EU-a i nacionalnoj razini. Ciljeve stupa socijalnih prava trebalo bi poštovati u svim područjima politike EU-a primjenom horizontalne klauzule (27). |
| --- | --- |

1.3

Obrazloženje

Kada je cilj poštovanje raznolikosti među državama članicama u području socijalnog sustava, ne može se pozivati na opće ili zajedničke standarde.

Rezultat glasovanja

| Za: | 48 |
| --- | --- |
| Protiv: | 120 |
| Suzdržani: | 4 |

Za:

48

Protiv:

120

Suzdržani:

4

Točka 1.4.

Izmijeniti kako slijedi:

| 1.4. | Europski stup socijalnih prava trenutačno se provodi s pomoću zakonodavnih i nezakonodavnih mjera, posebnog financiranja i promjena u postupku europskog semestra, što bi trebalo biti usmjereno na poticanje uzlazne konvergencije rezultata u području zapošljavanja i socijalnih prava, težeći pritom dostižnim
  i utvrđivanje minimalnih socijalnih standardima radi stvaranja jednakih uvjeta tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

1.4.

Obrazloženje

Provedba europskog stupa socijalnih prava trebala bi dovesti do uzlazne konvergencije rezultata u području zapošljavanja i socijalnih prava jer rezultati određuju jesu li odluke o politikama uspješne. To je pojašnjeno i u preambuli europskog stupa socijalnih prava, gdje je u točki 12. navedeno sljedeće: „Europskim stupom socijalnih prava nastojali bi se postići učinkoviti rezultati u području zapošljavanja i socijalnih prava kao odgovor na postojeće i buduće izazove [...].”

Rezultat glasovanja

| Za: | 47 |
| --- | --- |
| Protiv: | 116 |
| Suzdržani: | 1 |

Za:

47

Protiv:

116

Suzdržani:

1

Nova točka nakon sadašnje točke 1.4.

Dodati novu točku nakon sadašnje točke 1.4.:

Osnovno je načelo da se pitanja koja nemaju jasnu nadnacionalnu dimenziju moraju rješavati na nacionalnoj razini. Primarna uloga EU-a trebala bi biti pružanje poticaja, informacija i stručnog znanja kojima se državama članicama i socijalnim partnerima omogućuje osmišljavanje, provedba i ocjenjivanje politika za svladavanje strukturnih izazova s kojima se suočavaju na tržištu rada.

Obrazloženje

Iznijet će se usmenim putem.

Rezultat glasovanja

| Za: | 49 |
| --- | --- |
| Protiv: | 113 |
| Suzdržani: | 3 |

Za:

49

Protiv:

113

Suzdržani:

3

Nova točka nakon sadašnje točke 1.4.

Dodati novu točku nakon sadašnje točke 1.4.:

Sinergija između EU-a i nacionalne socijalne politike i mjera od ključne je važnosti. Budući da se socijalni model EU-a temelji na različitim nacionalnim modelima, koje je potrebno očuvati, EU mora poštovati nacionalne nadležnosti i raznolikost socijalnih sustava država članica, koji se temelje na duboko ukorijenjenim političkim odlukama i društvenim modelima. Glavna zadaća EU-a stoga bi trebala biti osiguravanje najboljih mogućih uvjeta državama članicama i socijalnim partnerima te pružanje potpore u njihovim nastojanjima da provedu utvrđene reforme.

Obrazloženje

Važnost sinergija između EU-a i nacionalnih socijalnih politika i mjera treba se naglasiti i u tekstu zaključaka i preporuka. U preambuli dokumenta „Europski stup socijalnih prava” jasno se navodi da je uspostava tog stupa „zajednička politička obveza i odgovornost. [...].” U njoj se također jasno spominje poštovanje podjele nadležnosti i uzimanje u obzir različitih socioekonomskih okruženja i raznolikosti nacionalnih sustava, uključujući i ulogu socijalnih partnera, te načela supsidijarnosti i proporcionalnosti.

Rezultat glasovanja

| Za: | 45 |
| --- | --- |
| Protiv: | 116 |
| Suzdržani: | 4 |

Za:

45

Protiv:

116

Suzdržani:

4

Točka 1.7.

Izmijeniti kako slijedi:

| 1.7. | Za provedbu europskog stupa socijalnih prava potrebna je snažna proračunska osnova i ulaganja na razini EU-a i država članica putem odgovarajućeg financiranja u sklopu VFO-a i uz pomoć primjene zlatnog pravila za javna ulaganja u socijalne svrhe i europskih strukturnih i investicijskih fondova (ESIF), koji mogu biti jasnije usmjereni na europski stup socijalnih prava i odgovarajuće politike oporezivanja (28). Kao što je EGSO već istaknuo, financiranje provedbe socijalnog stupa također će uvelike ovisiti o sredstvima dostupnima na razini država članica. Bit će potrebno financiranje iz državnih proračuna za ulaganja te za tekuće troškove aktivnosti tijekom sljedećih nekoliko godina, koje bi moglo biti ograničeno pravilima EU-a koja se odnose na proračun i dug. Kao što je EGSO više puta naglasio, potrebno je razmotriti načine povećanja fleksibilnosti dopuštene u okviru tih pravila, primjerice s pomoću „zlatnog pravila”, koje bi omogućilo javna ulaganja u socijalne svrhe radi postizanja ciljeva socijalnog stupa (29). |
| --- | --- |

1.7.

Obrazloženje

Važno je točno citirati mišljenje na koje se upućuje kako bi se osigurala veća uravnoteženost teksta.

Rezultat glasovanja

| Za: | 55 |
| --- | --- |
| Protiv: | 112 |
| Suzdržani: | 4 |

Za:

55

Protiv:

112

Suzdržani:

4

Točka 1.9.

Izmijeniti kako slijedi:

| 1.9. | Novim postupkom
  ciklusom europskog semestra trebali bi se ostvariti socijalni ciljevi u okviru sveobuhvatnog praćenja koje se provodi u sklopu tog postupka
  socijalne neravnoteže te bi trebalo uvesti nove i mjerljive pokazatelje, zajedno s ciljanim preporukama po zemljama u području socijalne politike. |
| --- | --- |

1.9.

Obrazloženje

Nije potrebno govoriti o „novom” europskom semestru s obzirom na to da je on uveden još 2010. Bilo bi bolje upotrijebiti izraz „novi ciklus europskog semestra”. Nadalje, nema potrebe tražiti „novi” europski semestar, nego bi svi napori trebali biti usmjereni na osiguravanje djelotvornog funkcioniranja postojećeg europskog semestra usmjerenog na rezultate. Europskom stupu socijalnih prava priložen je „pregled socijalnih pokazatelja” kojim se prate kretanja i rezultati u zemljama EU-a u trima područjima povezanima s načelima u okviru stupa socijalnih prava. Pregled socijalnih pokazatelja doprinosi koordinaciji ekonomskih politika u okviru europskog semestra i služi za ocjenu napretka u postizanju „socijalnog rejtinga AAA” za EU u cjelini. To znači da se provodi sveobuhvatan nadzor.

Rezultat glasovanja

| Za: | 49 |
| --- | --- |
| Protiv: | 117 |
| Suzdržani: | 4 |

Za:

49

Protiv:

117

Suzdržani:

4

Točka 1.10.

Izmijeniti kako slijedi:

| 1.10. | Potrebno je promicati redovito praćenje provedbe europskog stupa socijalnih prava, uz obvezujuće
  redovito savjetovanje sa socijalnim dionicima, što bi EGSO mogao olakšati; EGSO predlaže uspostavu EU-ovog foruma za socijalnu politiku povezanog s europskim semestrom. |
| --- | --- |

1.10.

Obrazloženje

Značenje riječi „obvezujuće” nejasno je u ovom kontekstu i trebalo bi je zamijeniti riječju „redovito”. Nije u potpunosti jasno što se misli pod uspostavom „EU-ovog foruma za socijalnu politiku”. Nema potrebe za stvaranjem novih instrumenata/platformi te se stoga forum ne bi trebao spominjati. Važno je savjetovanje s relevantnim dionicima i njihovo uključivanje u provedbu europskog stupa socijalnih prava.

Rezultat glasovanja

| Za: | 52 |
| --- | --- |
| Protiv: | 114 |
| Suzdržani: | 3 |

Za:

52

Protiv:

114

Suzdržani:

3

Točka 1.11.

Izmijeniti kako slijedi:

| 1.11 | EGSO je već ukazao na to da smatra kako bi jasan plan provedbe europskog stupa socijalnih prava mogao pridonijeti poticanju konvergencije i ostvarenju njegovih ciljeva (30). EGSO je također pozvao na izradu jasnog i koordiniranog plana kojim će se utvrditi prioriteti za provedbu stupa socijalnih prava i ostvarivanje postojećih socijalnih prava i načela
  standarda. Temeljne potrebe i prava, posebno ranjivih skupina, razlike u mogućnostima, dohotku i bogatstvu unutar država članica i među njima, politike uključivanja i odgovarajući uvjeti za javne i neprofitne usluge te socijalna poduzeća pitanja su koja treba prioritetno rješavati. |
| --- | --- |

1.11

Obrazloženje

Predlažemo upotrebu teksta istovjetnog onom iz mišljenja SOC/564. Popis pitanja koja bi se trebala rješavati prioritetno ne bi smio sadržavati pitanja koja nisu obuhvaćena načelima europskog stupa socijalnih prava (npr. razlike u bogatstvu i dohotku unutar ili između država članica).

Rezultat glasovanja

| Za: | 50 |
| --- | --- |
| Protiv: | 113 |
| Suzdržani: | 4 |

Za:

50

Protiv:

113

Suzdržani:

4

---

(1)  


  SL C 440, 6.12.2018., str. 28.
  , točka 3.3.

(2)  

  SL C 440, 6.12.2018., str. 28.
  , točka 3.3.

(3)  

  SL C 13, 15.1.2016., str. 40.

(4)  Europski socijalni dijalog, program rada za razdoblje 2019. – 2021.

(5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/european_pillar_one_year_on.pdf

(6)  

  SL L 81, 2.3.2018.
  , točke 8.3. i 1.3.

(7)  

  SL L 177, 18.5.2016., str. 35.

(8)  

  SL C 227, 28.6.2018., str. 1.
  , točke 1.8 i 3.6;
  SL C 327, 12.11.2013., str. 11.
  ; „Godišnji pregled rasta za 2018.”, točka 1.4, još nije objavljeno;
  SL C 226, 16.7.2014., str. 21.
  ; i
  SL C 262, 25.7.2018., str. 1.
  , točka 3.14 i
  SL C 190., 5.6.2019., str. 24.
  , točka 1.8.

(9)  

  SL C 177, 18.5.2016., str. 35
  .

(10)  SL C 227, 28.6.2018., str.1., točka 1.6; „Ekonomska politika europodručja 2018.”, točke 1.8 i 3.6; SL C 327, 12.11.2013., str. 11., točka 1.4, SL C 226, 16.7.2014., str. 21

(11)  

  SL C 262, 25.7.2018., str. 1.
  , točka 1.5.

(12)  

  SL C 262, 25.7.2018., str. 1.
  , točka 1.6.

(13)  

  SL C 125, 21.4.2017., str. 10–26
  .

(14)  

  SL C 240, 16.7.2019., str. 3.
  , točka 1.3.

(15)  Zajednička izjava Gender Equality as a Priority of the European Union today and in the future („Rodna ravnopravnost kao prioritet Europske unije danas i u budućnosti”) potpisana na neslužbenom sastanku ministara za rodnu ravnopravnost održanom 12. listopada 2018. u Beču.

(16)  

  SL C 110, 22.3.2019., str. 26.
  , točke 3.1.1 i 3.1.3.

(17)  EGSO je usvojio zasebno mišljenje o javnim službama za zapošljavanje,
  SL C 353, 18.10.2019., str. 46

  .

(18)  

  SL C 353, 18.10.2019., str. 46
  .

(19)  

  SL C 237, 6.7.2018., str. 8.
  , točka 4.10.

(20)  
  Direktiva Vijeća 98/59/EZ od 20. srpnja 1998. o usklađivanju zakonodavstava država članica u odnosu na kolektivno otkazivanje.

(21)  Direktiva 2014/95/EU Europskog parlamenta i Vijeća od 22. listopada 2014. o izmjeni Direktive 2013/34/EU u pogledu objavljivanja nefinancijskih informacija i informacija o raznolikosti određenih velikih poduzeća i grupa.

(22)  


  SL C 190, 5.6.2019., str. 1

  .

(23)  
  EGSO priprema mišljenje SOC/583„Zajednički minimalni standardi u području osiguranja u slučaju nezaposlenosti u državama članicama EU-a”.

(24)  

  SL C 81, 2.3.2018., str. 145.
  , točke 1.2 i 2.2.

(25)  Npr. u svojim mišljenjima
  SL C 13, 15.1.2016., str. 40.
  ;
  SL C 81, 2.3.2018., str. 145.
  i
  SL C 440, 6.12.2018., str. 135

  .

(26)  
  Članak 9. UFEU-a.

(27)  Članak 9. UFEU-a.

(28)  

  SL C 262, 25.7.2018., str. 1.
  , točke 1.5 i 1.6.

(29)  

  SL C 262, 25.7.2018., str. 1.
  , točka 3.1.4 (i pripadajuća upućivanja).

(30)  

  SL C 81, 2.3.2018., str. 145., točka 8.3.

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/24

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o provedbi Globalnog sporazuma za sigurne, propisne i zakonite migracije na temelju vrijednosti EU-a

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 14/02)

Izvjestitelj: José Antonio MORENO DÍAZ

| Odluka Plenarne skupštine: | 24.1.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 32. stavak 2. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 8.7.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 138/3/8 |

Odluka Plenarne skupštine:

24.1.2019.

Pravni temelj:

članak 32. stavak 2.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

8.7.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

138/3/8

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO primjećuje nedostatak napretka EU-a u ostvarivanju zajedničke migracijske politike, čime se oslabljuje osjećaj solidarnosti među državama članicama te istodobno utječe na odgovarajuće ispunjavanje odgovornosti koje proizlaze iz međunarodnog prava. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Ujedinjeni narodi ističu da se upravljanju migracijama treba pristupiti na multilateralan način: Globalni sporazum Ujedinjenih naroda (1) za sigurne, propisne i zakonite migracije dogovor je koji obuhvaća nekoliko prioritetnih područja za dijalog i za upravljanje migracijama na svjetskoj razini. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Sadržaj Sporazuma potpuno je u skladu s člankom 2. Ugovora o Europskoj uniji, u kojem se kao najvažnije vrijednosti spominju poštovanje ljudskog dostojanstva, sloboda, demokracija, jednakost, vladavina prava i poštovanje ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO napominje da se Sporazumom pitanje migracija i azila određuje kao međunarodno pitanje s multilateralnom dimenzijom u cilju promicanja veće suradnje i dijaloga između zemalja podrijetla, odredišta i tranzita uključenih u migracijske tokove kako bi se promicala propisna, sigurna i zakonita migracija. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO ističe da je Globalni sporazum neobvezujući instrument koji ne donosi nove obaveze za države članice Europske unije i čiji se sadržaj u potpunosti nadovezuje na načela i vrijednosti Europske unije. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO izražava žaljenje što sve države članice nisu usvojile Sporazum i smatra da je to mogla biti odlična prilika za daljnje usuglašavanje stavova EU-a o pitanju migracija na globalnoj razini. EGSO stoga smatra potrebnim da sve države članice EU-a ratificiraju Globalni sporazum te istodobno preporučuje Europskoj uniji da objasni i razvije ciljeve Sporazuma putem odgovarajućih instrumenata. EGSO smatra da bi bilo zanimljivo ispitati mogućnosti sudjelovanja u procesu međuvladinih savjetovanja i pregovora koji će dovesti do uspostave Međunarodnog foruma za preispitivanje migracija (IMRF), kao i mogućnosti sudjelovanja u samom forumu, koji će biti instrument UN-a za praćenje Globalnog sporazuma. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO prepoznaje napore građana EU-a, socijalnih partnera i organizacija civilnog društva EU-a, koji svojom predanošću i radom pridonose učinkovitom ostvarenju vrijednosti EU-a, a time i ciljeva Sporazuma. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO ponovno naglašava svoju zabrinutost zbog toga što političke snage ekstremne desnice nastoje prikazati migracije kao problem, što pridonosi stvaranju napetosti i poticanju govora mržnje. To dovodi do stvaranja sve veće podijeljenosti i sukoba u Europskoj uniji, koja nije u stanju ponuditi odgovarajuća rješenja. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Kontekst

| 2.1. | U prosincu 2018. je u Marakešu (Maroko) usvojen Globalni sporazum za sigurne, propisne i zakonite migracije (dalje u tekstu „Globalni sporazum”). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Globalni sporazum neobvezujući je sporazum kojim se nastoje utvrditi ključna pitanja u upravljanju migracijama, kako za zemlje podrijetla tako i za tranzitne i odredišne zemlje, te čiji je cilj stvoriti scenarij za konstruktivnu i realnu globalnu raspravu o multilateralnom upravljanju migracijama. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Globalni sporazum proizlazi iz dvije prethodne inicijative: s jedne strane, iz Programa održivog razvoja do 2030., koji su države članice usvojile i koji uključuje zajednički strateški pristup (2) te, s druge strane, iz Deklaracije iz New Yorka o izbjeglicama i migrantima, kojom se izražava politička volja svjetskih čelnika za spašavanje života, zaštitu ljudskih prava i podjelu odgovornosti za upravljanje migracijama na globalnoj razini, a koju su prihvatile države članice. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Sporazum su 10. prosinca 2018. u Marakešu usvojile 164 zemlje, a 19. prosinca iste godine odobrila ga je i Opća skupština Ujedinjenih naroda sa 152 glasa za, 12 suzdržanih i 5 protiv (Češka, Izrael, Mađarska, Poljska i Sjedinjene Američke Države). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ujedinjeni narodi (UN) u okviru daljnjeg razvoja Sporazuma nastavljaju s uspostavom globalne mreže za migracije i s organiziranjem Međunarodnog foruma za migracije (IMRF), čije će prvo zasjedanje biti tijekom 2022. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Regulatorni okvir EU-a i rad EGSO-a u području migracija

| 3.1. | U članku 2. Ugovora o Europskoj uniji utvrđeno je da se „Unija temelji na vrijednostima poštovanja ljudskog dostojanstva, slobode, demokracije, jednakosti, vladavine prava i poštovanja ljudskih prava, uključujući i prava pripadnika manjina. Te su vrijednosti zajedničke državama članicama u društvu u kojem prevladavaju pluralizam, nediskriminacija, tolerancija, pravda, solidarnost i jednakost žena i muškaraca”. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Europska komisija predstavila je u ožujku 2018. Vijeću prijedlog odluke za odobrenje Sporazuma (3), zaključivši da je on u skladu s napretkom Europske unije ostvarenim u području imigracije i azila. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U prijedlogu odluke Komisija podsjeća da se Sporazumom uspostavlja popis zajedničkih ciljeva za sigurne, propisne i zakonite migracije te da se njime ne stvaraju niti se namjeravaju stvoriti nikakve pravne obveze u okviru nacionalnog ili međunarodnog prava. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Misao vodilja EGSO-a oduvijek je bila da bi migracije trebalo poimati kao uobičajenu pojavu prisutnu kroz povijest i ljudski razvoj te da bi se migracijskim tokovima prema EU-u, bilo zbog ekonomskih razloga ili radi međunarodne zaštite, trebalo upravljati na zakonit, učinkovit, propisan i siguran način. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | U tom duhu poticanja otvorene, konstruktivne i multidisciplinarne rasprave, EGSO od 2015. godine promiče Europski migracijski forum (EFM), u okviru kojeg organizacije civilnog društva, institucije EU-a i politički akteri iz država članica EU-a na različitim razinama raspravljaju o migracijama (4). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO je također predvodnik u izradi mišljenja o temi migracija te je posljednjih godina bio izrazito aktivan u ovome području (5). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Europska komisija nastoji od Europskog migracijskog programa iz 2015. poboljšati regulatorni okvir za ekonomske migracije i za međunarodnu zaštitu, suočavajući se pritom sa snažnim otporom Vijeća, što je spriječilo razvoj novih instrumenata, te posebno s preprekama koje su postavile pojedine države članice. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Pregled postignuća od 2015. u svakom je slučaju razočaravajući i trebao bi se konstruktivno razmotriti s obzirom na to da je napredak postignut samo u uobičajenim područjima kao što je borba protiv neregularnih imigracija, suzbijanje mreža trgovine ljudima i zatvaranje granica. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Stajalište EGSO-a o sadržaju Globalnog sporazuma

| 4.1. | U preambuli Sporazuma navodi se da „izbjeglice i migranti imaju pravo na ista univerzalna ljudska prava i temeljne slobode koje se u svakom trenutku moraju poštovati, štititi i ostvarivati”. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | U Sporazumu se uvažava da je „poštovanje vladavine prava, postupovnih jamstava i pristupa pravosuđu temelj svih aspekata upravljanja migracijama. To znači da državne, javne i privatne institucije i subjekti, kao i pojedinci, podliježu zakonima koji se javno donose, jednako primjenjuju i neovisno provode te su u skladu s međunarodnim pravom”. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Globalni sporazum sadržava 23 cilja za sigurne, propisne i zakonite migracije te u više navrata ističe potrebu za ispunjavanjem svih ciljeva u skladu s mogućnostima i voljom država. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Cilj br. 1: „Prikupljanje i korištenje točnih i raščlanjenih podataka za donošenje politika na temelju dokaza”. EGSO napominje da je cilj Eurostata upravo prikupljanje podataka radi lakšeg razumijevanja stvarne slike Europe i radi usporedbe država članica u cilju poboljšanja kvalitete javnog djelovanja (6). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Cilj br. 2: „Smanjivanje štetnih i strukturnih čimbenika koji prisiljavaju osobe na napuštanje vlastite zemlje podrijetla”, koji se nadovezuje na ciljeve iz Haškog programa iz 2004. i Uzajamnog fonda EU-a za Afriku iz 2015., u sklopu kojih je Europska unija naglasila potrebu za sveobuhvatnom migracijskom politikom koja, među ostalim, obuhvaća sve faze i koja „se bavi suočavanjem s temeljnim uzrocima migracija” (7). |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Cilj br. 3: „Pružanje točnih i pravovremenih informacija u svim fazama migracije”. EGSO podsjeća na rad Europske komisije na razvoju zakonitih migracijskih ruta s pomoću pilot-projekata (8) te na pružanju informacija i dizanju svijesti o rizicima nezakonitih ruta (9), posebno za najranjivije migrante. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Cilj br. 4: „Osiguravanje toga da svi migranti imaju dokaz o svom pravnom identitetu i odgovarajuću dokumentaciju”. EGSO ističe da se člankom 79. stavkom 2. točkom (a) UFEU-a predviđa mogućnost donošenja instrumenata kojima će se uspostaviti „standardi država članica koji se odnose na postupak izdavanja viza za dugotrajni boravak i boravišnih dozvola” te da pristup šengenskom prostoru iziskuje posjedovanje potrebne dokumentacije. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Cilj br. 5: „Povećanje dostupnosti i fleksibilnosti zakonitih migracijskih ruta”. U tom pogledu EGSO potiče Komisiju da ostvari daljnji napredak u razvoju zakonitih putova, od kojih su neki spomenuti u zadnjoj raspravi o stanju Europske unije (10). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Cilj br. 6: „Olakšavanje pravednog i etičkog zapošljavanja te zaštita uvjeta kojima se jamči pristojan rad”. EGSO je u skladu s temeljnim konvencijama Međunarodne organizacije rada i ciljevima održivog razvoja u više navrata naglasio važnost pristojnog rada i pristupa stranih radnika takvoj vrsti rada (11). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Cilj br. 7: „Rješavanje i smanjenje problema ranjivosti među migrantima”. EGSO ponovno ističe vodeća načela iz članka 2. UEU-a i cilj zajedničke politike imigracije i azila usmjeren na smanjivanje ranjivosti migranata, djece ili osoba koje traže međunarodnu zaštitu (12). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Cilj br. 8: „Spašavanje života i poduzimanje koordiniranih međunarodnih napora u pogledu nestalih migranta”. EGSO izražava žaljenje zbog stava nekih država članica u vezi sa spašavanjem brodolomaca i podsjeća na obvezu država članica prema međunarodnom pravu mora o spašavanju na moru i pomoći osobama koje su doživjele brodolom te na operacije koje je u tu svrhu izvršila Europska unija. EGSO također želi istaknuti rad pojedinaca i organizacija koje pomažu i spašavaju živote, ponekad čak i unatoč prijetnjama i kriminalizaciji iza kojih stoje neke vlade EU-a (13). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Cilj br. 9: „Jačanje transnacionalnog odgovora na krijumčarenje migranata”. EGSO podsjeća da je to jedan od ciljeva Direktive o pomoći (14) (iako izražava žaljenje zbog toga što se odstupanje za humanitarnu pomoć predviđeno Direktivom ne provodi u dovoljnoj mjeri) i akcijskog plana EU-a protiv krijumčarenja migranata. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Cilj br. 10: „Sprečavanje, suzbijanje i iskorjenjivanje trgovine ljudima u kontekstu međunarodnih migracija”. EGSO napominje da je to prioritet (15) kojim se također bavi i Europol te u sklopu kojeg su uspostavljene operacije (koje bi se mogle poboljšati), kao primjerice operacija „EUNAVFOR MED Sophia”. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Cilj br. 11: „Upravljanje granicama na integriran, siguran i koordiniran način”. EGSO ističe da je to jedan od glavnih ciljeva Europske unije, kako je navedeno u članku 67. UFEU-a. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Cilj br. 12: „Povećanje izvjesnosti i predvidivosti migracijskih postupaka za primjerenu provjeru podobnosti, procjenu i upućivanje”. EGSO podsjeća da je to jedna od misija Frontexa, ali ističe da predviđanje ne podrazumijeva uvijek i bolju sposobnost političkog odgovora. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Cilj br. 13: „Primjena mjera zadržavanja migranata samo u krajnjem slučaju i traženje drugih mogućnosti”. EGSO napominje da se u Direktivi o vraćanju (16) već navodi da bi zadržavanje trebalo biti povezano s postupkom vraćanja i biti ograničeno na određene okolnosti te podrazumijevati zaštitne mjere kao što je sudski nadzor. Razdoblje zadržavanja ne bi smjelo biti dulje od šest mjeseci (17). |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Cilj br. 14: „Poboljšanje konzularne zaštite, pomoći i suradnje u cijelom ciklusu migracije”. EGSO smatra da je potrebno istražiti mogućnosti koje pruža zakonodavna inicijativa Europskog parlamenta o humanitarnim vizama (18), čime bi se otvorila mogućnost za osobe koje traže međunarodnu zaštitu da zahtjeve za izdavanje viza podnose u veleposlanstvima ili konzulatima država članica EU-a u inozemstvu. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Cilj br. 15: „Osiguravanje pristupa migranata osnovnim uslugama”. EGSO ističe da Europska unija od 1999. radi na osiguravanju pravednog postupanja prema državljanima trećih zemalja koji zakonito borave na području država članica. Nadalje podsjeća da se u izvješću Svjetske zdravstvene organizacije za Europu (19) navodi da je javno zdravlje nemoguće ako ne postoji zdravstvena skrb za izbjeglice i migrante. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Cilj br. 16: „Osnaživanje migranata i društava radi postizanja potpune uključenosti i društvene kohezije”. EGSO naglašava važnost socijalne uključenosti migranata u europska društva, što je jedan od prioriteta Europske unije od sastanka u Tampereu. Na temelju tog prioriteta razvijene su mnoge ključne inicijative, uključujući Akcijski plan za integraciju državljana trećih zemalja iz 2016. (20). |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Cilj br. 17: „Uklanjanje svih oblika diskriminacije i promicanje javnog diskursa utemeljenog na dokazima u cilju promjene predodžbi o migracijama”. EGSO je u više navrata ponovno naglasio važnost suzbijanja diskriminacije u svim područjima i promicanja mjera protiv ksenofobije i rasizma. Rad Agencije za temeljna prava ključan je u tom pogledu. S tim u vezi EGSO (21) naglašava potrebu za razvojem nove slike o migracijama koja će europskom društvu omogućiti ispravnu percepciju te pojave, i to uz pomoć pedagoškog i didaktičkog pristupa kojim se uklanjaju neistine i govor mržnje o migracijama i potiče stvaranje nove slike o njima. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Cilj br. 18: „Ulaganje u razvoj vještina i olakšavanje uzajamnog priznavanja vještina, kvalifikacija i kompetencija”. Donošenjem Zajedničkih osnovnih načela o integraciji migranata iz 2004. istaknuta je važnost zapošljavanja i obrazovanja u promicanju integracije stranih osoba u Europskoj uniji. U tom je pogledu ključno priznavanje iskustva, diploma i vještina te EGSO smatra da je nužno ostvariti napredak u uključivanju stranih osoba u postupke priznavanja i odobravanja u Europskoj uniji, u skladu s prijedlozima Europskog vijeća za izbjeglice i prognanike (ECRE) iznesenima u izvješću iz 2007. (22). |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Cilj br. 19: „Stvaranje nužnih uvjeta kako bi migranti i dijaspore mogli u potpunosti doprinositi održivom razvoju u svim zemljama”. Posljednjih godina Europska komisija prepoznaje ulogu dijaspore kao poveznice između europskih prilika i prilika u zemljama podrijetla. Značaj njihove uloge se primjerice odrazio u posljednjem pozivu Fonda za azil, migracije i integraciju, u kojem je dijaspora posebno prepoznata kao vjerodostojan sugovornik za pitanje migracijskih puteva u zemljama podrijetla. EGSO smatra da se potencijal dijaspora može dodatno istražiti, iskorištavajući zajedničke prilike koje one stvaraju (23). |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Cilj br. 20: „Promicanje bržih, sigurnijih i jeftinijih prijenosa doznaka te poticanje financijskog uključivanja migranata”. EU radi na financijskoj uključivosti i u pogledu financijske integracije stranih državljana koji borave u državama EU-a i u pogledu financijskog jačanja susjednih zemalja (24). EGSO smatra da je od ključne važnosti da se u tom području nastavi jamčiti ravnopravnost stranog stanovništva s boravkom u EU-u te da se promiče uloga doznaka kako bi se osigurao njihov pozitivan učinak i na zemlje odredišta i na zemlje podrijetla, što je istaknula i Europska investicijska banka (25). |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Cilj br. 21: „Suradnja u cilju olakšavanja sigurnog i dostojanstvenog vraćanja i ponovnog prihvata, kao i održive reintegracije”. Politike vraćanja i ponovnog prihvata od ključne su važnosti za razvoj zajedničke imigracijske politike. EGSO bi želio istaknuti da je potrebno zajamčiti razvoj tih instrumenata, kao što je navedeno u europskom zakonodavstvu, uz maksimalno poštovanje pojedinačnih i postupovnih jamstava. S druge strane, EGSO ponavlja da je potrebno omogućiti sigurnu i dostojanstvenu reintegraciju, kao što je utvrđeno u zajedničkoj inicijativi EU-a i Međunarodne organizacije za migracije o zaštiti i reintegraciji migranata. (26) |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Cilj br. 22: „Uspostavljanje mehanizama za prenosivost socijalne sigurnosti i socijalnih naknada” područje je na kojem se intenzivno radi unutar EU-a. EGSO smatra da je od ključne važnosti ostvariti daljnji napredak u područjima prenosivosti prava kojima se osigurava sigurnija mobilnost te istražiti inicijative kao što je Iberoamerička multilateralna konvencija o socijalnoj sigurnosti (27) koja uključuje države članice kao što su Španjolska i Portugal. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Cilj br. 23: „Jačanje međunarodne suradnje i globalnih partnerstava za sigurne, propisne i zakonite migracije”, što od početka predstavlja važan stup europske politike imigracije i azila. |
| --- | --- |

4.26.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Rezolucija UN-a 73/195.

1

(2)  COM(2016) 0739 final.

2

(3)  COM(2018) 167 final.

3

(4)  EMF se 2015. bavio temom upravljanja miješanim imigracijskim tokovima u Sredozemlju, 2016. migracijama radne snage i integracijom, 2017. pristupom migranata pravima i uslugama u EU-u, a 2018. integracijom migranata na tržište rada. U travnju 2019. tema foruma bila je kako osigurati zakonite i sigurne putove prema EU-u.

4

(5)  SL C 62, 15.2.2019., str. 184.; SL C 125, 21.4.2017., str. 40.; SL C 75, 10.3.2017., str. 97.; SL C 34, 2.2.2017., str. 144.; SL C 75, 10.3.2017., str. 75.; SL C 264, 20.7.2016., str. 19.; SL C 71, 24.2.2016., str. 46.

5

(6)  Eurostat – Statistički podaci o migracijama i migrantskom stanovništvu.

6

(7)  SL C 53, 3.3.2005., str. 1.

7

(8)  COM(2017) 558 final.

8

(9)  COM(2017) 558 final.

9

(10)  Europska komisija – Govor o stanju Unije 2018. – Jačanje sigurnih i zakonitih putova do Europe.

10

(11)  Na primjer, mišljenje EGSO-a „Ciljevi nakon 2015. u euromediteranskoj regiji”, SL C 383, 17.11.2015., str. 44.

11

(12)  COM(2015) 240 final.

12

(13)  Vidjeti http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/536490/IPOL_STU(2016)536490_EN.pdf i http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/608838/IPOL_STU(2018)608838_EN.pdf.

13

(14)  Direktiva Vijeća 2002/90/EZ od 28.11.2002.

14

(15)  The EU’s global engagement to counter human smuggling and trafficking networks („Globalni napori EU-a u borbi protiv mreža za krijumčarenje i trgovinu ljudima“), ožujak 2019.

15

(16)  SL L 348, 24.12.2008., str. 98.

16

(17)  SL C 159, 10.5.2019., str. 53.

17

(18)  2018/2271 (INL) „Humanitarne vize“.

18

(19)  Svjetska zdravstvena organizacija – Report on the health of refugees and migrants („Izvješće o zdravlju izbjeglica i migranata“).

19

(20)  COM(2016) 377 final.

20

(21)  SL C 110, 22.3.2019., str. 1.

21

(22)  Vidjeti https://www.ecre.org/wp-content/uploads/2016/07/ECRE-Submission-in-response-to-the-European-Commission-s-Green-Paper-on-the-Future-of-the-CEAS_September-2007.pdf, COM(2007) 301 final. Ta je tema već istaknuta u dokumentu COM(2016) 377 final.

22

(23)  Publikacije EU-a How West African migrants engage with migration information en-route to Europe („Kako zapadnoafrički migranti koriste informacije o migracijama na putu prema Europi“).

23

(24)  EU initiative on financial inclusion („Inicijativa EU-a o financijskoj uključenosti“).

24

(25)  Study on improving the efficiency of workers' remittances in Mediterranean countries („Studija o poboljšanju učinkovitosti radničkih doznaka u mediteranskim zemljama).

25

(26)  Zajednička inicijativa EU-a i Međunarodne organizacije za migracije (IOM) o zaštiti i reintegraciji migranata.

26

(27)  OISS – Iberoamerička multilateralna konvencija o socijalnoj sigurnosti (poveznica samo na španjolskom i portugalskom).

27

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/29

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Stvaranje sinergija među različitim planovima za kružno gospodarstvo”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 14/03)

Izvjestitelj: Cillian LOHAN

| Odluka Plenarne skupštine: | 24.1.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika
  (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 4.9.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 26.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 144/2/8 |

Odluka Plenarne skupštine:

24.1.2019.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

4.9.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

26.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

144/2/8

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Prva faza kružnog gospodarstva požela je velik uspjeh. Taj se koncept posebno uključuje u poslovni sektor, a privatna poduzeća korak su ispred tvoraca politika u prepoznavanju potencijala poslovanja utemeljenog na modelu kružnog gospodarstva. Inicijative EU-a to su potaknule te su bile pokretačke sile za djelovanje. Kružno gospodarstvo već je nadišlo recikliranje i gospodarenje otpadom i prešlo u novu i odlučniju fazu. EGSO potiče sljedeću Komisiju da 2019. osigura da se to proširenje koncepta odražava u svakom novom paketu za kružno gospodarstvo. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Kružno gospodarstvo praktičan je alat za postizanje širih ciljeva međunarodne politike kao što su ciljevi održivog razvoja Ujedinjenih naroda i klimatski ciljevi utvrđeni Pariškim sporazumom. Njime se ujedno može pridonijeti globalnom planu za mjere u području klime putem aktivnog sudjelovanja nedržavnih aktera, uključujući lokalne i regionalne vlasti te organizacije civilnog društva koje predstavljaju tri skupine EGSO-a. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Europska platforma dionika kružnog gospodarstva (ECESP) i njezina koordinacijska skupina imaju ključnu ulogu u razvoju sljedećih faza i provedbi kružne tranzicije, djelujući kao informacijski centar putem internetskih stranica ECESP-a. Platforma pruža i snažne mogućnosti umrežavanja i potiče sinergije te je u dobrom položaju za izradu predloška plana za kružno gospodarstvo koji bi mogao biti besplatno dostupan. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Tajništvo ECESP-a, kojim upravlja EGSO, postavlja civilno društvo i dionike u središte donošenja odluka Platforme. EGSO podržava inicijativu pod vodstvom dionika i potiče dionike da utvrde i upozore na praktične prepreke s kojima se suočava civilno društvo u provedbi plana za kružno gospodarstvo. ECESP je u idealnom položaju za to jer surađuje s tajništvom kako bi predložio rješenja za takve prepreke. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Potporu planovima i potporu za stvaranje sinergija treba dopuniti istraživanjem i razvojem, odgovarajućim regulatornim okruženjem, edukacijom svih dionika i informacijama o pristupu financijskoj potpori za prijelaz na kružnost. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Usprkos dosadašnjim uspjesima postoje očite prepreke za postizanje kružnog gospodarstva, a odnose se na politički aspekt, građane, upravljanje infrastrukturom i financiranje. ECESP mora utvrditi i upozoriti na sve druge prepreke kada tvorcima politika predlaže rješenja. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Uvod

| 2.1. | Nakon što je Europska komisija donijela akcijski plan EU-a za kružno gospodarstvo, EGSO i dalje ulaže napore u podupiranje prelaska na kružno gospodarstvo u Europi kroz snažan angažman civilnog društva kako bi se osiguralo da tranzicija bude djelotvorna, pravična i pravedna. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ovo samoinicijativno mišljenje temelji se na studiji koju je Odbor naručio u pogledu strategija i planova za kružno gospodarstvo u Europi, čiji je cilj utvrditi sinergije i potencijal za suradnju i izgradnju saveza. Njih se može pronaći na svim razinama i među svim dionicima – tvorcima politika, poduzećima, radnicima, potrošačima i građanima. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Kružno gospodarstvo praktičan je alat za postizanje širih ciljeva međunarodne politike kao što su ciljevi održivog razvoja Ujedinjenih naroda i klimatski ciljevi utvrđeni Pariškim sporazumom. Njime se ujedno može pridonijeti globalnom planu za mjere u području klime putem aktivnog sudjelovanja nedržavnih aktera, uključujući lokalne i regionalne vlasti te organizacije civilnog društva koje predstavljaju tri skupine EGSO-a. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Prva faza razvoja kružnoga gospodarstva požela je velik uspjeh. Taj se koncept posebno uključuje u poslovni sektor, a privatna poduzeća korak su ispred kreatora politika u prepoznavanju potencijala poslovanja utemeljenog na modelu kružnog gospodarstva. Inicijative EU-a to su potaknule te su bile pokretačke sile za djelovanje. Kružno gospodarstvo već je nadišlo recikliranje i gospodarenje otpadom i prešlo u novu i odlučniju fazu. EGSO potiče sljedeću Komisiju da 2019. osigura da se to proširenje koncepta odražava u svakom novom paketu za kružno gospodarstvo. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Koja su obilježja plana?

| 3.1. | Planovi i strategije za kružno gospodarstvo pomažu u utvrđivanju i definiranju ciljeva neke zemlje, regije ili grada i koraka koji su potrebni kako bi se to ostvarilo. Često je riječ o opsežnim dokumentima koji se odnose na prijelaz s linearnog na kružni model u fazama vrijednosnog lanca kao što su proizvodnja, potrošnja, gospodarenje otpadom, sekundarne sirovine, inovacije i ulaganja. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Takvi dokumenti često se odnose na aktivnosti namijenjene ispunjavanju međunarodnih ciljeva, kao što su Pariški sporazum o klimatskim promjenama ili ciljevi održivog razvoja Ujedinjenih naroda, kao i suočavanje s globalnim izazovima kao što su oskudica resursa i ograničenja trenutačnog gospodarskog modela za ekološki i društveno održivo upravljanje resursima. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Planovi i strategije za kružno gospodarstvo često su tematski usmjereni na teritorijalne aspekte određenog područja, regije ili države članice. Na primjer, u Extremaduri u Španjolskoj očuvanje zemljišta za ispašu smatra se ključnim elementom dugoročne gospodarske uspješnosti regije, a u finskoj nacionalnoj strategiji snažan je naglasak na šumarstvu. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | U strategijama i planovima koji su vrlo uključivi uzimaju se u obzir različiti aspekti lanaca vrijednosti unutar sektora, kao što su proizvodnja, poljoprivreda, gospodarenje hranom i vodom. Uključivost dionika važna je za utvrđivanje ključnih dionika u prelasku na kružno gospodarstvo, a nekoliko strategija i planova pristupaju uključivosti putem horizontalnih tema koje se mogu grupirati u tehničke teme, teme usmjerene na proizvode, teme usmjerene na mreže i teme temeljene na teritorijalnom razvoju. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Razina uključivosti strategije ili plana u odnosu na dionike vidljiva je i po tome koliko su integrirani tematski i sektorski pristupi. Neke strategije usmjerene su na uvođenje koncepta kružnosti i stoga su u velikoj mjeri usmjerene na dionike kako bi se potaknulo sudjelovanje i uključenost u prijelaz. Druge strategije snažnije su usmjerene na sektore i imaju ograničeniju bazu dionika koji su relevantni za ciljane sektorske petlje. Najčešći oblik strategije zasad je sveobuhvatan te uključuje višestruke sektorske petlje i potiče partnerstva. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Europska platforma dionika kružnog gospodarstva

| 4.1. | ECESP je uspostavljen 2016. kao zajednička inicijativa EGSO-a i Europske komisije nakon što je EGSO iznio prijedlog u svojem mišljenju (1). Riječ je o najvećoj mreži na razini Europe kojom se okupljaju dionici iz cijelog EU-a i čime se olakšava dijalog, razmjena najboljih praksi i utvrđivanje razlika među politikama. Platforma se sastoji od koordinacijske skupine koju čine predstavnici akademske zajednice, civilnog društva i lokalnih vlasti te postojećih nacionalnih ili sektorskih mreža. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ECESP je postao važna baza za informacije i umrežavanje u kontekstu inicijativa europskog kružnog gospodarstva. Obuhvaća aktivnu koordinacijsku skupinu koja se sastoji od 24 organizacije članice i aktivnu internetsku stranicu koju u prosjeku posjećuje 7 000 korisnika mjesečno. Jednom godišnje organizira dvodnevnu konferenciju koja redovito premašuje svoj kapacitet. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO pruža usluge tajništva za ECESP i time donosi dodanu vrijednost Platformi. Kao sjedište civilnog društva u EU-u, EGSO je razvio stručnost u pronalaženju snažnog zajedničkog glasa među različitim skupinama. Odbor svojim radom u području zakonodavstva postupno stvara konsenzus širokog raspona svojih članova. Ta su ključna obilježja pomogla članovima ECESP-a da se u cijelosti izraze i uključe u Platformu, a da pritom taj postupak ne bude pretjerano institucionaliziran. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ECESP može imati ulogu u poticanju razvoja novih strategija kružnog gospodarstva na dva načina: 1. osiguravanjem platforme za objavu strategija i planova, omogućivanjem jednostavnog pronalaženja dokumenata i upućivanja na njih; 2. olakšavanjem umrežavanja dionika unutar određenih područja i među njima. Platforma može putem tajništva maksimalno povećati potencijal povezivanja aktera koji su aktivni u provedbi na lokalnoj razini i razini država članica s kreatorima politika na razini EU-a. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Tim umrežavanjem Platforma može i poticati na uključivanje širokog raspona dionika civilnog društva u prelazak na kružno gospodarstvo, i to u ranoj fazi izrade i razvoja planova. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ECESP pruža jedinstvenu infrastrukturu na temelju koje se može postići dosljedan i koordiniran pristup izradi i provedbi novih gospodarskih modela u EU-u. Platforma je postala model za druge platforme kojima organizacije civilnog društva vode tajništvo, a dionici naizmjence predsjedaju koordinacijskom skupinom. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | EGSO naglašava da je potrebno savjetovati se s dionicima u svim fazama razvoja strategija i planova, od osmišljavanja do provedbe i praćenja napretka. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | EGSO u svojem jedinstvenom položaju partnera Platforme i pružatelja usluga tajništva za Platformu može dodatno potaknuti taj uključivi pristup pružanjem prilagodljivog modela strategije kojim se može nadahnuti subjekte koji razvijaju strategije i planove za kružno gospodarstvo. Taj je model strategije razvijen i objavljen u okviru studije koju je naručio Odbor (2). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Razvoj snažnih strategija iziskuje razvijenu znanost i istraživanje kao osnovu za donošenje odluka. To je jedan od temelja inovacija i iziskivat će snažnu kombinaciju javnih i privatnih ulaganja. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Ključne pouke iz studije

| 5.1. | Kružno gospodarstvo širok je pojam koji obuhvaća promjene u upotrebi materijala, poslovnim i proizvodnim modelima, biogospodarstvu, toku zaliha, tržištima sekundarnih sirovina i ulozi potrošača. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Strategije trebaju odražavati taj široki raspon, ali su najučinkovitije kada su usmjerene na konkretno područje, i to ono koje je relevantno za geografsko širenje strategije. U poljoprivrednoj regiji, na primjer, strategija za kružno gospodarstvo bit će usmjerena na biogospodarstvo i ulogu poljoprivrede i prirodnih ekosustava u kružnosti. U regiji s većom proizvodnjom otpada strategija će biti usmjerena na najbolji način preoblikovanja otpada u vrijednu sekundarnu sirovinu. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Akcijskim planom na razini EU-a potaknut je razvoj planova na nacionalnoj razini. U određenim regijama postoje značajne skupine strategija. U područjima gdje su usvojene nacionalne strategije veća je vjerojatnost nastanka lokalnih ili regionalnih strategija. EGSO potiče sve države članice na izradu i provedbu nacionalnih strategija koje su u skladu s inicijativama kružnog gospodarstva EU-a. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | U 80 % slučajeva nedostaje savjetovanje s civilnim društvom u fazi određivanja opsega i osmišljavanja strategija. ECESP i EGSO ističu rad organizacija civilnog društva u tom području i stručnost koju one pružaju. EGSO preporučuje koordinirani pristup razvoju postupka uključivanja svih dionika u najranijoj fazi osmišljavanja strategija. Taj bi pristup mogao razviti ECESP ili bi se to moglo učiniti u okviru zajedničkog projekta u kojem sudjeluju Odbor regija, Parlament, Vijeće i Komisija. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Područje primjene strategija utvrđuje se u najranijoj fazi. Od iznimne je važnosti zajamčiti priznavanje međusobne povezanosti kružnog gospodarstva i interdisciplinarnih zahtjeva za učinkovitu provedbu u fazi određivanja područja primjene. Kružno gospodarstvo već je odmaklo od recikliranja i to bi se trebalo odražavati u strategijama. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Strategije bi trebalo razvijati uzimajući u obzir proširivost i prenosivost. Čini se da se u ranijim strategijama ti elementi nisu razmatrali. U postizanju navedenog u svakom bi slučaju pomogao koordiniraniji pristup razvoju novih strategija ili reviziji postojećih. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Dobro je upravljanje važno. Planovima se mora zajamčiti vlasništvo nad uspostavljenom jedinicom u organizaciji ili novom jedinicom. Takva bi jedinica poticala umrežavanje, stvarala znanje i komunikaciju, pratila napredak i jamčila redovito ažuriranje strategije. Takvim se pristupom jamči da planovi budu živi dokumenti na temelju kojih se djeluje. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Kružno gospodarstvo ima važnu ulogu u poljoprivredi. Tradicionalna poljoprivredna gospodarstva u obiteljskom vlasništvu ili s obiteljskim upravljanjem bila su (i u nekim su slučajevima i dalje) primjer učinkovite upotrebe resursa u skladu s prirodom. EGSO poziva da se financiranjem EU-a pruži potpora kružnosti u poljoprivrednom sektoru, na svim razinama i u svim razmjerima. Biogospodarstvo je podsektor kružnosti. Biološki tokovi i tokovi materijala sjedinjuju se i stvaraju međusobno povezane kotačiće kružnog gospodarstva. S pomoću planova za poljoprivredne regije tim se područjima može pomoći u postizanju koordiniranog pristupa i jamčenju potpunog ostvarenja konkurentske prednosti na temelju kružnosti. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Drugi aspekti na koje se planovi mogu usredotočiti mogu uključivati ponovnu proizvodnju ili popravak. Novi poslovni i vlasnički modeli, uz primjenu snažnog ekološkog dizajna, mogu pružiti prilike za zapošljavanje i regionalni napredak, kada je riječ o ponovnoj proizvodnji robe. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Ključan dio snažnog plana jest pružanje točnih i jasnih informacija potrošačima. Kulturne prepreke za prijelaz na upotrebu proizvoda kružnog gospodarstva ili na upotrebu sekundarnih materijala treba rješavati komuniciranjem. Prerađeni proizvodi za potrošače često ispunjavaju jednake funkcionalne standarde, ali su održiviji od proizvoda izrađenih od primarnih sirovina. Zabrinutost u pogledu kvalitete i prava potrošača trebala bi biti obuhvaćena svakim uspješnim planom. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Važan element uspješne provedbe kružnog gospodarstva bit će uključivanje usklađenog pristupa edukaciji građana, od školske djece do potrošača, o prednostima i načelima kružnosti. Edukacija svih dionika ključan je dio ostvarivanja uspješne i uključive tranzicije. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Osposobljavanje, komuniciranje i razmjena znanja mogu se osnažiti upotrebom materijala za uzajamno učenje koje je Komisija stavila na raspolaganje. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Prepreke za uspješne planove

| 6.1. | Planovi sami po sebi nisu dovoljni za postizanje povećanog napretka u kružnosti. Postoji niz prepreka koje treba prevladati. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Politika: nedostatak političke potpore.






  — | Strategije koje se nalaze u političkoj praznini, tj. nisu povezane s drugim politikama i nisu dio dosljedne i šire kružne strategije. |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

Strategije koje se nalaze u političkoj praznini, tj. nisu povezane s drugim politikama i nisu dio dosljedne i šire kružne strategije.

| 6.3. | Građani: nedostatak javne svijesti i razumijevanja koncepta kružnog gospodarstva. Strah od posljedica za sve dionike u tranziciji, od proizvođača do krajnjih korisnika i potrošača.






  — | Jedan od načina prevladavanja tog straha jest povezivanje ljudi radi razmjene znanja i iskustava. To je funkcija Europske platforme dionika kružnog gospodarstva koju podupire rad članova koordinacijske skupine, kao što je francuski Institut national de l’économie circulaire (INEC – Nacionalni institut za kružno gospodarstvo), i njihov rad na mapiranju mreža kružnog gospodarstva u Europi. |
| --- | --- | --- |

6.3.

—

Jedan od načina prevladavanja tog straha jest povezivanje ljudi radi razmjene znanja i iskustava. To je funkcija Europske platforme dionika kružnog gospodarstva koju podupire rad članova koordinacijske skupine, kao što je francuski Institut national de l’économie circulaire (INEC – Nacionalni institut za kružno gospodarstvo), i njihov rad na mapiranju mreža kružnog gospodarstva u Europi.

| 6.4. | Okvir za upravljanje infrastrukturom: nedostatak odredbi o proširivosti i prenosivosti.






  — | Planovi moraju biti prilagođeni posebnim teritorijalnim okolnostima. Potrebno je donijeti i provesti odgovarajuće propise. |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

Planovi moraju biti prilagođeni posebnim teritorijalnim okolnostima. Potrebno je donijeti i provesti odgovarajuće propise.

| 6.5. | Financije: postoji nedostatak gospodarskih poticaja za prelazak poduzeća i korisnika na kružne proizvode i usluge. U konačnici će opcije kružnog gospodarstva za potrošače biti gospodarski konkurentnije, ali u početnoj prijelaznoj fazi mogli bi biti potrebni poticaji. Potrebno je jasno informiranje o pristupu relevantnom financiranju, a postupak prijave mora biti jednostavan i razumljiv. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6 | EGSO poziva ECESP da radi na prevladavanju tih glavnih prepreka, utvrdi ostale i predloži konkretna rješenja za tvorce politika o najboljem načinu rješavanja ključnih pitanja. |
| --- | --- |

6.6

Bruxelles, 26. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mišljenje EGSO-a „Paket o kružnom gospodarstvu” (SL C 264, 20.7.2016., str. 98.).

1

(2)  Circular economy strategies and roadmaps in Europe: Identifying synergies and the potential for cooperation and alliance building („Strategije i planovi za kružno gospodarstvo u Europi: utvrđivanje sinergija i potencijala za suradnju i izgradnju saveza“).

2

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/34 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/34

---

Mišljenje Europskga gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Deset godina Istočnog partnerstva: promišljanje o postignućima i oblikovanje buduće politike Istočnog partnerstva”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 14/04)

Izvjestiteljica: Indrė VAREIKYTĖ

| Odluka Plenarne skupštine: | 20.2.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika
  (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 5.9.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 26.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 155/3/6 |

Odluka Plenarne skupštine:

20.2.2019.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

5.9.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

26.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

155/3/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) smatra da je Istočno partnerstvo prijeko potrebna i potencijalno uspješna inicijativa EU-a te poziva novoizabrani Europski parlament i Europsku komisiju da se u potpunosti posvete toj inicijativi. EGSO se također obvezuje da će ostati znatno uključen u izgradnju snažnijih i demokratskijih društava u susjednim zemljama. (1) |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Iako su glavna postignuća Istočnog partnerstva sporazumi o pridruživanju, uključujući detaljan i sveobuhvatan sporazum o slobodnoj trgovini (DCFTA) i sporazume o putovanju bez viza s Gruzijom, Republikom Moldovom i Ukrajinom (pridružena trojka), veći i usmjereniji napredak očekuje se u okviru partnerstva tijekom sljedećeg desetljeća. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Odbor naglašava da iako je pridružena trojka pokazala veći napredak i spremnost na provedbu reformi, zajedno s Armenijom koja je slijedila njihov dobar primjer, Bjelarus i Azerbajdžan uglavnom su stagnirali te su se u nekim slučajevima dodatno udaljili od pojma demokracije. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra da je EU prije svega unija vrijednosti, zbog čega bi se odnosi s njegovim susjedima trebali temeljiti na istim vrijednostima i biti uvjetovani. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Odbor utvrđuje sljedeće glavne izazove unutar Istočnog partnerstva: učinkovita provedba sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini i drugih povezanih obaveza, jačanje vladavinae prava, provedba pravosudnih reformi i borba protiv korupcije; daljnja zaštita okoliša i aktivno suzbijanje klimatskih promjena; povećanje otpornosti društva suzbijanjem hibridnih prijetnji i dezinformacija; jačanje pogodnog okružja za civilno društvo i slobodne i neovisne medije; te intenziviranje angažmana EU-a na poboljšanju životnih uvjeta građana pogođenih sukobima u regiji. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO preporučuje da Komisija za svaku zemlju partnera za sljedeće razdoblje Istočnog partnerstva odredi prilagođene ciljeve i rezultate. Sudjelovanje civilnog društva u ovom procesu bit će ključno kao dodatni instrument za aktivno praćenje napretka. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO predlaže izradu rasporeda za obavezne uzastopne procjene napretka kako bi se vlade Istočnog partnerstva potaknulo da izrade vlastite planove kao dodatak bilateralnim planovima te da provedu i prate ostvarivanje ciljeva i rezultata. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Odbor također preporučuje da se postupno poveća broj pokazatelja i podataka koje zemlje Istočnog partnerstva moraju dostaviti Eurostatu. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | U svjetlu dezinformacija koje promiče ruska vlada te agresivnih kineskih i ruskih kampanja ulaganja, kao i drugih prijetnja regiji, institucije EU-a moraju preispitati komunikacijsku strategiju za regiju Istočnog partnerstva kako bi doprle do građana. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO smatra da su potrebni veća usmjerenost te veći broj instrumenata za poboljšanje vještina organizacija civilnog društva, javnih službenika i političkih vođa u zemljama Istočnog partnerstva te za izgradnju kapaciteta sindikata i poslovnih udruženja. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Odbor vjeruje da bi se veći prioritet trebao dati prevladavanju nedostatka kvalificirane radne snage i nesrazmjera ponude i potražnje u pogledu vještina u zemljama Istočnog partnerstva, poboljšanju opće učinkovitosti obrazovanja i jačanju veza između obrazovanja, istraživanja i inovacija kako bi se poboljšala suradnja između javnog i privatnog sektora. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Iako trgovina između zemalja Istočnog partnerstva i EU-a raste, trebalo bi ojačati trgovinu unutar regije kako bi se osigurala diversifikacija i održivost prihoda od trgovine. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO čvrsto vjeruje da mora postojati obvezan pravni okvir koji bi omogućio civilnom društvu da pristupa informacijama, poziva vladu na odgovornost i sudjeluje u donošenju politika u svakoj zemlji Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Odbor snažno podupire prijedlog za uvođenje pojačanog dijaloga između EU-a i pridružene trojke o reformama povezanima sa sporazumom o pridruživanju i detaljnim i sveobuhvatnim sporazumom o slobodnoj trgovini te uključivanje usporedivih elemenata u preporuke za pojedine zemlje u okviru sporazuma o pridruživanju i usklađivanje njihove objave kako bi se potaknula pozitivna konkurencija. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Istočno partnerstvo pokrenuto je 2009. kao inicijativa zajedničke politike s ciljem produbljivanja i jačanja odnosa između Europske unije, njezinih država članica i njezinih šest istočnih susjednih zemalja: Armenije, Azerbajdžana, Bjelarusa, Gruzije, Republike Moldove i Ukrajine. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Unutar toga okvira svi su se partneri dogovorili da će pridonositi vidnom poboljšanju svakodnevnog života svojih građana jačanjem institucija i dobrog upravljanja, osiguravanjem vladavine prava i njezine provedivosti, provedbom ključnih pravosudnih reformi, borbom protiv korupcije; povećanjem suradnje s civilnim društvom, osnaživanjem žena i osiguravanjem rodne ravnoteže, jačanjem strateške komunikacije i pružanjem potpore medijskom pluralizmu i neovisnosti; pomaganjem rasta malih i srednjih poduzeća, privlačenjem ulaganja, otvaranjem kvalitetnih radnih mjesta u novim sektorima, povećanjem prilika za trgovanje podupiranjem pristupa novim tržištima; poboljšanjem prometnih veza i infrastrukture, povećanjem energetske otpornosti i učinkovitosti te uporabe obnovljive energije; ulaganjem u vještine mladih, poduzetništvo i zapošljivost. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Iako su sporazum o pridruživanju, detaljni i sveobuhvatni sporazum o slobodnoj trgovini te sporazum o putovanju bez vize sklopljeni sa zemljama potpisnicama hvalevrijedna postignuća, opći napredak zabilježen u većini prethodno navedenih područja nažalost je umjeren, pri čemu postavljeni ciljevi do sada nisu u potpunosti ostvareni. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO smatra da je EU prije svega unija vrijednosti (2), zbog čega bi se odnosi s njegovim susjedstvom trebali temeljiti na istim vrijednostima. Trebala bi postojati veća uvjetovanost u okviru Istočnog partnerstva i jasni zajednički dogovoreni putovi s državama Istočnog partnerstva kako bi se osiguralo poštovanje ljudskih prava, sloboda građana i medija, vladavina prava, transparentno upravljanje, rodna ravnopravnost, socijalni dijalog, zaštita okoliša i druge temeljne vrijednosti, bez kojih bi Europa danas bila nezamisliva. Cijela regija imat će najviše koristi ako susjedne demokracije EU-a postignu istu razinu kao i EU. Partnerske države trebale bi ujedno predstaviti vremenski okvir za ratifikaciju svih 18 međunarodnih ugovora o ljudskim pravima (3) i za dobivanje (ili zadržavanje) akreditacijskog statusa „A” koji dodjeljuje Globalni savez nacionalnih institucija za ljudska prava (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Odbor prepoznaje potrebu za jasnim i mjerljivim rezultatima te preporučuje da Komisija za svaku zemlju partnera za sljedeće razdoblje Istočnog partnerstva odredi prilagođene ciljeve i rezultate. Ključno je osigurati da se budući ciljevi i rezultati ne usmjeravaju samo na gospodarske pokazatelje, već i na socijalno blagostanje i dobrobit. Usmjerenost samo na gospodarski razvoj nije dovela do očekivanih rezultata. Na primjer, Ukrajina je i dalje najsiromašnija zemlja u regiji iako će do 2020. iznos bespovratnih sredstava koje je primila od EU-a dosegnuti 4,8 milijardi EUR (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Sudjelovanje civilnog društva u ovom procesu bit će ključno kako bi predviđene reforme bile manje osjetljive na izborne cikluse i političke promjene. Proces transformacije i provedba potrebnih reformi mogu se provesti samo uključivanjem socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u zakonodavni postupak, reforme i njihovu provedbu. U tu bi svrhu poslovna udruženja i organizacije za potporu trebali sudjelovati u izradi i provedbi strategija gospodarskog razvoja i regionalne suradnje. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Lokalna razina mora preuzeti odgovornost za rezultate kako bi oni bili održivi i u potpunosti provedeni. Ako postignuti rezultati nisu utvrđeni, o njima se nije raspravilo, nisu dobili potporu i nisu provedeni u suradnji s lokalnim civilnim društvom, mogu se lako poništiti. Osim toga, do sada su glavni akteri odgovorni za provedbu bili Europska komisija i relevantna ministarstva zemalja Istočnog partnerstva, dok se vlade, koje moraju jamčiti postojanje neprestane političke volje za reformama, još uvijek nisu iskazale u postizanju ciljnih vrijednosti. (6) |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Prilikom planiranja sljedećeg skupa dugoročnih ciljeva trebalo bi posvetiti više pozornosti praćenju napretka u njihovoj provedbi. Procjenu su dosad uglavnom provodili Europska služba za vanjsko djelovanje (ESVD) i civilno društvo u zemljama Istočnog partnerstva. EGSO predlaže izradu rasporeda za obaveznu uzastopnu procjenu napretka kako bi se potaknulo vlade Istočnog partnerstva da izrade vlastite planove kao dodatak bilateralnim planovima te da provedu i prate ostvarivanje ciljeva i rezultata. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EGSO preporučuje da se razmotri mogućnost postupnog povećanja broja pokazatelja i podataka koje zemlje Istočnog partnerstva moraju dostavljati Eurostatu kako bi se osiguralo pomnije praćenje napretka ključnih reformi te transparentnija i objektivnija procjena. Zemlje potpisnice sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini trebale bi imati jasan raspored kako bi naposljetku isporučivale Eurostatu istu količinu podataka kao i države članice EU-a. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Kako bi se izmjerio učinak sudjelovanja civilnog društva u reformama u okviru Istočnog partnerstva, Odbor predlaže da se pripremi komparativna analiza kojom bi se mjerile razlike u postignućima i učinak civilnog društva u zemljama s unutarnjim savjetodavnim skupinama te u ostalim zemljama Istočnog partnerstva. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Odbor čvrsto vjeruje da je trenutačni prioritet novoizabranog Europskog parlamenta i Europske komisije postizanje konsenzusa o pridruživanju i, po mogućnosti, izgledima za članstvo zemalja Istočnog partnerstva koje su voljne i sposobne pristupiti EU-u u doglednoj budućnosti. I napredak i planiranje u tom smjeru ozbiljno su narušeni nedostatkom jasne vizije o tome koji su konačan cilj i nagrada za sav uloženi trud zemalja partnera ako one u potpunosti ostvare utvrđene ciljeve i rezultate. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Dugoročno gledano, strategija Istočnog partnerstva za razdoblje nakon 2020. mogla bi obuhvatiti liberalizaciju nekih usluga (uključujući financijske), pristupanje pridruženih zemalja jedinstvenom području plaćanja u eurima (SEPA) i, putem sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini, Europskom gospodarskom prostoru, produbljivanje integracije u području digitalnog tržišta, npr. u prijenosu podataka, i proširivanje slobode kretanja za stručnjake sklapanjem sporazumâ s EU-om o uzajamnom priznavanju stručnih kvalifikacija. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Promicanje vrijednosti EU-a bilo je i ostaje ključna ideja politike Istočnog partnerstva. Potpora bliskijim odnosima i, s vremenom, članstvu u EU-u, i dalje je visoko na ljestvici među građanima zemalja Istočnog partnerstva, no za promjenu mentaliteta kod ljudi potrebni su dugoročni napori. Dok većina građana EU-a prepoznaje važnost poštovanja vladavine prava, plaćanja poreza i izbjegavanja sive ekonomije, u zemljama Istočnog partnerstva, zbog ekonomske situacije, ljudi se svaki dan bore za puko preživljavanje i stoga im određene vrijednosti EU-a nisu prioritet. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | Kako bi se poboljšalo upravljanje i povećala učinkovitost programa potpore i instrumenata usmjerenih na osiguravanje uključivog sudjelovanja civilnog društva u sveobuhvatnim procesima Istočnog partnerstva, trebalo bi razmotriti mogućnost udruživanja tih instrumenata u okviru EGSO-a s obzirom na njegove jedinstvene kapacitete, iskustvo u području, institucijsku povijest i prisutnost u društvu. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | S obzirom na to da dezinformacije koje promiče ruska vlada te agresivne informativne kampanje o kineskim i ruskim projektima ulaganja, kao i druge prijetnje u regiji imaju ogroman utjecaj na društvo, institucije EU-a moraju iznova osmisliti komunikacijsku strategiju za regiju Istočnog partnerstva. Jedan od dokazanih načina širenja informacija o vrijednostima, ciljevima, učinku i dobrim primjerima suradnje s EU-om jest osnaživanje lokalnih organizacija civilnog društva tako da im se olakša postizanje boljeg učinka u njihovu svakodnevnom radu. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | EU bi trebao nastaviti doprinositi mirnom rješavanju sukoba u regiji Istočnog partnerstva. Trebalo bi više koristiti pristupe poput Europskog partnerstva za mirno rješavanje sukoba u Gorskom Karabahu (EPNK), u okviru kojega su organizacije civilnog društva iz država članica EU-a i zemalja Istočnog partnerstva udružile napore za izgradnju međusobnog razumijevanja i povjerenja u rješavanje sukoba. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Društvo

| 3.1. | Najnoviji programi financiranja za organizacije civilnog društva koje su u organizaciji Istočnog partnerstva sadrže sljedeći uvjet – da bi civilno društvo radilo na provedbi sporazuma o pridruživanju i reformi, organizacije civilnog društva moraju postati predstavnicima EU-a i ponekad raditi na temama koje za njih nisu prirodne. Zbog tog uvjeta organizacije civilnog društva prijavljuju se za dostupne instrumente financiranja, umjesto da se usredotoče na svoje ciljeve i potrebe društva, čime se pretvaraju u još jednog pružatelja usluga. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Organizacije civilnog društva EU-a izvješćuju, a komparativni podaci potvrđuju (7) da većina istovjetnih organizacija u zemljama Istočnog partnerstva ne posjeduje ni osnovne vještine upravljanja projektima, uključujući i vještine za pripremu prijedloga projekata i proračuna. Stoga uloga organizacija EU-a u ostvarivanju rezultata povezanih s praćenjem reformi, pripremama izvješća iz sjene te analizama različitih pitanja i preporuka ostaje i dalje vrlo važna. EGSO smatra da manje kvalificirane organizacije civilnog društva u zemljama Istočnog partnerstva ne bi trebalo ignorirati i podcjenjivati nego bi očekivanja od njih jednostavno trebala biti realistična: one su bitni čimbenici u svojim zajednicama, ali od njih ne bi trebalo očekivati da postižu isto što mogu postići iskusne europske organizacije. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO stoga preporučuje da Komisija u partnerstvu s državama članicama EU-a uspostavi lako dostupni obrazovni program usmjeren na poboljšanje vještina predstavnika organizacija civilnog društva, javnih službenika i čelnika u zemljama Istočnog partnerstva. Takav bi program također mogao biti usredotočen na rješavanje problema nedostatka kompetencija s kojim se suočavaju predstavnici organizacija civilnog društva kad se pridružuju javnoj službi, kao u slučajevima nakon Revolucije dostojanstva u Ukrajini i Baršunaste revolucije u Armeniji. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nadalje, Odbor smatra da bi jasan prioritet trebalo dati programima potpore za organizacije mladih u državama Istočnog partnerstva i njihovu uključivanju kao partnera te pružanju podrške njihovom sudjelovanju u međunarodnoj suradnji i programima mobilnosti (npr. Mladi na djelu i Erasmus +). Osnivanje europskih škola, poput one u Tbilisiju (Gruzija), u ostalim državama Istočnog partnerstva bilo bi dobar prvi korak k povećanju standarda obrazovanja uz pomoć najboljih primjera iz država članica EU-a. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO smatra da se programom socijalne kohezije moraju prevladati nedostatak kvalificirane radne snage i nesrazmjeri ponude i potražnje u pogledu vještina u zemljama Istočnog partnerstva kako bi se poboljšala opća učinkovitost obrazovanja, pri čemu bi se oslanjalo na najbolje prakse i sustave partnerskih zemalja u EU-u. Kvaliteta obrazovanja, koje i omogućuje inovacije, i dalje je niska u regiji. Iz tog razloga potrebno je reformirati obrazovne sustave i uključiti relevantne organizacije civilnog društva i stručnjake u oblikovanje kurikuluma. Potrebno je poboljšati veze između obrazovanja, istraživanja i inovacija kako bi se poboljšala suradnja javnog i privatnog sektora. (8) |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Odbor pozdravlja sudjelovanje Međunarodne konfederacije sindikata (MKS) i njezinog Paneuropskog regionalnog vijeća (PERC) te Europske konfederacije sindikata (EKS) u izgradnji kapaciteta neovisnih sindikata u zemljama Istočnog partnerstva. Takvi projekti i inicijative važni su za promicanje europskog socijalnog modela, uključujući socijalni dijalog i socijalnu sigurnost te kolektivno pregovaranje. Postojanje snažnih neovisnih sindikalnih organizacija od ključne je važnosti za uspješan održiv rast i socijalni napredak koji proizlazi iz procesa preobrazbe povezanih s provedbom sporazuma o pridruživanju ili partnerstvu. Snažni sindikati također su preduvjet za uspješno i aktivno civilno društvo. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Gospodarstvo

| 4.1. | Jačanje gospodarske otpornosti i poboljšanje konkurentnosti središnji su elementi suradnje EU-a sa zemljama Istočnog partnerstva, s naglaskom na zajedničkom radu u otvaranju radnih mjesta, razvoju snažnijih, bolje diversificiranih, življih i održivijih gospodarstava. U tom je području postignut znatan napredak, što obuhvaća i povećanje trgovine između svih šest zemalja partnera i EU-a. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO smatra da preuzete obveze usklađivanja digitalnih tržišta unutar regije Istočnog partnerstva još nisu zaista provedene, što koči napredak i razvoj digitalnih usluga. Istodobno EGSO pohvaljuje postignuti konsenzus o planovima za sporazum o roamingu u regiji do 2020., što ne bi samo ljudima povećalo pristup komunikacijama nego bi također potaknulo turizam i imalo široke gospodarske koristi. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Iako trgovina između zemalja Istočnog partnerstva i EU-a raste, trebalo bi uložiti više truda u jačanje trgovine unutar regije kako bi se osigurala diversifikacija i održivost prihoda od trgovine. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO smatra da bi integraciju regionalne trgovine koja bi vodila prema zajedničkom gospodarskom prostoru, besplatnom roamingu, zajedničkom prostoru migracija, usklađivanju mreža za elektrodistribuciju, razvoju neovisnih izvora čiste energije i konverziji poljoprivrednih standarda u standarde EU-a trebalo razmotriti i razvijati kao najbitnije zajedničke gospodarske projekte i za partnere u Istočnom partnerstvu i za EU u cjelini. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Odbor naglašava potrebu za razvijanjem poslovnih udruženja i organizacija za potporu u regiji. Takve organizacije trebaju biti više i bolje uključene u razvoj poslovanja i provedbu detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini. Usporedo s tim, MSP-ovi iz zemalja Istočnog partnerstva trebaju osnivati udruge i/ili krovne organizacije koje bi predstavljale njihove interese i jačale ih kad je riječ o zagovaranju njihovih interesa u zakonodavnom postupku i osiguravanju udjela na lokalnim tržištima i na tržištu EU-a. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Upravljanje

| 5.1. | Povećavanje napora u području jačanja institucija i dobrog upravljanja najviši je prioritet za EU u zemljama Istočnog partnerstva gdje su izazovi i dalje prisutni. Konkretno, potrebno je više napora u pogledu vladavine prava, provedbe ključnih pravosudnih reformi i borbe protiv korupcije. To su preduvjeti za zadobivanje povjerenja građana u državu, dugoročnu stabilnost i sigurno ozračje za ulaganja. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Odbor skreće pozornost na činjenicu da zakonodavstvo za obvezna savjetovanja vlade s javnošću postoji samo u Republici Moldovi i Ukrajini. Mora postojati obvezan pravni okvir koji bi civilnom društvu omogućio da pristupa informacijama, poziva vladu na odgovornost i sudjeluje u postupku donošenja politika. Osim toga, kako bi ojačale organizacije civilnog društva, vlade zemalja Istočnog partnerstva moraju se obvezati na dosljedniju i izravnu potporu organizacijama civilnog društva. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kad je riječ o izgradnji kapaciteta, uloga onih institucija u zemljama Istočnog partnerstva koje dobro funkcioniraju i sposobne su provesti nužne reforme važnija je nego ikada, stoga je potrebno formalizirati njihovo povezivanje (npr. mreža agencija za sigurnost hrane, tijela za normizaciju, agencija za borbu protiv korupcije itd.) i, ako je moguće, pružiti im potporu EU-a. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Zajednička izgradnja kapaciteta, povezivanje i umrežavanje, dijeljenje praksi, razvoj zajedničkih pristupa i alata mogli bi primati potporu putem zajedničkog programa za pridruživanje. Financiranje skupina za provedbu reformi, prema uzoru na ono osmišljeno za Ukrajinu, isto bi se moglo uzeti u razmatranje. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EGSO također ističe potrebu za pomaganjem vladama i civilnom društvu Istočnog partnerstva u razvoju alata potrebnih za ocjenu rodne nejednakosti i rješavanje tog pitanja. Ključno je osigurati da potpora državnim statističkim uredima obuhvaća prikupljanje statističkih podataka o trgovini i spolovima, uključujući i putem posebnih pitanja u anketama u kućanstvima i poduzećima, i posebnih pokazatelja za praćenje učinaka povezanih s trgovinom u vremenskim okvirima. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Povezanost

| 6.1. | Rad EU-a s partnerskim zemljama na poboljšanju prometnih veza i infrastrukture, povećanju energetske otpornosti i učinkovitosti te uporabi obnovljive energije radi smanjenja emisija stakleničkih plinova doveo je do znatnog napretka. Nastavak ulaganja u ta područja dovest će do većeg održivog gospodarskog razvoja i konkretnih pogodnosti za živote građana korištenjem alternativnih izvora energije, smanjenjem energetske ovisnosti o jednom dobavljaču i potrošnje. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Odbor stoga naglašava važnost daljnje energetske diversifikacije, smanjenja emisija CO2 i uspostave djelotvornih nacionalnih mehanizama praćenja emisija, kao i povećanja djelovanja u području očuvanja bioraznolikosti i održivog gospodarenja šumama. |
| --- | --- |

6.2.

7.   Sporazumi o pridruživanju/detaljni i sveobuhvatni sporazumi o slobodnoj trgovini

| 7.1. | Odbor snažno podupire prijedlog za uvođenje pojačanog dijaloga između EU-a i pridružene trojke o reformama povezanima sa sporazumom o pridruživanju i detaljnim i sveobuhvatnim sporazumom o slobodnoj trgovini te uključivanje usporedivih elemenata u preporuke za pojedine zemlje u okviru sporazuma o pridruživanju i usklađivanje njihove objave kako bi se potaknula pozitivna konkurencija, što se već pokazalo djelotvornim za ubrzavanje napretka u središnjoj i istočnoj Europi. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Preporučuje se daljnja institucionalizacija suradnje između pridružene trojke i EU-a, osobito na izvršnoj razini. Osnivanje zajedničke izvršne skupine i nekih podskupina koje bi postupak institucionalizacije prenijele na razinu parlamenata bila bi dobra početna točka. Nakon toga mogla bi uslijediti slična grupiranja organiziranog civilnog društva unutar platformi civilnog društva, poslovnih udruženja, sindikata i ostalih dionika iz zemalja Istočnog partnerstva i drugih. Kao primjer mogli bi poslužiti stečeno iskustvo i mreže stvorene prilikom suradnje u okviru Organizacije za demokraciju i ekonomski razvoj (GUAM). Potpora EU-a i pojedinih država članica EU-a uvelike bi pomogla takvoj institucionalizaciji. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Sporazum o pridruživanju i detaljan i sveobuhvatan sporazum o slobodnoj trgovini teško je provesti zbog njihove složenosti jer iziskuju znatne političke, financijske i ljudske resurse i obiluju izazovima, osobito jer su usmjereni na reforme tržištâ, dok su glavna istinska očekivanja od reformi u EU-u vladavina prava i dobro upravljanje. Odbor smatra da je ključno imati ta očekivanja u vidu i poduprijeti provedbu sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini usporednim inicijativama kako bi se ojačale te pridružene demokracije. Mogla bi se razmotriti uspostava dodatnih mehanizama potpore koja bi se pružala tek nakon potpune provedbe zajednički dogovorenih ciljeva u okviru takvih usporednih inicijativa, a služila bi za dodatnu motivaciju. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | EGSO osim toga posebno preporučuje redovito bavljenje pravima radnica i pitanjima plaća, osobito u sektorima industrije i usluga, gdje se, izgleda, pojavljuju najveće i najrazličitije razlike u plaćama. Program za usklađivanje sporazuma o pridruživanju i detaljnog i sveobuhvatnog sporazuma o slobodnoj trgovini pruža sveobuhvatan pristup u smislu zakonodavnih mjera i izvršenja međunarodnih konvencija, uključujući onih o spolovima i borbi protiv diskriminacije. Praćenje tog postupka, poboljšanje prikupljanja statističkih podataka o zapošljavanju i plaćama raščlanjenih po spolovima te podupiranje ženske skupine u zagovaranju njihovih interesa od suštinske su važnosti. |
| --- | --- |

7.4.

Bruxelles, 26. rujna 2019.

Predsjednik

Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Tijekom posljednjeg desetljeća EGSO je usvojio više od 12 mišljenja o raznim aspektima Istočnog partnerstva. Također je osnovao stalni Odbor za praćenje istočnog susjedstva, bilateralne platforme civilnog društva EU-a i država Istočnog partnerstva, kao i unutarnje savjetodavne skupine te je paralelno uz sastanke na vrhu Istočnog partnerstva organizirao poslovne forume Istočnog partnerstva.

1

(2)  Povelja Europske unije o temeljnim pravima (2016/C 202/02).

2

(3)  https://indicators.ohchr.org

3

(4)  https://nhri.ohchr.org/

4

(5)  Rebuilding Ukraine: An assessment of EU assistance („Obnova Ukrajine: Ocjena EU-ove pomoći”), Chatham House, Royal Institute of International Affairs, 2018.

5

Rebuilding Ukraine: An assessment of EU assistance

(6)  EaP CSF Policy brief, Joint Staff Working Document „EaP – Focusing on key priorities and deliverables – Assessment and recommendations by the civil society” (Kratko izvješće Foruma civilnog društva Istočnog partnerstva – Zajednički radni dokument službi: „Istočno partnerstvo – usredotočenost na ključne prioritete i rezultate – Procjena i preporuke civilnog društva”), 2017.

6

(7)  Ukraine Analytica, broj 3 (13), 2018.

7

(8)  http://eu4business.eu/files/medias/regional-position-paper_final_kyiv-21-june-2017-2_0.pdf

8

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/40

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Međunarodna trgovina i turizam – globalni program održivog razvoja”

(samoinicijativno mišljenje)

(2020/C 14/05)

Izvjestitelj: Alfred
  Gajdosik

| Odluka Plenarne skupštine: | 24.1.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | pravilo 32. stavak 2. Poslovnika
  (samoinicijativno mišljenje) |
| Nadležno tijelo: | Stručna skupina za vanjske odnose |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 5.9.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 26.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 134/0/4 |

Odluka Plenarne skupštine:

24.1.2019.

Pravni temelj:

pravilo 32. stavak 2. Poslovnika

(samoinicijativno mišljenje)

Nadležno tijelo:

Stručna skupina za vanjske odnose

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

5.9.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

26.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

134/0/4

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) snažno naglašava općenitu višeslojnu povezanost turizma i međunarodne trgovine. S obzirom na to da je stopa rasta u turizmu veća od stope rasta u gospodarstvu općenito, nedvojbeno je moguće okarakterizirati turizam važnim pokretačem zapošljavanja i gospodarskog rasta. Iz tog su razloga turizam i međunarodna trgovina odlučujući čimbenici za postizanje ciljeva Programa održivog razvoja do 2030 (1). Stoga Odbor predlaže da odgovorni akteri u dotičnim gospodarskim sektorima budu izričito uključeni u ostvarivanje ciljeva održivog razvoja putem izjave o preuzimanju obveza, na primjer stvaranjem dostojanstvenih i trajnih radnih mjesta u skladu s 8. ciljem održivog razvoja. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO skreće pozornost na važnost financijskog planiranja za provedbu političkih prioriteta i naglašava važnost proračuna kao vjerojatno najučinkovitijeg sredstva za provedbu politika. Stoga poziva da se značaj turizma uvaži, pored ostalog i revizijom najnovijeg prijedloga višegodišnjeg financijskog okvira (VFO) za razdoblje 2021. –2027., i to tako da se u njega uvede proračunska linija za turizam. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što turizam dosad nije uvršten u uredbe o europskim strukturnim i investicijskim fondovima kao zaseban cilj, nego samo kao alat, odnosno sektor. Iako valja pozdraviti činjenicu da se tim uredbama predviđaju mogućnosti za ulaganja u pametni turizam, EGSO smatra da to nije dovoljno da bi se odrazio ukupan gospodarski, socijalni i kulturni značaj turizma, uključujući i u pogledu njegove vidljivosti. EGSO stoga poziva na uvrštavanje turizma u tematske ciljeve u okviru europskih strukturnih i investicijskih fondova. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Relativno male prepreke ulasku na tržište u sektoru turizma ne smiju dovesti do negativnih gospodarskih i socijalnih posljedica za zaposlenike u području turizma. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva na uvođenje mjera za usklađivanje odnosno priznavanje osposobljavanja te profesionalnih standarda i kvalifikacija u području turizma, na ulaganje većeg napora u uspostavu europske isprave za profesionalne kvalifikacije te na poticanje cjeloživotnog učenja u području turizma. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | S obzirom na to da međunarodni turizam pored svoje ekonomske važnosti neosporno i u značajnoj mjeri pridonosi i razumijevanju među narodima i smanjenju predrasuda, čime snažno podupire vanjsko djelovanje Unije, posebni oblici turizma, kao što su kulturni i socijalni turizam, iziskuju i potporu u obliku posebnih mjera. Osim toga, EGSO ukazuje na potrebu za poticanjem zdravstvenog i sportskog turizma, agroturizma, ekoturizma i drugih. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Iznimno je važno i hitno zajamčiti dostojanstvena i održiva radna mjesta u tom sektoru putem kolektivnih ugovora te u skladu s 8. ciljem održivog razvoja. EGSO poziva na iskorjenjivanje svih oblika nezakonitog i/ili nesigurnog rada u sektoru turizma. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Održivost turizma uvelike ovisi i o izboru ekološki što prihvatljivijih oblika prometa; posebnu pozornost stoga treba posvetiti razboritoj i odgovornoj upotrebi prijevoznih sredstava. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Uvod

| 2.1. | Ovim mišljenjem EGSO želi skrenuti pozornost na usku povezanost turizma i međunarodne trgovine te naglasiti njihovu zajedničku važnost za postizanje ciljeva Programa održivog razvoja do 2030. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Međunarodna trgovina ima dugu tradiciju, ali njezina posebna socijalna i politička važnost znatno se povećala tijekom povijesti. Dok je međunarodna trgovina tradicionalno bila uređena bilateralnim sporazumima, od Drugog svjetskog rata naovamo sve su važniji multilateralni sporazumi. Od osnivanja Svjetske trgovinske organizacije (WTO) postoji trgovinska struktura koja uređuje međunarodnu trgovinu i unutar koje Europska komisija od 2011. pruža potporu vanjskoj trgovini Zajednice uz pomoć nove generacije trgovinskih sporazuma čiji je cilj jačanje gospodarskih i trgovinskih odnosa s određenim trgovinskim partnerima. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Napetosti između slobodne trgovine i protekcionizma također pokazuju da se međunarodna trgovina može koristiti i kao element političkog uplitanja. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Turizam je treći sektor po veličini u međunarodnoj trgovinskoj bilanci, s doprinosom globalnom BDP-u u iznosu od 10,4 % (EU: 10,3 %) te s 313 milijuna radnih mjesta na svjetskoj razini. Na svjetskoj je razini svako jedanaesto radno mjesto povezano s turizmom. Za trećinu zemalja u razvoju turizam je glavni čimbenik izvoza, zbog čega ima velik utjecaj na gospodarsko stanje tih zemalja. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Turizam stoga znatno pridonosi postizanju ciljeva održivog razvoja, no pritom treba uzeti u obzir da je 8 % emisija stakleničkih plinova povezano s globalnim turizmom. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Na svjetskoj razini turizam pridonosi gospodarskoj i socijalnoj integraciji u ruralnim područjima i najudaljenijim regijama. Međutim, pritom se mora voditi računa o neželjenim posljedicama, kao što su gubitak poljoprivrednih površina, ugrožavanje zaštite prirode, onečišćenje zraka itd., te ih izbjegavati u što većoj mjeri. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Tijekom 2017. u međunarodnom turizmu zabilježene su 1,32 milijarde dolazaka (+ 7 %) na svjetskoj razini, odnosno 671 milijun dolazaka na europskoj razini, čime tržišni udio Europe iznosi 51 % (+ 8 %). Međutim, iz dugoročne prognostičke studije Svjetske turističke organizacije (UNWTO) vidljivo je da će rast turizma u Europi oslabjeti do 2030. s procijenjenih 744 milijuna turista (+ 1,8 %) i ukupnim tržišnim udjelom od 41,1 %. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Ugovorom iz Lisabona (1. prosinca 2009.) stvorena je posebna pravna osnova Unije za turizam (2). Komisija je u skladu s time 2010. objavila komunikaciju „Europa, vodeće svjetsko turističko odredište – novi politički okvir za turizam u Europi” (3). Međutim, ni u trenutačnom višegodišnjem financijskom okviru (VFO) za razdoblje 2014. –2020., ni u najnovijem prijedlogu za razdoblje 2021. –2027. nije predviđena posebna proračunska linija za turizam. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Međutim, uzimajući u obzir da je rast zapošljavanja, a time i gospodarski rast u području turizma u Uniji tijekom posljednjih godina kontinuirano izraženiji u odnosu na druge grane gospodarstva, na temelju dostupnih podataka može se zaključiti da nije samo opravdano nego i hitno potrebno dodatno produbiti vanjsku politiku u području turizma te uvesti odgovarajuće proračunske mjere na razini Zajednice. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Odbor izričito pozdravlja zaključke Vijeća od 27. svibnja 2019. (4) u kojima se, u svjetlu izazova s kojima se suočava turistički sektor (digitalizacija, održivost i znanje i vještine specifični za sektor), iznose konkretni prijedlozi o Programu održivog razvoja do 2030. te poziva na donošenje odgovarajućih mjera za potporu turizmu kako bi EU zadržao poziciju svjetskog predvodnika u turizmu. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | U području turizma postoji velik potencijal za otvaranje novih radnih mjesta. Činjenica da je u području turizma na globalnoj razini u prosjeku zaposlen veći broj žena i mladih u odnosu na druge sektore isto je tako značajna za postizanje ciljeva održivog razvoja, osobito ciljeva br. 5 i 10. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | Plaće u području turizma i ugostiteljstva u većini su zemalja znatno manje od medijalnih plaća, zbog čega je potrebno poduzeti odgovarajuće mjere za uvođenje primjerenih plaća u svim kategorijama radnih mjesta u tom sektoru. To je još značajnije kad se u obzir uzme da su uvjeti rada u području turizma često veoma teški te da se u praksi često ne poštuju dogovori socijalnih partnera o minimalnoj plaći i maksimalnom radnom vremenu, kao ni odredbe o sigurnosti i zdravlju na radnom mjestu. Zbog toga je hitno potrebno stvoriti dostojanstvena i trajna radna mjesta u tom sektoru, u skladu s 8. ciljem održivog razvoja. Odbor smatra da je usto potrebno i ojačati okvirne uvjete, sklopiti jasne kolektivne ugovore te pružati potporu digitalizaciji tog sektora. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Turizam i gospodarstvo

| 3.1. | Stoga značaj turizma kao važnog pokretača gospodarskog rasta uvelike premašuje stvarno područje sektora turizma te ima učinak na međunarodnu trgovinu i prodaju, ali i na sve javne i privatne sektore, kao i na poljoprivredu i promet. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Osim toga, za mnoge regije, kao što su mali otoci ili izolirana planinska područja, turizam predstavlja jednu od malobrojnih, a u nekim slučajevima i jedinu gospodarsku djelatnost u okviru današnje međunarodne podjele rada. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Usto, turizam je mnogim regijama pomogao u ponovnom oživljavanju zapuštenih područja. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Turizam i održivost

| 4.1. | Konkurentnost turizma usko je povezana s njegovom održivošću jer privlačnost i kvaliteta turističkih destinacija uvelike ovise i o prirodnom i kulturnom okruženju, kao i o uključenosti u lokalnu infrastrukturu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Održivost turizma temelji se na različitim elementima, npr.:






  — | odgovornom upravljanju prirodnim bogatstvima (posebno vodom), |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

odgovornom upravljanju prirodnim bogatstvima (posebno vodom),

| — | upotrebi čistih izvora energije, |
| --- | --- |

—

upotrebi čistih izvora energije,

| — | brizi o okolišnim učincima turističkih djelatnosti (npr. odlaganja otpada, povećanog opterećenja tla i vode), |
| --- | --- |

—

brizi o okolišnim učincima turističkih djelatnosti (npr. odlaganja otpada, povećanog opterećenja tla i vode),

| — | očuvanju biološke raznolikosti, |
| --- | --- |

—

očuvanju biološke raznolikosti,

| — | zaštiti kulturne baštine, |
| --- | --- |

—

zaštiti kulturne baštine,

| — | očuvanju kvalitete i trajnosti radnih mjesta otvorenih u području turizma, |
| --- | --- |

—

očuvanju kvalitete i trajnosti radnih mjesta otvorenih u području turizma,

| — | vođenju računa o utjecaju na lokalno stanovništvo, |
| --- | --- |

—

vođenju računa o utjecaju na lokalno stanovništvo,

| — | razvoju osoblja, |
| --- | --- |

—

razvoju osoblja,

| — | prometu. |
| --- | --- |

—

prometu.

| 4.3. | Održivi turizam utvrđen je kao ključni sektor desetogodišnjeg okvirnog programa održive potrošnje i proizvodnje. U skladu s time, održivi bi turizam kao sektor budućnosti mogao ne samo postati standard za tu cjelokupnu gospodarsku granu, nego i za nacionalna gospodarstva na svjetskoj razini. (5)

  Odbor smatra da bi osobe odgovorne za međunarodnu trgovinu i turizam trebale iskoristiti taj potencijal radi pronalaženja načina za učinkovito doprinošenje postizanju ciljeva održivog razvoja (u ovom kontekstu osobito ciljeva br. 3, 6, 7, 12, 14 i 15), kao i da bi trebale nastojati sudjelovati u partnerstvima iz cilja br. 17. |
| --- | --- |

4.3.

Odbor smatra da bi osobe odgovorne za međunarodnu trgovinu i turizam trebale iskoristiti taj potencijal radi pronalaženja načina za učinkovito doprinošenje postizanju ciljeva održivog razvoja (u ovom kontekstu osobito ciljeva br. 3, 6, 7, 12, 14 i 15), kao i da bi trebale nastojati sudjelovati u partnerstvima iz cilja br. 17.

| 4.4. | Gospodarski značaj turizma s udjelom zaposlenosti od 17 % (pri čemu su 44 % zaposlenika žene) na svjetskoj razini ima znatan utjecaj na mnoga područja politike održivosti. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Osim gospodarske dimenzije, turizam kao sveobuhvatna gospodarska djelatnost ima i ekološku, socijalnu i kulturnu dimenziju te je stoga važan čimbenik za postizanje ciljeva održivog razvoja. S tim u vezi, prihodi iz tog sektora mogu imati ključnu ulogu u podupiranju održivog upravljanja turističkim područjima. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Trebalo bi težiti pristupu u okviru kojeg se ne bi samo analizirali negativni učinci turizma nego bi se razmatrao i njegov pozitivan utjecaj na različite aspekte (okolišne, socijalne itd.). U okviru tog oblika „turizma s učinkom”koji je osmišljen u Sloveniji i koji se temelji na „pokazateljima učinka 10 + 1”u obzir se uzima i pozitivan utjecaj turizma u svim bitnim područjima života. (6) |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Nove tehnologije dovele su do strukturnih promjena i u gospodarstvu, koje su posebno izražene kod manjih struktura. U okviru turizma to se ne odnosi samo na ponudu usluga nego i na stavljanje na tržište i navike u pogledu rezerviranja. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Poseban problem za cijeli sektor turizma predstavlja povećanje broja rezervacija preko raznih privatnih platformi diljem svijeta. Neosporno je da taj novi oblik stavljanja na tržište ima prednosti za neprofesionalne ponuditelje i turistički nerazvijena ili slabo razvijena područja. Međutim, sa stajališta ukupnog gospodarstva neprihvatljivo je da privatni pružatelji usluga imaju konkurentsku prednost zbog situacije u kojoj možda uopće ne plaćaju ili plaćaju minimalna davanja te nisu obvezni pridržavati se uobičajenih strogih smjernica u pogledu higijene i sigurnosti. Zbog toga bi se, na primjer, i takvi pružatelji usluga trebali pridržavati obveze registracije i kriterija ocjenjivanja koji se primjenjuju na pružatelje komercijalnih usluga smještaja. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Turizam i okoliš

| 5.1. | Održiva uspješna politika u području turizma i učinkovita zaštita okoliša načelno nisu proturječne te bi ih se trebalo smatrati mjerama koje se međusobno nadopunjuju i pružaju potporu, pa bi se kao takve trebale i provoditi. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Upotreba raznih prijevoznih sredstava (brodovi, zrakoplovi, autobusi, automobili) te njihov učinak na okoliš nedvojbeno predstavljaju problem povezan sa sve većim međunarodnim turizmom. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Veliki turoperatori, koje je potrebno podsjetiti na njihovu ulogu u području odgovorne politike održivosti i ohrabrivati ih u tom pogledu, trebali bi zaposliti stručnjake nadležne za pitanja povezana s okolišem koji pri savjetovanju i planiranju vode računa o ciljevima održivog razvoja. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | U nekim se regijama prekomjerni turizam već razvio u problem koji ugrožava kvalitetu života domaćeg stanovništva, ali i okoliš. S obzirom na to da za „prekomjerni turizam”ne postoji jedinstvena definicija, pojam je nedovoljno konkretan i ne može se jednostavno primijeniti. Međutim, nije riječ o novonastalom problemu. Već se u razdoblju 1980. –1990. pod pojmom „efekt Mallorce”radilo na tome da se na plaži smjesti što više turista bez prevelikih posljedica. Međunarodne turističke organizacije prije svega rade na predstavljanju primjera najbolje prakse u cilju pružanja uputa i smjernica pogođenim regijama. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Pored toga, Odbor potiče velika međunarodna turistička udruženja da se usuglase i oko kodeksa ponašanja pri marketinškom promicanju turističkih odredišta kako bi se vodilo računa o okolišu i održivosti, ali i suzbijalo prekomjerni turizam koji, među ostalim, utječe i na okoliš i održivost. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Turizam i etika

| 6.1. | Turizam se odnosi na nacionalni, ali i transnacionalni i međunarodni promet putnika i usluga te, osim svoje gospodarske važnosti, ima utjecaj i na društveno i kulturno životno okruženje ne samo onih koji su uključeni u turizam u zemljama podrijetla i odredišta. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Svjetska turistička organizacija (UNWTO) kao međunarodni forum za politiku u području turizma i platforma za međunarodnu komunikaciju nadležnih javnih tijela uzela je u obzir tu činjenicu te je 1999. objavila „Globalni etički kodeks za turizam” (7), u kojemu su veoma raznoliki aspekti globalnog turizma detaljno uređeni s pomoću 10 načela i 49 stavaka. (8) Taj se kodeks stoga ujedno smatra „pravilima za etičko ponašanje u turizmu”. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | U smjernicama tog etičkog kodeksa u obzir se uzima složenost te grane gospodarstva jer se kodeks ne odnosi samo na gospodarske, društvene i kulturne aspekte, nego i na poštovanje temeljnih i ljudskih prava (vidjeti mjere protiv zlostavljanja djece, dječjeg rada i seksualnog iskorištavanja djece u sektoru turizma). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | S obzirom na to da je taj etički kodeks samo prijedlog te da ni njegovi potpisnici nisu obvezni pridržavati ga se, UNWTO je u rujnu 2017. predstavio okvirni sporazum o etici u turizmu (Međunarodna okvirna konvencija o etici u turizmu, engl. International Framework Convention on Tourism Ethics) (9), koji je potpisala većina članica. Taj se sporazum sadržajno oslanja na etički kodeks i ne sadržava znatne izmjene, no njegova je prednost to što su potpisnici obvezni pridržavati ga se. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Turizam i kultura

| 7.1. | Jedan od najvažnijih pokretača turizma jesu kulturna dobra zemlje odredišta. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Kulturni turizam povećava zanimanje za strane kulture i potiče razumijevanje među narodima te ima znatan utjecaj na smanjivanje predrasuda. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Turizam i demografija

| 8.1. | Demografski razvoj utječe i na turizam: dobna piramida sa znatnim udjelom još pokretnih starijih osoba s uglavnom sigurnim prihodima dovela je do povećanja broja putovanja starijih osoba. Ta putovanja starijih osoba u međuvremenu čine posebno velik udio u grupnim putovanjima te su u određenim područjima dovela do izmjena u strukturi turističkih ponuda zbog toga što starije osobe često rezerviraju dugotrajna putovanja, i to uglavnom neovisno o sezoni. Tu je činjenicu u obzir uzela i Svjetska turistička organizacija na svojem sastanku na vrhu te je posebnu pozornost posvetila turizmu za starije osobe. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Inicijativa „Calypso – Turizam za sve”održivi je doprinos Europske komisije rastu socijalnog turizma, u okviru koje je Komisija pružila potporu mjerama za uspostavu turizma za starije osobe, ali i za osobe slabijeg imovinskog stanja. To je dovelo do novih turističkih ponuda, ali i većeg korištenja termina izvan sezone. U tom bi kontekstu trebalo podijeliti stečena iskustva s partnerima izvan Europske unije u cilju poticanja uzajamnog turizma. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Osim uobičajenih demografskih parametara, razvili su se i drugi posebni oblici turizma, kao što su hodočašća. |
| --- | --- |

8.3.

9.   Turizam i osposobljavanje

| 9.1. | S obzirom na raznolikost turizma, tržišna kretanja i sve veća očekivanja potrošača, postoje posebni zahtjevi u pogledu osposobljavanja za rad u tom sektoru, počevši od odgovarajućih jezičnih i informatičkih vještina pa do ekonomskih kompetencija i znanja u polju gastronomije. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | U mnogim zemljama Unije postoje različiti oblici i načini osposobljavanja nejednakog trajanja, zbog čega je otežano međusobno priznavanje kompetencija. U cilju povećanja mogućnosti zapošljavanja stručnjaka, utvrđivanjem određenih obrazovnih standarda mogle bi se povećati mogućnosti zapošljavanja raznih stručnjaka na području Zajednice, ali i u inozemstvu. Uz već spomenuto jačanje okvirnih uvjeta u tom sektoru, problem nedostatka kvalificirane radne snage koji je prisutan u ovom sektoru moguće je dugoročno riješiti samo s pomoću općih obvezujućih uvjeta u području osposobljavanja. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Poboljšanje statusa zanimanja u sektoru turizma u vidu dugoročnih karijernih mogućnosti bilo bi svrsishodno i zato što su radni uvjeti u području turizma često teži od onih u drugim sektorima. |
| --- | --- |

9.3.

10.   Turizam i digitalizacija

| 10.1. | Digitalizacija u području turizma ima dalekosežne učinke ne samo na ponašanje turista nego i na stranice pružatelja turističkih usluga. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Internetski turizam sve je omiljeniji, kao i objavljivanje internetskih recenzija; 2017. godine samo je u Njemačkoj 40 % svih putovanja rezervirano putem interneta. Time se otvaraju nova tržišta za MSP-ove, kojima se, međutim, za te inovacije mora osigurati i financijska potpora. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | Istodobno su elektroničko umrežavanje i digitalizacija uvelike utjecali i na unutarnje procese turističkih poduzeća; danas i manja poduzeća svojim klijentima uglavnom omogućuju barem pristup internetu. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Digitalizacija će imati veliku ulogu i kod inovativnih oblika suradnje, što bi pak moglo imati znatne učinke na razvoj turističkih destinacija. Mnoge suvremene tehnologije (npr. umjetna inteligencija, virtualna stvarnost, proširena stvarnost, tehnologija lanaca blokova itd.) mogu većini udaljenih lokacija pomoći da postanu zanimljiva odredišta. Kako bi se iskoristile nove prilike, sektor turizma mora se u većoj mjeri usredotočiti na istraživanje i razvoj. |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | I kulturni turizam mogao bi imati koristi od digitalizacije jer virtualna stvarnost može predstavljati i poticaj za putovanja. |
| --- | --- |

10.5.

Bruxelles, 26. rujna 2019.

Predsjednik

Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Ciljevi održivog razvoja:

1

cilj 1.: iskorjenjivanje siromaštva,

cilj 2.: iskorjenjivanje gladi,

cilj 3.: zdravlje i dobrobit,

cilj 4.: kvalitetno obrazovanje,

cilj 5.: rodna ravnopravnost,

cilj 6.: pitka voda i higijenski uvjeti,

cilj 7.: pristupačna i čista energija,

cilj 8: dostojanstven rad i gospodarski rast,

cilj 9.: industrija, inovacije i infrastruktura,

cilj 10.: smanjenje nejednakosti,

cilj 11: održivi gradovi i održive zajednice,

cilj 12: odgovorna potrošnja i proizvodnja,

cilj 13: klimatske aktivnosti,

cilj 14.: život ispod vode,

cilj 15.: život na kopnu,

cilj 16.: mir, pravda i snažne institucije,

cilj 17: partnerstvo za ciljeve.

(2)  Članak 195. Ugovora o funkcioniranju Europske unije.

2

(3)  COM(2010) 352 final.

3

(4)  Dokument Vijeća br. 9707/19 od 27. svibnja 2019.„Konkurentnost turističkog sektora kao pokretača održivog rasta, otvaranja radnih mjesta i socijalne kohezije u EU-u tijekom sljedećeg desetljeća”.

4

(5)  Vidjeti izvješće Svjetske konferencije o trgovini i razvoju UNCTAD 2017. „Turizam kao izvor transformativnog i uključivog rasta”.

5

(6)  https://www.impact-tourism.net/

6

(7)  https://www.tourism-watch.de/en/node/4597

7

(8)  Načela Globalnog etičkog kodeksa:

8

članak 1.: doprinos turizma međusobnom razumijevanju i poštovanju naroda i društava,

članak 2.: turizam kao način ispunjenja pojedinca i kolektiva,

članak 3.: turizam kao čimbenik održivog razvoja,

članak 4.: turizam, korištenje kulturne baštine čovječanstva i doprinos njezinom promicanju,

članak 5.: turizam kao korisna aktivnost za zemlje i društva domaćine,

članak 6.: obveze aktera u području razvoja turizma,

članak 7.: pravo na turizam,

članak 8.: sloboda kretanja turista,

članak 9.: prava zaposlenika i poduzeća u sektoru turizma,

članak 10.: provedba načela Globalnog etičkog kodeksa za turizam.

(9)  Okvirna konvencija Svjetske turističke organizacije Ujedinjenih naroda o etici u turizmu

9

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/46

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Digitalizacija, umjetna inteligencija i pravednost – Kako ojačati položaj EU-a u globalnom nadmetanju na području vještina i obrazovanja budućnosti uz osiguravanje socijalne uključenosti”

(razmatračko mišljenje na zahtjev finskog predsjedništva)

(2020/C 14/06)

Izvjestiteljica: Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

Suizvjestiteljica: Giulia BARBUCCI

| Zahtjev finskog predsjedništva Vijeća: | dopis od 07/02/2019 |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 10/09/2019 |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25.9.2019 |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 118/0/0 |

Zahtjev finskog predsjedništva Vijeća:

dopis od 07/02/2019

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

10/09/2019

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25.9.2019

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

118/0/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Vještine i kompetencije imaju ključnu ulogu u osiguravanju uspjeha EU-a u globalnom nadmetanju kad su posrijedi digitalizacija i umjetna inteligencija. Uz potrebu osiguravanja visoke razine talenta, potrebno je u društvu kao cjelini osigurati nužno razumijevanje, znanje i vještine za „doba umjetne inteligencije” kako bi se u potpunosti iskoristio ukupni potencijal i uključili svi građani. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO poziva EU da na politiku obrazovanja i osposobljavanja primjenjuje sveobuhvatni pristup imajući u vidu njezinu uzajamnu povezanost s drugim područjima, kao što su podaci, istraživanje, inovacije i industrijska politika, kao i gospodarska i socijalna politika. Budući da to zahtijeva potrebna javna i privatna ulaganja, EGSO ponavlja svoju preporuku da se reformama stvori povoljno okruženje za ulaganja iz privatnog sektora i za provedbu „zlatnog pravila” čime bi se omogućilo da se iz proračuna država članica financiraju socijalno i gospodarski produktivna ulaganja koja ne ugrožavaju buduću održivost proračuna. (1) |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO smatra da je intenzivna suradnja među državama članicama od ključne važnosti za postizanje uspjeha u globalnom nadmetanju. Valja poticati umrežavanje europskih sveučilišta kako bi se povećale kompetencije povezane s umjetnom inteligencijom. Također je potrebno ojačati suradnju u području strukovnog osposobljavanja. EGSO poziva na izdvajanje većih sredstava EU-a za podupiranje nužnih reformi te prekogranične razmjene i suradnje u području obrazovanja i osposobljavanja, uključujući prekvalifikaciju radnika radi uspješnog snalaženja u digitalnoj tranziciji. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Kao što je navedeno u europskom stupu socijalnih prava, EGSO naglašava da pristup kontinuiranom i cjeloživotnom učenju mora biti individualno pravo svih građana kako bi se mogli nositi s kretanjima u području digitalizacije i umjetne inteligencije te oblikovati napredak i zadržati kontrolu u ljudskim rukama. (2) |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Odbor predlaže izradu strategije EU-a u cilju unapređenja kontinuiranog učenja usmjerenog na učenike, pri čemu okosnica trebaju biti digitalizacija i uvođenje pouzdane umjetne inteligencije. U strategiji treba navesti mjere potrebne za ostvarenje cilja iz točke 1.4, uzimajući u obzir razlike u nacionalnim sustavima. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da doba umjetne inteligencije iziskuje čvrst temelj u smislu horizontalnih vještina kao što su logičko promišljanje, kritičko razmišljanje, kreativnost i sposobnost interakcije. Potrebne su i solidne sposobnosti u području znanosti, tehnologije, inženjeringa i matematike (STEM), kao i u području umjetnosti i društvenih znanosti. Etičko razmišljanje i poduzetnički pristup također su središnji dio vještina i kompetencija u dobu umjetne inteligencije. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Uključivost zahtijeva da svi imaju pristup digitalnim tehnologijama i tehnologijama umjetne inteligencije te potrebnim vještinama, neovisno o rodu, dobi ili socioekonomskom podrijetlu. Javno obrazovanje u tome ima ključnu ulogu. Neformalno obrazovanje također ima važnu ulogu u jačanju uključivosti i aktivnog građanstva. Posebnu pozornost treba pridati osiguravanju vještina žena i djevojčica, kao i starijih osoba. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Konkurentnost zahtijeva izuzetno visoku razinu talenta i velik broj obrazovanih i osposobljenih osoba. Stručne kvalifikacije moraju se neprestano prilagođavati kako bi bile u skladu s novim kretanjima i potrebnim kompetencijama. EGSO vjeruje da se novi vrhunski talenti najbolje mogu promicati putem istraživačkih projekata. Projekti suradnje s industrijom predstavljaju jedan od načina na koji se talentirane osobe mogu zadržati u EU-u, a talentirani stranci privući. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO naglašava da je bliska suradnja između tvoraca politika, pružatelja usluga obrazovanja, socijalnih partnera i drugih organizacija civilnog društva od ključne važnosti u pogledu digitalizacije i umjetne inteligencije te relevantnog obrazovanja i razvoja vještina. Budući da socijalni partneri, kad je riječ o pitanjima povezanima s radom, imaju posebnu ulogu utvrđenu Ugovorom, trebali bi, u skladu s relevantnim nacionalnim propisima, biti uključeni u odluke koje se odnose na ulaganja, tehnologije i organizaciju rada. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Uvod

| 2.1. | Brz napredak u području digitalizacije i umjetne inteligencije predstavlja izazov za EU da se pripremi kako bi bio uspješan u globalnom nadmetanju. U tom pogledu poboljšanje vještina i kompetencija ima ključnu ulogu i iziskuje aktivan razvoj obrazovanja i osposobljavanja, što bi također trebalo pomoći građanima da se prilagođavaju promjenama u potražnji i da usmjeravaju napredak, prateći njegove različite oblike i implikacije. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Ovo razmatračko mišljenje predstavlja odgovor na zahtjev finskog predsjedništva EU-a u pogledu pitanja o tome kako u kontekstu digitalizacije i umjetne inteligencije ojačati položaj EU-a u globalnom nadmetanju na području vještina i obrazovanja budućnosti uz osiguravanje socijalne uključenosti. Kako bismo ukazali na pristup usmjeren na budućnost, u ovom se dokumentu koristi pojam „doba umjetne inteligencije”. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO je već usvojio nekoliko mišljenja koja se bave posljedicama digitalizacije i umjetne inteligencije na budućnost rada, potražnjom za vještinama i potrebama za ulaganjima, kao i etičkim aspektima umjetne inteligencije. (3) Ovo je mišljenje usmjereno na međusobnu povezanost digitalnih vještina, vještina povezanih s umjetnom inteligencijom, konkurentnosti i uključivosti (ne razmatraju se druge buduće vještine koje će biti potrebne, primjerice kao odgovor na klimatske promjene). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Digitalizacija i umjetna inteligencija na nekoliko su načina povezane s razvojem obrazovanja i osposobljavanja. One uzrokuju novu potražnju za vještinama i kompetencijama te omogućuju nove načine učenja i poučavanja. Digitalne tehnike i tehnike umjetne inteligencije također se mogu koristiti za predviđanje promjena u radnom i svakodnevnom životu, pa tako i za potrebe obrazovanja i osposobljavanja. Nadalje, obrazovanje i osposobljavanje omogućuju ljudima da usmjeravaju digitalni razvoj. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Digitalizacija i umjetna inteligencija također su na brojne načine povezane s uključivošću. Primjerice, uz pomoć tih tehnologija osobama s invaliditetom olakšava se rad i bolje upravljanje vlastitim životom, a tehnologije mogu pomoći i u smanjenju izolacije ljudi. S druge strane, uključivost zahtijeva da svi imaju pristup tim tehnologijama i potrebnim vještinama, neovisno o rodu, dobi ili socioekonomskom podrijetlu. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Obrazovanje je općenito pitanje za koje su nadležne države članice. Međutim, postoje različite vrste suradnje, primjerice razmjena dobrih praksi. Također se radi na uspostavi europskog obrazovnog područja, koje se temelji na programu Erasmus+ i drugim instrumentima koje financira EU. Priznavanje stručnih kvalifikacija još je jedan važan oblik suradnje. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Kako bi na pitanje o digitalnim vještinama i obrazovanju te o vještinama i obrazovanju povezanim s umjetnom inteligencijom odgovorio vodeći računa o uspjehu u globalnom nadmetanju kao i o socijalnoj uključenosti, EGSO je razmotrio sljedeća tri pitanja:






  — | Koja je vrsta vještina i kompetencija najpotrebnija u dobu umjetne inteligencije? |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

Koja je vrsta vještina i kompetencija najpotrebnija u dobu umjetne inteligencije?

| — | Kako se te vještine i kompetencije mogu na najbolji način steći i ojačati? |
| --- | --- |

—

Kako se te vještine i kompetencije mogu na najbolji način steći i ojačati?

| — | Kakve su politike potrebne na nacionalnoj razini i razini EU-a za promicanje tog napretka? |
| --- | --- |

—

Kakve su politike potrebne na nacionalnoj razini i razini EU-a za promicanje tog napretka?

3.   Koja je vrsta vještina i kompetencija najpotrebnija u dobu umjetne inteligencije?

| 3.1. | Budući da digitalizacija i naročito umjetna inteligencija imaju značajne posljedice za svakodnevni život ljudi, kao i za razvoj poduzeća, radnih mjesta te rad u budućnosti, potrebni su razvoj i napredak na nekoliko kognitivnih razina. S jedne strane radi se o osviještenosti, znanju i razumijevanju, a s druge strane o kompetencijama i vještinama. Vrhunske kompetencije i talent nužni su za uspjeh u globalnom nadmetanju, ali uspjeh također iziskuje širok obim obrazovanih i osposobljenih osoba. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Očito je da ljudi uvelike nisu svjesni prilika koje digitalizacija, umjetna inteligencija i robotika pružaju za potpomoć, dok je istodobno jasno da su zabrinuti u pogledu radnih mjesta, sigurnosti i privatnosti. Zbog toga je potrebna veća osviještenost u vezi s mogućnostima koje digitalizacija i umjetna inteligencija pružaju za društvo u cjelini. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Potrebno je također znati više o prirodi i funkcioniranju umjetne inteligencije kako bi građani bolje shvatili gdje se i kako umjetna inteligencija može koristiti te o tome kritično razmišljali. Potreba za boljim razumijevanjem također postoji među poslodavcima i poduzećima, zaposlenicima, potrošačima i tvorcima politika. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Nadalje, doba umjetne inteligencije zahtijeva sposobnost etičkog razmišljanja kako bi se usmjeravali razvoj i uporaba digitalnih rješenja i umjetne inteligencije u skladu s ljudskim pravima. Osim pitanja koja se tiču ljudi, potrebno je razumjeti okolišne i klimatske aspekte povezane s digitalizacijom i umjetnom inteligencijom – kako mogućnosti koje te tehnologije pružaju tako i rizike koje one donose. Ta etička i druga razmatranja moraju se ostvariti putem participativnog upravljanja, što znači uključivanje civilnog društva i socijalnih partnera u različita područja i postupke. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Hitne kratkoročne potrebe u pogledu razvoja kompetencija i vještina povezane su sa smanjenjem razlika u pogledu vještina i ispravljanjem neusklađenosti vještina na tržištu rada. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | S obzirom na činjenicu da je sve teže dugoročno se pripremiti za određene struke, stručne kvalifikacije moraju se neprestano prilagođavati kako bi odgovarale novim kretanjima i kako bi se temeljile na skupu vještina i kompetencija koje su potrebne neovisno o konkretnom razvoju događaja. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Važno je promisliti koje vještine donose dodanu vrijednost u odnosu na strojeve i robote te koje vještine svakako želimo zadržati. To ističe potrebu za snažnim temeljima u smislu horizontalnih vještina kao što su logičko promišljanje, kritičko razmišljanje, kreativnost te međuljudske vještine i sposobnost interakcije. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | U kratkoročnom i dugoročnom smislu također je važno da čitavo društvo posjeduje barem osnovne digitalne vještine. Osim digitalne pismenosti i pismenosti u području umjetne inteligencije, opće vještine također bi trebale obuhvaćati sposobnost primjene umjetne inteligencije pri stvaranju i primjeni inovativnih rješenja u svakodnevnom životu i radu. S obzirom na prilike koje im umjetna inteligencija pruža, to vrijedi za osobe svake dobi i bez obzira na podrijetlo, kao i za osobe s invaliditetom. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | U dobu umjetne inteligencije naglašena je uloga znanosti, tehnologije, inženjeringa i matematike (STEM), ali i umjetnosti i društvenih znanosti. Također je istaknuta potreba za multidisciplinarnim i interdisciplinarnim kompetencijama kako bi se razumjele sistemske pojave i višedimenzionalni problemi za čije se rješavanje mogu koristiti digitalizacija i umjetna inteligencija. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Promjene u radu također naglašavaju važnost poduzetničkih vještina. Te vještine nisu potrebne samo poduzetnicima nego i svima drugima kako bi mogli upravljati vlastitim radom i životom. Te brze promjene također zahtijevaju prilagodljivost i otpornost u radnom okruženju i u širem društvu. Poduzeća moraju pronaći načine da radnicima zajamče osposobljavanje kako bi se taj prijelaz olakšao u svijetu rada. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | U dobu umjetne inteligencije također su potrebne raznovrsne vještine u području suradnje, komunikacije i poučavanja: suradnja i komunikacija između ljudi i inteligentnih sustava, kao što su umjetna inteligencija i robotika, postaju uobičajeniji na radnom mjestu i u svakodnevnom životu. Štoviše, u sve se većoj mjeri poučava o umjetnoj inteligenciji i robotici, a ne samo o programiranju. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Osim povećanja znanja, kompetencija i vještina na razini čitavog društva, vrhunski talent potreban je kako bi se omogućilo da EU ostvari uspjeh u globalnom nadmetanju i da bude predvodnik u području inovacija i ulaganja u digitalizaciju i umjetnu inteligenciju. Osim razvojnih programera umjetne inteligencije, potrebno je još talentiranih pojedinaca i stručnjaka koji bi primjenjivali umjetnu inteligenciju u određenim sektorima, od proizvodnje do pružanja usluga. Sve to zahtijeva napredne znanstvene, matematičke i tehničke kompetencije. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Dobre poslovne vještine također su potrebne kako bi se iskoristile poslovne prilike koje pružaju digitalizacija i umjetna inteligencija, primjerice u rastu poduzeća. Budući da bi pouzdana umjetna inteligencija mogla biti jedna od konkurentnih prednosti EU-a, etika treba biti neizostavni dio kompetencija svih razvojnih programera umjetne inteligencije i njezinih korisnika. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | Kako bi se ostvario uspjeh u nadmetanju u vještinama, važno je u potpunosti iskoristiti čitav potencijal društva. Valja pridati posebnu pozornost digitalnim vještinama žena i djevojaka i njihovu interesu za STEM kako bi ih se u većoj mjeri uključilo u napredak digitalizacije i umjetne inteligencije. Time bi se poboljšali uvjeti u nekoliko sektora i u gospodarstvu i društvu u cjelini te bi se pomoglo u prevladavanju rodne pristranosti povezane s podacima i tehnologijom. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Kako se vještine i kompetencije u dobu umjetne inteligencije mogu na najbolji način steći i ojačati?

| 4.1. | Očigledno je da su za jačanje vještina i kompetencija u dobu umjetne inteligencije potrebne reforme postojećih sustava obrazovanja i osposobljavanja, kao i odgovarajuća sredstva. S druge strane, digitalizacija i umjetna inteligencija podrazumijevaju tako goleme promjene da je potrebno osmisliti pojam učenja i poučavanja na nov način. Stoga je od presudne važnosti pripremiti nastavnike i sve podučavatelje za nov način razmišljanja i novu kulturu. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Kontinuirano učenje mora biti pravo svih građana kako bi se mogli nositi s tekućim i budućim promjenama u gospodarstvu i društvu i usmjeravati napredak; pritom je potrebno primjenjivati načelo jednakih mogućnosti i načelo „nitko se ne smije zapostaviti”. Svrha kontinuiranog učenja jest učiti za rad, ali ono također doprinosi osobnom i profesionalnom ispunjenju, socijalnoj uključenosti i aktivnom građanstvu. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | U okviru školskog obrazovanja učenici trebaju steći osnovne digitalne vještine, ali prvenstveno se moraju postaviti temelji za kontinuirano učenje. Prema tome, u okviru školskog obrazovanja svi bi trebali steći kompetencije i vještine da nauče kako učiti i razvijati dublje vještine za doba umjetne inteligencije, uključujući razumijevanje socijalnih i etičkih pitanja te toga kako zadržati kontrolu u ljudskim rukama. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Umjesto da učenje smatramo ukupnošću obrazovnih sadržaja, trebamo nastojati osmisliti koncept individualiziranog učenja. Koncept učenja za doba umjetne inteligencije zahtijeva prikladne metode procjene individualiziranih potreba za učenjem, kao i prilagođeno pružanje prilika za učenje, pri čemu je potrebno zaštititi posebnu ulogu javnog obrazovanja. Iziskuje i nove vrste aktivnosti koje pojedinci trebaju provoditi kako bi si postavili ciljeve. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Sama umjetna inteligencija pruža prilike za učenje koje je u većoj mjeri usmjereno na učenika. Planom učenja koji se temelji na umjetnoj inteligenciji može se analizirati potražnja za vještinama i kompetencijama, omogućiti samoocjenjivanje, pomoći u stvaranju individualiziranih odabira u učenju te kombinirati formalne, neformalne i informalne oblike učenja. Umjetna inteligencija također se može koristiti za pružanje sadržaja za učenje i osposobljavanje usmjereno na učenika. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Kako bi omogućile personalizirani odabir u učenju i ojačale prilike za interdisciplinarne i međuinstitucionalne studije, obrazovne ustanove trebale bi pružati modularne elemente učenja koji se mogu fleksibilno kombinirati. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Uz osnovno obrazovanje i strukovno osposobljavanje postoji jasna potreba za usavršavanjem i prekvalifikacijom. Ta vrsta učenja sve se više odvija u radnom okruženju. Suradnja između obrazovnih ustanova i socijalnih partnera putem stvaranja mreža koje obuhvaćaju i velike kompanije i MSP-ove od presudne je važnosti za poboljšanje osposobljavanja potrebnog na radnom mjestu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Budući da broj ljudi koji sudjeluju u kontinuiranom učenju neprestano raste, potrebne su lako nadogradive metode. Jedna od obećavajućih prilika za to jesu masovni otvoreni internetski tečajevi (MOOC). Primjerice, mogu se koristiti za povećanje općeg znanja o umjetnoj inteligenciji (npr. tečaj „Elementi umjetne inteligencije” osmišljen u Finskoj) ili za poboljšanje vještina i kompetencija potrebnih za primjenu umjetne inteligencije i korištenje, npr., virtualne ili proširene stvarnosti. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Neformalno obrazovanje ključno je za promicanje uključivih obrazovnih sustava i za omogućavanje cjeloživotnog i općeživotnog učenja. Stoga bi trebalo staviti veći naglasak na procjenu i vrednovanje rezultata neformalnog obrazovanja i informalnog učenja na što usporedljiviji način te na davanje podrške svim dionicima u tom pogledu, kao što je predložio EGSO u jednom od svojih prethodnih mišljenja (4). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Organizacije mladih imaju važnu ulogu u osnaživanju mladih ljudi kao radnika i građana. One osiguravaju obrazovanje koje je u skladu s potrebama pojedinaca, pa su tako u stanju doprijeti do mladih ljudi koji su izvan dohvata formalnog obrazovanja i dopunjavati formalno obrazovanje pružanjem drukčijeg skupa vještina i kompetencija. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Postoji pozitivna korelacija između mekih vještina koje traže poslodavci i vještina koje se razvijaju u okviru organizacija mladih. Neformalno obrazovanje također ima važnu ulogu u prekvalifikaciji i usavršavanju, kao i u razvijanju digitalnih vještina među starijim osobama. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Za uspjeh u globalnoj utrci za talentom bit će potrebna suradnja u području istraživanja i obrazovanja. Istraživački projekti učinkovit su oblik visokog obrazovanja i dobar način promicanja novih vrhunskih talenata. Mreže povezanih istraživačkih centara izvrsnosti i inovacijskih centara predstavljaju važne oblike razmjene kompetencija. Kada se istraživački projekti oslanjaju na suradnju između sveučilišta i industrije, talentirane osobe često prelaze na rad u poduzeću. Istraživački projekti na visokoj razini tako mogu pomoći i u zadržavanju talenta u EU-u i u privlačenju stranog talenta. |
| --- | --- |

4.12.

5.   Kakve su politike potrebne za jačanje vještina i kompetencija potrebnih u dobu umjetne inteligencije?

| 5.1. | EGSO smatra da ulaganje u obrazovanje i osposobljavanje mora biti važan dio strategija u području digitalizacije i umjetne inteligencije te da digitalizacija i umjetna inteligencija trebaju biti ključna dimenzija obrazovne politike i obrazovnih sustava usmjerenih na budućnost. EU bi trebao nastojati preuzeti ulogu globalnog predvodnika u tom području. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Digitalizacija i umjetna inteligencija povećale su važnost kontinuiranog učenja, što predstavlja jedan od glavnih načina jačanja EU-a u globalnom nadmetanju u području vještina i obrazovanja i to na uključiv način. EGSO predlaže izradu strategije EU-a u kojoj bi se iznijele mjere potrebne za poboljšanje kontinuiranog učenja usmjerenog na učenika, pri čemu okosnica strategije trebaju biti digitalizacija i uvođenje pouzdane umjetne inteligencije, a razlike u nacionalnim sustavima moraju se uzeti u obzir. U skladu s time potrebno je povećati ambiciju obrazovnog područja EU-a: nije dovoljno da samo četvrtina građana sudjeluje u kontinuiranom učenju; to mora biti pravo svih građana. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | EGSO poziva na intenzivnu suradnju među državama članicama u području obrazovanja i osposobljavanja. Potrebno je u potpunosti iskoristiti zajedničke programe obrazovanja i osposobljavanja, uključujući magistarske i doktorske studije u području umjetne inteligencije. EGSO smatra da je inicijativa za mrežu europskih sveučilišta dobar način jačanja visokih kompetencija povezanih s umjetnom inteligencijom. Potrebna je i međunarodna suradnja s vodećim organizacijama za istraživanje i obrazovanje na području pouzdane umjetne inteligencije, a u području strukovnog osposobljavanja treba poticati suradnju. Nadalje, potrebno je dodatno promicati priznavanje kvalifikacija kako bi se omogućila fleksibilna mobilnost radnika između država članica. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EGSO poziva na izdvajanje većih sredstava EU-a za inicijative u području obrazovanja i osposobljavanja povezanog s umjetnom inteligencijom. Potrebno je dodatno istražiti prilike koje pružaju program Erasmus+ i drugi instrumenti financiranja kako bi se poboljšala prekogranična razmjena i suradnja. Povećano financiranje istraživačkih programa – kao što je inicijativa za europsku mrežu centara izvrsnosti u području umjetne inteligencije u okviru programa Obzor 2020. – također je od ključne važnosti za stvaranje i privlačenje vrhunskih talenata. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Europski socijalni fond i Europski fond za prilagodbu globalizaciji trebali bi se koristiti za pružanje potpore uključivom razvoju digitalnih vještina i vještina povezanih s umjetnom inteligencijom, uključujući i program – o kojem bi se javnost podrobno obavještavala – za potporu radnicima u stjecanju novih vještina kako bi se mogli nositi s digitalnom tranzicijom. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Podaci i digitalna infrastruktura imaju ključnu ulogu u omogućivanju uporabe digitalnih alata i umjetne inteligencije u području obrazovanja i učenja. Dostupnost, kvaliteta, pouzdanost, pristupačnost, interoperabilnost i slobodan protok podataka stoga su od presudne važnosti za obrazovanje i učenje u dobu umjetne inteligencije. To valja uzeti u obzir u politici postupanja s podacima, zajedno s pitanjima zaštite podataka i privatnosti. Ulaganja u digitalnu infrastrukturu u svim područjima također su od ključne važnosti za povećanje digitalnih prilika za obrazovanje i učenje te za izbjegavanje digitalnog jaza. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Ulaganja u inovacije povezane s umjetnom inteligencijom također predstavljaju polje usko povezano s obrazovanjem. Javni i privatni sektor moraju izdvajati više sredstava za inovacije. EU također mora pridati potrebnu pozornost industrijskoj strategiji, osigurati povoljno okruženje za europsku industriju te poticati inovacije i ulaganja usmjerene na misije kako bi odgovorio na glavne gospodarske, socijalne i okolišne izazove. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Dakle, s obzirom na njezinu stratešku ulogu i uzajamnu povezanost s drugim politikama, uključujući i gospodarsku i socijalnu politiku, EU treba primijeniti sveobuhvatan pristup politici obrazovanja i osposobljavanja. To treba poduprijeti potrebnim javnim i privatnim ulaganjima te olakšati reformama kako bi se stvorilo pogodno okruženje za ulaganja privatnog sektora; također je potrebno osigurati odgovarajući proračun EU-a i obvezu poštovanja „zlatnog pravila”, čime se omogućuje da se iz proračuna država članica financiraju socijalno i gospodarski produktivna ulaganja koja ne ugrožavaju buduću održivost proračuna. (5) U skladu s tim, obrazovanje i vještine trebali bi imati značajnu ulogu u europskom semestru. Održavanje prvog zajedničkog sastanka ministara obrazovanja i financija država članica EU-a tijekom finskog predsjedanja EU-om tome bi dalo dobar poticaj. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Konačno, Odbor naglašava važnost snažnog uključivanja civilnog društva u razvoj politike obrazovanja i osposobljavanja te povezanih politika, kao i u osmišljavanje i provedbu novih programa obrazovanja i osposobljavanja, uključujući etičke aspekte. Potrebna je suradnja između vlada, obrazovnih ustanova, socijalnih partnera, potrošačkih organizacija i drugih relevantnih organizacija civilnog društva. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Socijalni partneri imaju posebnu ulogu kako je utvrđeno Ugovorom. Budući da imaju posebnu funkciju u pogledu pitanja povezanih s radom, trebaju biti uključeni, u skladu s relevantnim nacionalnim pravilima, u odluke koje se odnose na ulaganja, tehnologije i organizaciju rada. EGSO napominje da je digitalizacija jedan od šest prioriteta u programu rada europskog socijalnog dijaloga u razdoblju 2019.–2021. |
| --- | --- |

5.10.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  ŚL C 190, 5.6.2019., str. 24.

1

(2)  Načelo europskog stupa socijalnih prava br. 1 Obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje: Svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno ući na tržište rada.

2

(3)  SL C 240, 16.7.2019., str. 51., SL C 228, 5.7.2019., str. 16., SL C 62, 15.2.2019., str. 292., SL C 440, 6.12.2018., str. 1., SL C 110, 22.3.2019., str. 41, SL C 367, 10.10.2018., str. 15., SL C 434, 15.12.2017., str. 36., SL C 288, 31.8.2017., str. 43.

3

(4)  SL C 13, 15.1.2016., str. 49.

4

(5)  SL C 190, 5.6.2019., str. 24.

5

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/52

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Pregled troškova i koristi povezanih s ulaganjima u sigurnost i zdravlje na radu”

(razmatračko mišljenje na zahtjev finskog predsjedništva)

(2020/C 14/07)

Izvjestitelj: Adam ROGALEWSKI

Suizvjestiteljica: Ana BONTEA

| Zahtjev za savjetovanje: | finsko predsjedništvo EU-a, 7.2.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 10.9.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 26.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 149/14/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

finsko predsjedništvo EU-a, 7.2.2019.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

10.9.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

26.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

149/14/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | U ovom se mišljenju utvrđuju novi izazovi u području sigurnosti i zdravlja na radu, kao što su kvaliteta radnih mjesta, jednakost, digitalizacija i klimatske promjene, koji bi trebali imati važnu ulogu ne samo u raspravama o koristima ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu nego i općenito u budućoj politici EU-a u tom području. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO naglašava važnu ulogu socijalnih partnera i organizacija civilnog društva u razvoju i provedbi održivih politika sigurnosti i zdravlja na radu. Ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu donijet će koristi samo ako postoji intenzivan socijalni dijalog i dalekosežno kolektivno pregovaranje. Važno je promicati ulogu koju imaju odbori za zdravlje i sigurnost na radu i predstavnici radnika. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Mnoge studije i iskustva socijalnih partnera i organizacija civilnog društva ukazuju na to da ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu ne pridonose samo većoj dobrobiti radnika i poduzetnika nego i visokoj stopi povrata, osobito u vidu smanjenja troškova, povećanja produktivnosti i održivosti sustava socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Društvena ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu nedvojbeno su ekonomski opravdana s obzirom na to da se godišnje 3,3 % europskog BDP-a izdvaja za liječenje ozljeda na radu i profesionalnih bolesti. Osim toga, znatan dio troškova uzrokovanih nesrećama na radu i bolestima ne utječe samo na sustave javnog zdravstva nego i na radnike i njihove obitelji. (1) |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva na povećanje javnih i privatnih ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu te jačanje financijskih poticaja za poduzeća koja ulažu u sigurnost i zdravlje na radu. Javna bi ulaganja trebala biti prilagođena potrebama određenih vrsta sudionika na tržištu rada, uz poseban naglasak na malim i srednjim poduzećima (MSP). Veća poduzeća s većim financijskim mogućnostima trebala bi promicati sigurnost i zdravlje na radu i ulagati u ta područja, pored ostalog i u svojoj mreži dobavljača. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO poziva na primjenu cjelovitog pristupa ulaganjima u sigurnost i zdravlje na radu. S obzirom na njihovu povezanost sa svijetom rada, društvom i okolišem, posebnu pozornost valja pridati temama kao što su psihosocijalni rizici, mišićno-koštani poremećaji, bolesti krvožilnog sustava i rak. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EU treba ulagati u mentalno zdravlje europskog stanovništva. Sve više radnih mjesta postaje emocionalno zahtjevno, osobito u rastućem uslužnom sektoru, a svi sudionici na tržištu rada, uključujući i male i srednje poduzetnike, izloženi su stresu. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO poziva na izradu opsežnijih studija kako bi prednosti ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu postale prepoznatljivije. U tu svrhu države članice moraju pokazati spremnost na veću transparentnost u pogledu razmjene statističkih podataka o bolestima i zarazama povezanima s poslom te uskladiti priznavanje i registriranje profesionalnih bolesti. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO poziva EU, države članice i ostale relevantne aktere na promicanje razmjene primjera dobre prakse u području sigurnosti i zdravlja na radu, osobito financijskih poticaja za poduzeća koja ulažu u sigurnost i zdravlje na radu. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO naglašava utjecaj uvjeta rada, uključujući i rodnu ravnopravnost, na zdravlje i dobrobit radnika. Ulaganjima u sigurnost i zdravlje na radu treba pristupiti iz perspektive kvalitete radnih mjesta. Standardni uvjeti rada i rodna ravnopravnost garantiraju najbolju prevenciju psihosocijalnih rizika i stoga pridonose većoj dobrobiti i produktivnosti. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO izražava zabrinutost zbog toga što među državama članicama EU-a postoje razlike u dostupnosti sustava sigurnosti i zdravlja na radu, a time i u koristima od ulaganja u to područje. U okviru inicijativa treba voditi računao dimenzijama kao što su rod, etnička pripadnost, dob ili invaliditet te povezati strategiju za sigurnost i zdravlje na radu s raspravama o jednakosti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Postupak digitalizacije može dovesti do brojnih pozitivnih promjena u području sigurnosti i zdravlja na radu. Međutim, EGSO je vrlo zabrinut zbog toga što bi neke nove vrste poslova stvorene digitalizacijom mogle biti izvan područja primjene propisa o sigurnosti i zdravlju na radu. Svi radnici u EU-u trebali bi biti zaštićeni zakonodavstvom o sigurnosti i zdravlju na radu. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | EGSO ističe da sigurnost i zdravlje na radu ne donose samo koristi za gospodarstvo EU-a nego predstavljaju i temeljno radničko pravo. Promicanje normi u području sigurnosti i zdravlja na radu ne bi smjelo biti ograničeno na države članice nego bi trebalo obuhvaćati sve zemlje svijeta, osobito one s kojima je EU ratificirao trgovinske sporazume ili ima druge oblike suradnje, kao što su zemlje Istočnog partnerstva ili južnog susjedstva. U okviru europskih ulaganja trebalo bi davati prednost poduzećima koja provode dobre politike u području sigurnosti i zdravlja na radu i koja potiču sigurnost i zdravlje na radu u svojim lancima opskrbe. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Kontekst

| 2.1. | Svake godine u Europskoj uniji dolazi do više od 3,2 milijuna nesreća bez smrtnih posljedica, dok u nesrećama pogine gotovo 4 000 osoba. Prema konzervativnoj procjeni, 100 000 osoba umire od raka povezanog s radom. Brojne nesreće nisu prijavljene, što znači da je stvaran broj vjerojatno znatno veći. Primjerice, tim brojem nisu obuhvaćeni podaci o radnicima koji su preminuli na putu na posao, kao ni o samoubojstvima povezanima s radom. Neki radnici ne prijavljuju nesreće na radu bez smrtnih posljedica. (2) |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 24,2 % radnika smatra da im je zdravlje na poslu ugroženo, a njih 25 % navodi da njihov posao većinom negativno utječe na njihovu dobrobit. (3) 7,9 % radnika pati od zdravstvenih problema povezanih s radnim mjestom, od čega je njih 36 % bilo odsutno s posla najmanje četiri dana godišnje. (4) |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EU već 30 godina ima sustav zakonodavstva usmjeren na zaštitu radnika od nesreća na radu i ostalih oblika bolesti povezanih s radom. Temelj pravne stečevine EU-a u području sigurnosti i zdravlja na radu jest članak 153. UFEU-a i europska Okvirna direktiva (89/391/EEZ). Tom su direktivom, koja se primjenjuje na sve zaposlenike u gospodarskim sektorima diljem EU-a, utvrđena opća načela upravljanja u području zdravlja i sigurnosti. Osim toga, EU je donio 23 pojedinačne direktive u području sigurnosti i zdravlja na radu. Sigurnost i zdravlje na radu nedavno su navedeni u desetom načelu europskog stupa socijalnih prava. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Razna europska ispitivanja pokazuju da su u području sigurnosti i zdravlja na radu ostvarena određena poboljšanja, ali da je ukupno opterećenje u smislu troškova koji nastaju zbog nesreća na radu i problema sa zdravljem na radu i dalje visoko. Prema procjenama Europske agencije za sigurnost i zdravlje na radu (EU-OSHA), 3,9 % globalnog BDP-a te 3,3 % europskog BDP-a troši se na uklanjanje posljedica ozljeda na radu i profesionalnih bolesti. Taj se postotak razlikuje među zemljama ovisno o njihovu gospodarstvu, zakonodavnom okviru i poticajima za prevenciju. Glavni uzrok troškova jest rak povezan s radom, nakon čega slijede mišićno-koštani poremećaji. (5) |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Studije pokazuju da je osiguravanje dobrog upravljanja u području sigurnosti i zdravlja na radu u MSP-ovima i na obiteljskim gospodarstvima i dalje velik izazov. Primjerice, okvirom EU-a za zdravlje i sigurnost na radu za razdoblje 2014. –2020. uvrđeno je da je jedan od ključnih strateških ciljeva u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu veća sposobnost MSP-ova za uvođenje učinkovitih i djelotvornih mjera za prevenciju rizika. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Istraživanje konteksta i sustava za sigurnost i zdravlje na radu u MSP-ovima u EU-u ukazuje na „opći i višestrani manjak resursa” (6), zbog čega je znatan dio MSP-ova primoran provoditi poslovne strategije „niskog standarda”. Ključne značajke takvih poduzeća jesu slabi gospodarski položaj, zabrinutost zbog gospodarskog opstanka, manjak ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu te ograničeno znanje, osviještenost i kompetencije u području sigurnosti i zdravlja na radu. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Mnoge studije i iskustva socijalnih partnera i organizacija civilnog društva ukazuju na to da ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu ne pridonose samo poboljšanoj dobrobiti radnika nego imaju i visoku stopu povrata, osobito u vidu smanjenja troškova, povećanja produktivnosti i održivosti sustava socijalne sigurnosti. (7) Finske studije pokazale su da mogu postojati pozitivni učinci na profitabilnost čak i bez neposrednih mjerljivih učinaka na produktivnost, što ukazuje na to da su mehanizmi gospodarskih koristi od sigurnosti i zdravlja na radu suptilniji nego što se često pretpostavlja. (8) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Budući da radnici i njihove obitelj snose znatan dio troškova povezanih s profesionalnim bolestima ili nesrećama na radu, postoji jasno ekonomsko opravdanje za društvena ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu. (9) |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO pozdravlja to što su neke države članice uvele mehanizme financijskog nagrađivanja organizacija koje pružaju sigurna i zdrava radna mjesta te poziva ostale države članice da uvedu slične mehanizme. Ti poticaji obuhvaćaju niže premije osiguranja, porezne olakšice ili državne subvencije, a programe čine ekonomski korisnima za osiguravatelje smanjenjem broja, ozbiljnosti i troškova potraživanja. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO smatra da se programima poticanja ne bi smjeli samo nagrađivati ostvareni rezultati dobrog upravljanja sigurnošću i zdravljem na radu (kao što su malobrojne nesreće) nego da bi se njima također trebali nagrađivati konkretni napori u svrhu prevencije kojima se nastoji smanjiti broj budućih nesreća i zdravstvenih problema. Osim financijskim programima posebnu pozornost trebalo bi posvetiti postojećim dobrovoljnim sektorskim inicijativama za upravljanje industrijskim proizvodima i izvrsnost u izvedbi. (10) |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | S obzirom na opći trend smanjenja broja nesreća koje uzrokuju ozljede i smrtne slučajeve na radu, EGSO predlaže da se više pozornosti posveti bolestima povezanima s radom – kao što su rak, bolesti krvožilnog sustava, mišićno-koštani poremećaji i bolesti povezane sa psihosocijalnim rizicima – koje su najsmrtonosnije i najčešći su uzrok bolovanja u EU-u. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO poziva na primjenu cjelovitijeg pristupa ulaganjima u sigurnost i zdravlje na radu. U sklopu tog pristupa trebalo bi izbjegavati prekomjernu generalizaciju te bi se, s obzirom na ograničena sredstva, u početnoj fazi trebalo usredotočiti na najučinkovitije načine za poboljšanje politika sigurnosti i zdravlja na radu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu treba analizirati u kontekstu rasprave o kvaliteti radnih mjesta. Podaci Eurofounda pokazuju da povremeni radnici imaju najslabiji pristup informacijama o rizicima u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu. (11) Osim toga, nesigurni oblici zapošljavanja i nezaposlenost pridonose mentalnim bolestima. Standardni uvjeti rada i rodna ravnopravnost garantiraju najbolju prevenciju psihosocijalnih rizika i stoga pridonose većoj dobrobiti i produktivnosti. Stoga EGSO podupire najnoviju studiju Eurofounda u kojoj se navodi sljedeće: „Razmatraju li se faktori za pojedine zemlje koji mogu utjecati na odnos uvjeta rada te zdravlja i dobrobiti radnika, analize pokazuju da su veća gustoća sindikalnoga članstva, veća zaštita radnih mjesta i veća rodna ravnopravnost povezane s boljim nagradama, većim brojem radnih resursa i manjom ekstenzivnošću rada. Zbog toga bi trebalo potaknuti države članice da ulažu u inicijative koje povećavaju gustoću sindikalnoga članstva, zaštitu radnih mjesta i rodnu ravnopravnost i na taj način na srednji i dugi rok doprinose zdravijoj radnoj snazi”. (12) |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Potrebne su opsežnije studije kako bi prednosti ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu postale prepoznatljivije. Odbor pozdravlja nedavno provedene studije i poziva na izradu detaljnijih studija koje bi pomogle u podizanju svijesti o važnosti ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu te pridonijele učinkovitijoj raspodjeli sredstava usmjeravanjem na ona područja u kojima ulaganja mogu imati najveći i najbrži povrat. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Potrebno je uskladiti priznavanje i registriranje profesionalnih bolesti u EU-u te uvesti prikupljanje povezanih podataka kako bi se mogla pratiti kretanja na razini EU-a. Prema mišljenju EGSO-a, neusklađenost priznavanja profesionalnih bolesti može dovesti do diskriminacije nekih poduzeća i radnika u EU-u čije zemlje imaju više ili niže razine priznavanja profesionalnih bolesti. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Nadalje, u državama članicama postoji potreba za većom transparentnošću prilikom uzajamne razmjene statističkih podataka o bolestima i infekcijama povezanima s radom. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | EGSO predlaže da nadležna tijela EU-a, zajedno s Eurostatom i državama članicama, rade na uspostavi pouzdanog sustava za informiranje i prikupljanje podataka, oslanjajući se pritom na pilot-projekt o europskim statističkim podacima o profesionalnim bolestima. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Imajući na umu da su edukacija i prevencija ključni dio ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu, EGSO osobito ukazuje na sindikalne predstavnike za sigurnost i zdravlje na radu i ostale dobrovoljce. Važno je promicati ulogu koju imaju odbori za zdravlje i sigurnost na radu i predstavnici radnika te, po potrebi, poboljšati pravnu zaštitu predstavnika radnika. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | EGSO je već preporučio da tijela nadležna za sigurnost i zdravlje na radu, prevenciju, provedbu i istraživanje trebaju raspolagati dostatnim financijskim i ljudskim resursima kako bi mogla obavljati svoje dužnosti. (13) |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO je zabrinut da pristup sigurnosti i zdravlju na radu, a time i koristi od ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu, nisu jednako raspodijeljeni u državama članicama EU-a. U okviru raznih inicijativa treba voditi računa o dimenzijama kao što su rod, etnička pripadnost, dob ili invaliditet te povezati strategiju za sigurnost i zdravlje na radu s raspravama o jednakosti. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EGSO ističe da sigurnost i zdravlje na radu ne donose samo koristi za gospodarstvo EU-a nego predstavljaju i temeljno radničko pravo. Promicanje normi u području sigurnosti i zdravlja na radu ne bi smjelo biti ograničeno na države članice nego bi trebalo obuhvaćati sve zemlje svijeta, osobito one s kojima je EU ratificirao trgovinske sporazume ili ima druge oblike suradnje, kao što su zemlje Istočnog partnerstva ili južnog susjedstva. U okviru europskih ulaganja trebalo bi davati prednost poduzećima koja provode dobre politike u području sigurnosti i zdravlja na radu i koja potiču sigurnost i zdravlje na radu u svojim lancima opskrbe. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Važnost ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu za MSP-ove

| 4.1. | MSP-ovi snose niz troškova intervencije u području sigurnosti i zdravlja na radu, i to u vidu početnih ulaganja (nabava nove opreme, ugrađivanje, prilagođavanje, osposobljavanje), trajnih troškova (održavanje, zamjena opreme, vremenski i financijski troškovi osposobljavanja) te troškova usluga sigurnosti i zdravlja na radu. Većina MSP-ova ima ograničene gospodarske i upravljačke resurse, zbog čega je potrebno pružati jeftine ili besplatne programe i instrumente sigurnosti i zdravlja na radu kako bi se obuhvatio veći broj MSP-ova. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Politike se moraju prilagođavati potrebama, poslovnom okruženju i kontekstu MSP-ova, uključujući obiteljska poljoprivredna gospodarstva, i to na sektorskoj i podsektorskoj razini te razini radnih postupaka. Relevantne poslovne organizacije i socijalni partneri mogu pomoći u prilagodbi politika potrebama i zahtjevima MSP-ova. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | MSP-ovi mogu garantirati pouzdan sustav sigurnosti i zdravlja na radu samo ako im se osigura veća potpora. To podrazumijeva: |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | financijsku potporu (financijske poticaje), prilagođene smjernice i savjete; |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | potporu inspektora rada koji bi trebali imati važniju ulogu u podizanju svijesti o zakonodavstvu o sigurnosti i zdravlju na radu te u pružanju potpore i savjeta; |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | prilagođene, praktične i troškovno učinkovite alate; |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | podizanje svijesti među poslodavcima i radnicima, razmjenu primjera dobre prakse; |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | načelo „počnimo od malih”, odredbe Akta o malom poduzetništvu i zadaće izaslanika za malo i srednje poduzetništvo trebalo bi provoditi dosljedno radi poboljšanja usklađenosti, izbjegavajući pritom nepotrebno/nerazmjerno opterećenje; |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | bolju suradnju i partnerstva za potporu MPS-ovima, posebno na regionalnoj i lokalnoj razini, sa svim relevantnim dionicima kao što su socijalni partneri, tijela zdravstvenog osiguranja i javna tijela. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.4. | MSP-ovi često biraju razne posrednike. Međutim, sastanci uz fizičku prisutnost također su skupi, zbog čega je od ključne važnosti pronaći ekonomična rješenja. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EU-OSHA i Europska poduzetnička mreža mogu pružiti praktičnu potporu, kao što su besplatni i jednostavni alati, informacije i savjeti, te trebaju nastaviti s proširenjem posebnih programa u tom području. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Posebne napomene

| 5.1. | Psihosocijalni rizici spadaju među najizazovnije i sve raširenije probleme u pogledu zdravlja i sigurnosti na radu, a čak i mali i srednji poduzetnici izloženi su visokim razinama stresa. (14) Premda je rješavanje problema stresa i psihosocijalnih rizika skupo, istraživanja pokazuju da je njihovo zanemarivanje za poduzeća i gospodarstvo još i skuplje. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | EGSO ističe potrebu za daljnjim razmatranjem i istraživačkim radom u vezi sa sindromom „izgaranja”na poslu kako bi se osmislile relevantne strategije za njegovo sprječavanje. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Isto tako, EU se mora usredotočiti na smanjenje „prezentizma”, koji može ne samo povećati vjerojatnost zdravstvenih poteškoća nego i smanjiti produktivnost radnika. (15) |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Muškarci i žene koji rade na istom radnom mjestu mogu biti izloženi različitim rizicima zbog razlika u biološkim svojstvima, zahtjevima ili izloženosti. EGSO stoga poziva na primjenu „rodno osjetljivijeg”pristupa ulaganjima u sigurnost i zdravlje na radu. Osobito veliku pozornost treba posvetiti sprečavanju mišićno-koštanih poremećaja i raka među ženama. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | U skladu s Konvencijom UN-a o pravima osoba s invaliditetom te u skladu s prethodnim mišljenjima, EGSO poziva da se posveti veća pozornost osobama s invaliditetom, bez obzira na vrste invaliditeta. EGSO naglašava da se veza između invaliditeta i tržišta rada ne odnosi samo na mjere kojima se osigurava pravo na pristup, kao što su kvote, poticaji ili porezne olakšice, već i veću predanost sprečavanju zdravstvenih rizika za osobe s invaliditetom u svim vrstama radnih okruženja. Ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu trebaju biti prilagođena potrebama osoba s invaliditetom. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Posebno treba voditi računa o mobilnim radnicima, radnicima migrantima i sezonskim radnicima jer je za njih zbog jezičnih i drugih prepreka vjerojatnije da će doživjeti nesreću na radu. Mnogi od njih, osobito nezakoniti migranti, nisu prikladno obuhvaćeni socijalnim sustavima i dostavljanjem podataka. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | EGSO napominje da su u kontekstu brzog starenja europskog stanovništva sigurnost i zdravlje na radu teme od ključne važnosti, u kojima EU ima važnu ulogu. Primjerice, stariji radnici izloženi su puno većem riziku od nesreća na radu sa smrtnim posljedicama nego mlađi radnici, ali znatno rjeđe doživljavaju nesreće na radu bez smrtnih posljedica. Osim toga, u znatno su većoj mjeri izloženi bolestima s vrlo dugim razdobljima latencije, kao što su rak povezan s radom ili bolesti krvožilnog sustava. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Poduzeća s mrežom dobavljača imaju veće mogućnosti za ulaganje u sigurnost i zdravlje na radu, pa su dužna i promicati te aspekte i ulagati u njih kako bi svim radnicima u svojim lancima opskrbe zajamčila sigurno i zdravo okruženje. (16) |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Javna tijela poduzećima moraju osigurati besplatne i kvalitetne IT alate kako bi im pomogla u ocjenjivanju profesionalnih rizika. Osim toga, ti alati moraju biti jednostavni i praktični te ispunjavati konkretna očekivanja poduzeća, a trebali bi biti ugrađeni u šire inicijative usmjerene na mobilizaciju predmetnih sektora te popraćeni kampanjama za promicanje prevencije rizika. Neophodno je sudjelovanje socijalnih partnera i radnika. Poduzećima bi na raspolaganju trebale stajati usluge dionika koji su stručnjaci za sigurnost i zdravlje na radu. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | EGSO napominje da inovacije u borbi protiv raka mogu biti izrazito korisne za bolesnike, ali i da predstavljaju izazove za trenutačne norme u području sigurnosti i zdravlja na radu. Nadzor poštovanja visokih razina sigurnosti i zdravlja na radu u području nuklearne medicine i citotoksičnih lijekova u bolnicama od ključne je važnosti za ostvarenje potencijala terapija za liječenje raka bez ugrožavanja zdravstvenih djelatnika. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Sve se više zna o nekim genetskim stanjima koja pogoduju nastanku zloćudnih tumora kod ljudi, čak i ako nije poznata ni vrsta raka ni vrijeme njegova mogućeg odnosno stvarnog nastanka. S druge strane, za sve veći broj okolišnih čimbenika povezanih s radnim mjestom poznato je da su karcinogeni. Kombinacija tih dvaju čimbenika najvjerojatnije povećava rizik od nastanka raka. Za radnike je korisno da znaju koju bi vrstu zloćudne strukture DNK-a mogli imati, a odgovorni bi poslodavci trebali obavijestiti radnike o mogućim čimbenicima rizika prisutnima na radnom mjestu. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Potrebno je promicati dobre politike i prakse povratka na posao kako bi se očuvala održivost radnih mjesta. Za radnike koji se žele vratiti na posao moraju se osigurati prikladni postupci rehabilitacije, uključujući npr. prilagođavanje njihova radnog mjesta. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | EGSO je uvjeren da će klimatske promjene iziskivati prilagodbu strategija za sigurnost i zdravlje na radu. Sve veće temperature ili neuobičajene prirodne katastrofe predstavljat će stvarnu prijetnju uvjetima rada stanovništva EU-a. |
| --- | --- |

5.13.

6.   Digitalizacija u području sigurnosti i zdravlja na radu

| 6.1. | Postupak digitalizacije može dovesti do brojnih pozitivnih promjena u području sigurnosti i zdravlja na radu. Primjerice, za visokorizični rad u rudarstvu ili građevinarstvu mogu se koristiti roboti, a IT tehnologije poboljšat će način na koji je organiziran nadzor sigurnosti i zdravlja na radu. Digitalizacija može umanjiti i psihosocijalne rizike koji nastaju zbog monotonog rada, a sustav digitalne pomoći mogao bi biti koristan za starije osobe ili osobe s invaliditetom. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | S druge strane EGSO je zabrinut zbog negativnih učinaka digitalizacije na sigurnost i zdravlje na radu i radnike. Na digitaliziranim radnim mjestima već su uočeni značajni rizici kao što su intenzifikacija rada, stres i psihosocijalno nasilje. (17) Nadalje, u budućnosti možemo očekivati nesreće uzrokovane umjetnom inteligencijom, koje moramo spriječiti. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Digitalizacija je, osim toga, povećala mogućnost stalne povezanosti s poslom elektroničkim porukama i drugim oblicima komunikacije, što može izbrisati granice između privatnog i profesionalnog života i ljude učiniti ovisnijima o IT tehnologiji. Osobito je za mlade vjerojatnije da će biti ovisni o IT tehnologiji i društvenim platformama, što može negativno utjecati na njihovo zdravlje i sigurnost. EGSO poziva socijalne partnere da osmisle odgovarajuće mjere za zaštitu zdravlja radnika od tih rizika uzimajući pritom u obzir potrebu da se zajamči ravnoteža između poslovnog i privatnog života. U tom pogledu važnu ulogu ima i dijalog s civilnim društvom. Jedan je primjer takve mjere „pravo na isključivanje”, nedavno uvedeno u Francuskoj, koje se primjenjuje u nekim sektorima i sporazumima na razini poduzeća u nekim državama članicama EU-a. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | EGSO je vrlo zabrinut zbog toga što bi neki novi oblici rada nastali zahvaljujući digitalizaciji (kao što su radne platforme ili ekonomija honorarnih poslova) mogli ostati neobuhvaćeni propisima o sigurnosti i zdravlju na radu, izrađenima u svrhu zaštite radnika u standardnim oblicima zapošljavanja. To bi moglo dovesti do neprihvatljive situacije da neke nove vrste radnika kao što su radnici na platformama u Europi nisu primjereno zaštićene. Svi radnici u EU-u trebaju biti obuhvaćeni zaštitom koju pruža zakonodavstvo o sigurnosti i zdravlju na radu. EGSO se u tom pogledu slaže sa Zaključcima Vijeća (18), prema kojima „novi oblici rada ne smiju dovesti do umanjivanja odgovornosti poslodavca da zajamči sigurnost i zdravlje radnika na radu u svakom pogledu povezanom s tim radom”. |
| --- | --- |

6.4.

Bruxelles, 26. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  https://osha.europa.eu/hr/tools-and-publications/publications/value-occupational-safety-and-health-and-societal-costs-work/view.

1

(2)  Komunikacija o strateškom okviru EU-a o zdravlju i sigurnosti na radu 2014. –2020., COM(2014) 332 final.

2

(3)  Eurostat (2015.), Europski statistički podaci o nesrećama na radu (ESAW): http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=hsw_mi07&lang=en.

3

(4)  Anketa o radnoj snazi u EU-u, 2013.

4

(5)  https://osha.europa.eu/hr/tools-and-publications/publications/international-comparison-cost-work-related-accidents-and.

5

(6)  https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/contexts-and-arrangements-occupational-safety-and-health-micro.

6

(7)  https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/reports/the-business-case-for-safety-and-health-cost-benefit-analyses-of-interventions-in-small-and-medium-sized-enterprises, izvješće agencije EU-OSHA iz srpnja 2019.

7

(8)  Murphy, R. i Cooper, C. (2000.), Healthy and productive work („Zdrav i produktivan rad”).

8

Healthy and productive work

(9)  https://osha.europa.eu/hr/tools-and-publications/publications/value-occupational-safety-and-health-and-societal-costs-work/view.

9

(10)  Takav je primjer Responsible Care® – etički okvir europske i globalne kemijske industrije za poboljšanje sigurne proizvodnje, rukovanje kemikalijama i uporabu kemikalija u lancima opskrbe.

10

®

(11)  Vidjeti dodatak.

11

(12)  Eurofound (2019.), Working conditions and workers' health („Radni uvjeti i zdravlje radnika“), Ured za publikacije Europske unije, str. 51.

12

(13)  SL C 288, 31.8.2017., str. 56.

13

(14)  Europsko istraživanje o radnim uvjetima, 2015.

14

(15)  Eurofound (2019.), Working conditions and workers’ health („Radni uvjeti i zdravlje radnika”), Ured za publikacije Europske unije, Luxembourg.

15

Working conditions and workers’ health

(16)  https://osha.europa.eu/hr/publications/promoting-occupational-safety-and-health-through-supply-chain/view.

16

(17)  Međunarodna organizacija rada (2019.), The Threat of Physical and Psychosocial Violence and Harassment in Digitalized Work („Opasnost od fizičkog i psihosocijalnog nasilja i uznemiravanja u digitaliziranom radu”).

17

The Threat of Physical and Psychosocial Violence and Harassment in Digitalized Work

(18)  EPSCO 9686/19, 13. lipnja 2019.

18

---

DODATAK

Sljedeći su amandmani odbijeni tijekom rasprave premda su dobili barem četvrtinu glasova (pravilo 59. stavak 3. Poslovnika):

Točka 3.12

Izmijeniti kako slijedi:

Imajući na umu da su edukacija i prevencija ključni dio ulaganja u sigurnost i zdravlje na radu, EGSO osobito ukazuje na sindikalne predstavnike za sigurnost i zdravlje na radu i ostale dobrovoljce. Važno je promicati ulogu koju imaju odbori za zdravlje i sigurnost na radu i predstavnici radnika te, po potrebi, na nacionalnoj razini poboljšati pravnu zaštitu predstavnika radnika, odnosno osigurati im odgovarajuću pravnu zaštitu.

Obrazloženje

Iznijet će se usmenim putem.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 50 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 86 |
| Suzdržani | : | 10 |

Za

:

50

Protiv

:

86

Suzdržani

:

10

Točka 5.12

Izmijeniti kako slijedi:

Optimizacija rehabilitacije i povratak na posao radnika oboljelih od raka stoga su važni za poboljšanje dobrobiti te ranjive skupine i za ublažavanje društvenih i financijskih posljedica raka na europska poduzeća i društvo općenito. Potrebno je promicati dobre politike, instrumente, intervencije i prakse povezane s povratka
  om na posao kako bi se očuvala održivost radnih mjesta. Za radnike koji se žele vratiti na posao moraju se osigurati prikladni postupci rehabilitacije, uključujući npr. prilagođavanje njihova radnog mjesta. „Provedbu uspješnih programa olakšavaju pravna rješenja za rad na nepuno radno vrijeme i pogodnosti koje poslodavcu omogućavaju da podrži” (1)

  rehabilitaciju i povratak na posao osoba kojima je dijagnosticiran rak. MSP-ovima bi trebalo pružiti pomoć kako bi radne uvjete učinili fleksibilnijima i pružili podršku i informacije u tom području.

Obrazloženje

Posljedice raka po svakodnevni život izravne su i snažne. Nakon dijagnoze obično slijede duga razdoblja bolovanja zbog liječenja i funkcionalnih ograničenja. Iako se liječenje raka u posljednja tri desetljeća poboljšalo, a broj preživjelih je u porastu, mnogi preživjeli nakon što liječenje završi još dugo osjećaju simptome i poteškoće, primjerice umor. Ti simptomi i poteškoće mogu utjecati na njihovu radnu sposobnost i to im otežava ostanak na tržištu rada ili ponovno uključivanje u njega. Istraživanja pokazuju da većina preživjelih od raka ostaje na poslu ili se na njega vraća, ali da je, općenito gledano, rizik nezaposlenosti među njima 1,4 puta viši nego među onima kojima rak nikad nije dijagnosticiran. Važnost instrumenata, praksi, politika i intervencija namijenjenih promicanju rehabilitacije i povratka na posao više je nego očita.

Poduzeća s manje od 250 radnika (MSP-ovi) nemaju dovoljno informacija niti resursa za rehabilitaciju i povratak na posao radnika koji imaju rak. Stoga su tim poduzećima potrebne strategije ili programi te podrška i obrazovanje. Grupiranje MSP-ova za potrebe informiranja i pomoći u pogledu sigurnosti i zdravlja na radu dragocjeno je jer MSP-ovi mogu učiti jedni od drugih, a zajedno lakše pristupaju takvoj vrsti pomoći koju nude službe medicine rada. Međutim, dionici veličinu MSP-ova ujedno smatraju i prednošću jer u takvim poduzećima vlada obiteljska atmosfera, a takvo okruženje može radnicima koji imaju rak pružiti veću podršku pri povratku na posao.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 49 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 106 |
| Suzdržani | : | 10 |

Za

:

49

Protiv

:

106

Suzdržani

:

10

---

(1)  https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/executive-summary-rehabilitation-and-return-work-after-cancer-0.

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/60

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Promjene u svijetu rada i dugovječnost/starenje stanovništva – preduvjeti za aktivno sudjelovanje radnika koji stare u novom svijetu rada”

(razmatračko mišljenje na zahtjev finskog predsjedništva)

(2020/C 14/08)

Izvjestitelj: Irinel Eduard FLORIA

Suizvjestitelj: Vladimír BÁLEŠ

| Zahtjev finskog predsjedništva Vijeća: | dopis od 7.2.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije
  (razmatračko mišljenje) |
| Odluka Predsjedništva: | 19.2.2019. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 10.9.2019 |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25.09.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 131/0/3 |

Zahtjev finskog predsjedništva Vijeća:

dopis od 7.2.2019.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

(razmatračko mišljenje)

Odluka Predsjedništva:

19.2.2019.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

10.9.2019

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25.09.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

131/0/3

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Odbor pozdravlja usredotočenost finskog predsjedništva na ekonomiju dobrobiti ljudi, uključujući i starije osobe, te smatra da je to pozitivan korak prema postizanju bolje ravnoteže između demografskih trendova, tržišta rada i društva. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Države članice uvidjele su problem stanovništva koje stari te su posljednjih godina poduzele određene mjere; međutim, te su mjere izolirane, a njihov učinak nije izmjeren. Nadalje, učinak tehnološkog napretka i promjenjiva priroda posla doprinose složenosti toga pitanja. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Socijalni partneri su, zajedno s vladama, ključni za olakšavanje provedbe mjera na različitim razinama. Civilno društvo i europski socijalni partneri trebaju imati važnu ulogu u poticanju duljeg radnog vijeka. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Mjere politike i financiranje na razini EU-a mogli bi pomoći u prevladavanju tih prepreka, ali bit će potrebno uzeti u obzir razlike između zemalja u pogledu demografije, gospodarstva, zapošljavanja i radnih uvjeta. Države članice trebale bi iskoristiti europska sredstva za financiranje mjera, dok bi odgovornost za podupiranje duljeg radnog vijeka trebala bi biti podijeljena između vlada, poduzeća i pojedinaca. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Komisija podupire djelovanje država članica usmjereno na učinkovito rješavanje izazova starenja s pomoću različitih inicijativa i programa. (1) |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Potrebne su sveobuhvatne strategije usmjerene na razvoj nacionalnih politika za aktivno starenje jer se demografski izazovi i izazovi povezani sa zapošljavanjem mogu riješiti samo na sveobuhvatan način. Posebne preporuke za suočavanje s izazovima aktivnog starenja su sljedeće: |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | Jačanje socijalnog dijaloga i uključivanja svih dionika u razvoj integriranih strategija i nacionalnih politika za aktivno starenje; |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | Razvoj zapošljavanja i vještina u okviru cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

1.6.2.

| 1.6.3. | Promicanje dinamičnih karijera i dinamičnog rada; |
| --- | --- |

1.6.3.

| 1.6.4. | Poticanje poduzetništva za starije osobe; |
| --- | --- |

1.6.4.

| 1.6.5. | Borba protiv svih vrsta diskriminacije, posebice dobne i spolne diskriminacije; |
| --- | --- |

1.6.5.

| 1.6.6. | Provedba inicijativa za prijenos i razmjenu znanja; |
| --- | --- |

1.6.6.

| 1.6.7. | Primjena fleksibilnih i boljih radnih uvjeta; |
| --- | --- |

1.6.7.

| 1.6.8. | Promicanje solidarnosti među generacijama i promjena stavova prema starenju. |
| --- | --- |

1.6.8.

| 1.7. | Sve bi mjere trebalo stalno pratiti, dok bi učinak na sudjelovanje starijih radnika na tržištu rada trebalo pravilno ocijeniti. Jasan pregled učinka takvih mjera dodatno bi potaknuo države članice da šire i razmjenjuju najbolje prakse u vezi s aktivnim starenjem. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Kontekst

| 2.1. | Najvažniji doprinos EU-a u području zapošljavanja starijih radnika jest Direktiva o jednakom postupanju (2), kojom se zabranjuje diskriminacija na osnovi dobi u većini područja zapošljavanja. Međutim, Direktiva nije do sada bila učinkovita u uklanjanju skrivene diskriminacije na osnovi dobi na tržištu rada, pojave koja mnoge starije ljude obeshrabruje od toga da uopće traže posao. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Na europskoj razini, strategija Europa 2020. posebno je usmjerena na stvaranje radnih mjesta i postizanje cilja pune zaposlenosti do 2020. Strategija Europa 2020. koja uskoro ističe nije bila snažno usredotočena na starije radnike kao posebnu kategoriju. Europski stup socijalnih prava promijenio je pristup aktivnom starenju jer obuhvaća mnoge aspekti koji su važni za omogućavanje zapošljavanja starijih radnika. Međutim, stupu socijalnih prava nedostaje mehanizam za provedbu. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | U sklopu sljedećeg dugoročnog proračuna EU-a, Komisija je predložila program Digitalna Europa usmjeren na izgradnju strateških digitalnih kapaciteta u EU-u i olakšavanje širokog uvođenja digitalnih tehnologija. Putem tog programa oblikovala bi se i podupirala digitalna transformacija europskog društva i gospodarstva te bi se osiguralo da europski građani steknu potrebne vještine za suočavanje s digitalnom transformacijom. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Struktura stanovništva EU-a mijenja se: stanovništvo će u narednim desetljećima postajati sve starije. Ukupan broj stanovnika EU-a povećat će se s 511 milijuna u 2016. na 520 milijuna u 2070., ali broj radno sposobnih stanovnika (od 15 do 64 godine) (3) znatno će se smanjiti – s 333 milijuna u 2016. na 292 milijuna u 2070. – zbog promjena u plodnosti i očekivanom životnom vijeku te dinamike migracijskih tokova. (4) Predviđa se da će se ukupna ponuda radne snage u dobi od 20 do 64 godine znatno smanjiti nakon 2070., za 9,6 % u EU-u. Povećanje udjela starijih osoba u stanovništvu EU-a ne bi trebalo nepromišljeno izjednačiti s odgovarajućim povećanjem opterećenja sustava socijalne sigurnosti, na primjer zaključiti da postojeći mirovinski programi neće biti održivi u budućnosti. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ključni čimbenik u financiranju sustava socijalne sigurnosti nije omjer demografske ovisnosti, već omjer ekonomske ovisnosti. Rast ukupne radne produktivnosti još je jedan ključni čimbenik koji omogućuje povećanje veličine „kolača” koji se dijeli ne samo između radnika već i između radnika i onih koji nisu radnici. (5) |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Demografski se izazov može vidjeti i kao prilika za jačanje konkurentnosti europskoga gospodarstva. Budući da će se zbog starenja stanovništva pojaviti nova tržišta za robu i usluge, poduzeća bi tu pojavu trebala uključiti u svoje strategije za inovacije kako bi mogla pružati inovativne usluge i proizvode (srebrno gospodarstvo). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Očekuje se da će se do 2070. za EU u cjelini očekivani životni vijek pri rođenju povećati, i to za 7,8 godina za muškarce i za 6,6 godina za žene. (6) Međutim, pozitivna tendencija da ljudi žive dulje i zdravije nije u skladu s trajanjem njihova profesionalnog života. Nedostatak radnih mjesta i odgovarajućih aktivnih politika i mjera na tržištu rada, zdravstveni problemi, nedostatak relevantnih vještina, kao i nezadovoljavajuća usklađenost privatnog i profesionalnog života bitni su razlozi za prijevremeno napuštanje tržišta rada. Istodobno, dobna diskriminacije ili negativni stereotipi utječu na odluke o izlasku s tržišta rada. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Prilikom rasprave o radnim mjestima i uvjetima starijih radnika u obzir treba uzeti i rodnu perspektivu. Tijekom posljednjeg desetljeća trend „djelomičnog umirovljenja” među ženama dodatno je ojačao u odnosu na muškarce. (7) |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Zbog velikog pritiska na radno aktivne osobe moglo bi doći do stigmatizacije starijih osoba, koje bi se moglo doživljavati kao teret. Međutim, ta stigmatizacija nije ograničena samo na društvene skupine, već je nalazimo i kod nekih poslodavaca koji smatraju da ostarjeloj radnoj snazi i umirovljenom stanovništvu nedostaje energičnosti, da ih je teško obučavati te da nisu zapošljivi. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Ključno je boriti se protiv diskriminacije i negativnih stereotipova u vezi sa starijim radnicima. Stariji radnici nisu nužno manje produktivni od mlađih, već imaju drugačije sposobnosti i kompetencije, a glavne su im prednosti stručno znanje i iskustvo. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Opće napomene o upotrebi tehnologije među starijim osobama

| 3.1. | Četvrta industrijska revolucija i brzi razvoj i integracija novih tehnologija u društvo i industriju bilježe dosad neviđen učinak na svijet rada. Razne manualne i kognitivne zadaće sve više provode strojevi i algoritmi, a u nekim su slučajevima čak i potpuno automatizirani. Istodobno, uključivanje tih novih tehnologija u poslovne modele u različitim industrijama dovodi do stvaranja novih radnih mjesta i redefiniranja zadaća mnogih drugih. Te promjene upućuju na činjenicu da će globalna i regionalna tržišta rada neizbježno proći veliku transformaciju u predstojećim godinama. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Tehnološki napredak uvelike utječe na ekonomiju općenito te vrši znatan pritisak na tržište rada, jer će poslodavci moći zamijeniti dio svoje radne snage tehnologijom (gdje je primjenjivo), pri čemu će dio ljudi obučiti za nova radna mjesta i tražiti visokokvalificirane radnike koji mogu primijeniti, koristiti i prilagoditi tehnologije. U tom kontekstu starija radna snaga postat će još ranjivija. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Prihvaćanje tehnologije omogućuje starijima da postanu dio našeg mrežnoga svijeta, koristeći prednosti svega što se time nudi. U Europskoj uniji 87 % osoba koje imaju 75 godina ili više nikada nije bilo na internetu. (8) Stariji građani možda nisu upoznati s pojmovima i konceptima povezanima s digitalnim medijima, a neki od njih često se suočavaju s fizičkim izazovima kao što su oštećenja vida ili sluha, kao i nedostatkom razumijevanja ili nedovoljnim poznavanjem tehnologije. Digitalna isključenost može predstavljati jednu od glavnih prepreka za povećanje stope zaposlenosti stariji osoba te bi trebalo poduzeti posebne inicijative za razvoj vještina starijih osoba u području IKT-a. (9) |
| --- | --- |

3.3.

4.   Mjere za promicanje aktivnog starenja u državama članicama

| 4.1. | Niz europskih zemalja razvio je strategije koje sadrže mjere politika za poticanje duljeg radnog vijeka. (10) S obzirom na to da se te nacionalne inicijative obično razvijaju u suradnji sa socijalnim partnerima i pružaju višegodišnje okvire za predviđanje i upravljanje demografskim starenjem, mogle bi biti ključne za razvoj i provedbu integriranog pristupa aktivnom starenju. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Istraživanje koje je proveo Eurofound (11) pokazuje da nacionalne strategije za aktivno starenje postoje u nizu zemalja te da su doprinijele povećanju svijesti o demografskim izazovima. Iz pregleda nacionalnih izvješća proizlazi da aktivne politike tržišta rada u zemljama doprinose promicanju razvoja vještina i zapošljavanju starijih radnika. Međutim, o kvaliteti i održivosti tih radnih mjesta dostupno je malo informacija ili ih uopće nema. Većina inicijativa dosad je bila usmjerena na korektivne mjere, kao što su pružanje subvencioniranje plaća radi zapošljavanje starijih radnika, povećanje prosječne dobi za umirovljenje i ograničavanje prijevremenog umirovljenja. Takve mjere same po sebi potrebno je pažljivo razmotriti te analizirati njihov gospodarski i društveni učinak. One također možda neće biti dostatne da omoguće starijim radnicima da uspješno produže svoj radni vijek. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | U pogledu djelotvornosti, iako se većina tih mjera i programa općenito smatra uspješnima, oni nisu bili formalno ocijenjeni. U tom kontekstu Odbor naglašava važnost analize i ocjenjivanja učinka mjera na sudjelovanje starijih radnika na tržištu rada. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Posebne preporuke za suočavanje s izazovima aktivnog starenja

| 5.1. | U nastavku se navodi niz mjera utvrđenih za potporu planu za aktivno starenje unutar Europske unije: |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Jačanje socijalnog dijaloga i uključivanja svih dionika u razvoj integriranih strategija i nacionalnih politika za aktivno starenje. Kako bi potaknuli dulji aktivni radni vijek, vlade, poslodavci, nevladine organizacije, sindikati i sami radnici moraju udružiti odgovornosti i napore. Dionici na svim razinama moraju imati ključnu ulogu u razvoju, pregovaranju, provedbi i ocjenjivanju mjera za prilagodbu svijeta rada kako bi se starijim osobama omogućilo da ostanu duže aktivne na tržištu rada. Bez obzira na to, time se ne bi smio povećati pritisak na starije osobe ili uzrokovati nelagoda osobama koje više ne mogu raditi. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Poboljšanje zapošljivosti i razvoj vještina uz pomoć cjeloživotnog učenja ključan je alat politike za zadržavanje starijih radnika na tržištu rada jer se sudjelovanje radnika u osposobljavanju smanjuje s njihovim starenjem, a starijim radnicima koji ostanu bez posla teže je pronaći novo radno mjesto. Pokazalo se da cjeloživotno učenje i obrazovanje odraslih ne poboljšavaju samo ekonomsko sudjelovanje nego i kvalitetu života, zdravlje i prilagodljivost. Cjeloživotno učenje i aktivno starenje ne bi trebalo samo usmjeravati prema sadašnjoj starijoj radnoj snazi nego su potrebne i ciljane inicijative za mlade/studente, pa čak i djecu, kako bi se stvorila svijest o budućnosti radnoga mjesta i važnosti cjeloživotnog učenja. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1 | Poboljšanje zapošljivosti i razvoja vještina putem cjeloživotnog učenja moglo bi se postići s pomoću: |
| --- | --- |

5.3.1

| 5.3.1.1. | Zaštite javnog financiranja i dodjele potrebnih resursa za proaktivnu politiku tržišta rada kako bi se starije nezaposlene osobe vratile na tržište rada, uključujući savjetovanje i potporu za tražitelje zaposlenja, te kako bi se smanjio rizik od dugoročne nezaposlenosti; |
| --- | --- |

5.3.1.1.

| 5.3.1.2. | Jačanja uloge javnih službi za zapošljavanje u pružanju punog raspona savjetodavnih i pomoćnih usluga za tražitelje zaposlenja, kao i prilagođene potpore pri zapošljavanju (npr. zapošljavanje koje subvencionira država, prijelazna potpora i smjernice i neprofitni socijalni projekti) te preventivnih i rehabilitacijskih mjera za potporu dugoročnoj reintegraciji; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

| 5.3.1.3. | Podupiranja uvođenja mjera u poduzećima, putem kolektivnih ugovora ili zakona, usmjerenih na veće sudjelovanje starijih osoba u cjeloživotnom osposobljavanju (npr. poticaji za rješavanje problema niske stope sudjelovanja u osposobljavanju uz rad, osobito među radnicima s niskim kvalifikacijama, osiguravanje potrebnih sredstava za poboljšanje vještina osoba starijih od 45 godina i poboljšanje pravnog okvira za dopust radi osposobljavanja); |
| --- | --- |

5.3.1.3.

| 5.3.1.4. | Jačanja uloge nevladinih organizacija u pružanju potpore programima obrazovanja odraslih i dozvoljavanja sklapanja partnerstava s vladama radi provedbe opsežnih obrazovnih inicijativa za starije osobe; |
| --- | --- |

5.3.1.4.

| 5.3.1.5. | Poboljšanja pristupa starijih osoba digitalnoj tehnologiji, uključujući prilagodbom opreme i softvera njihovim specifičnim potrebama (npr. višejezični softver), kao i pružanja pristupa internetu kao prava na univerzalnu uslugu, na temelju kriterija cjenovne pristupačnosti; |
| --- | --- |

5.3.1.5.

| 5.3.1.6. | Stavljanja na raspolaganje većeg broja mogućnosti za osposobljavanje, korištenja Europskog socijalnog fonda i usmjeravanja na razvoj transverzalnih vještina, sposobnosti učenja i vještina IKT-a za osobe starije od 45 godina. |
| --- | --- |

5.3.1.6.

| 5.3.1.7. | Priznavanja novih vještina, stečenih formalnim ili informalnim učenjem, putem potvrda i kvalifikacija; |
| --- | --- |

5.3.1.7.

| 5.3.1.8. | Provođenja kampanji za podizanje razine svijesti mladih, studenata i djece o važnosti cjeloživotnog učenja u kontekstu budućnosti rada i aktivnog starenja; |
| --- | --- |

5.3.1.8.

| 5.3.1.9. | Razvoja sposobnosti država članica EU-a da prikupljaju, analiziraju i tumače statističke podatke o trendovima na tržištu rada, stopama zaposlenosti starijih radnika, nedostatku vještina te drugim promjenama u društvu. |
| --- | --- |

5.3.1.9.

| 5.4. | Promicanje dinamičnih karijera i dinamičnog rada trebalo bi predstavljati drugo ključno područje. Cjeloživotno učenje i duži očekivani životni vijek značit će da će ljudi tijekom svojeg života imati više od jedne karijere. Očekuje se da će ljudi tijekom svojeg radnog vijeka više puta uzimati dopust za studijsko usavršavanje i slobodne godine radi učenja, prekvalifikacije i putovanja. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | U tom pogledu glavne inicijative za promicanje dinamičnih karijera i dinamičnog rada trebale bi obuhvaćati: |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.1.1. | Predviđanje novih radnih mjesta i karijera na koje bi radnici mogli prijeći tijekom svog životnog vijeka; |
| --- | --- |

5.4.1.1.

| 5.4.1.2. | Poboljšanje profesionalnog savjetovanja koje nude javne službe za zapošljavanje kako bi se radnicima pomoglo u izazovnom postupku kontinuiranog usavršavanja i prekvalificiranja; |
| --- | --- |

5.4.1.2.

| 5.4.1.3. | Uvođenje poreznih poticaja za poduzeća u pogledu ulaganja u programe cjeloživotnog osposobljavanja i razvoja za radnike te privlačenja i zapošljavanja starijih zaposlenika; |
| --- | --- |

5.4.1.3.

| 5.4.1.4. | Organiziranje sajmova poslova i karijere, osnivanje „skupina za raspravu za osobe starije od 50” i otvaranje centara za zapošljavanje usmjerenih na osobe starije životne dobi; |
| --- | --- |

5.4.1.4.

| 5.4.1.5. | Osnivanje radnih skupina starijih radnika kako bi se razvile strategije za privlačenje i zadržavanje iskusnih starijih osoba na tržištu rada. |
| --- | --- |

5.4.1.5.

| 5.5. | Potrebno je promicati poduzetništvo među starijim osobama kao učinkovit način za produljenje radnog vijeka, smanjenje nezaposlenosti među starijim osobama i jačanje socijalne uključenosti starijih osoba. Mnoge starije osobe možda žele ostati gospodarski aktivne i odabrati samozapošljavanje kao alternativu organiziranom zapošljavanju. Europska komisija već se dugo bavi pitanjem poduzetništva za starije osobe te je pokrenula nekoliko inicijativa u tom području. (12) |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Takvo bi se poduzetništvo moglo poticati politikama usmjerenima na sljedeće aspekte: |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.1.1. | Osiguravanje osposobljavanja, mentorstva i savjetovanja za razvoj poduzetničkih vještina i poticanje starijih osoba koje žele osnovati poduzeće te podupiranje onih koji su već aktivni na tom području; |
| --- | --- |

5.5.1.1.

| 5.5.1.2. | Podupiranje stvaranja poslovnih mreža osiguravanjem fizičkih i virtualnih mjesta za sastanke starijih poduzetnika, predstavnika institucija i mladih poduzetnika na kojima bi se razmatrali potencijalni načini suradnje i podupiranja međugeneracijskih razmjena; |
| --- | --- |

5.5.1.2.

| 5.5.1.3. | Osiguravanje pristupa programima financiranja za pokretanje poduzeća i jamčenje zajmova s nižim kamatnim stopama za osnivanje poduzeća; |
| --- | --- |

5.5.1.3.

| 5.5.1.4. | Uspostavu europskih programa potpore za poticanje poduzetništva za starije osobe; |
| --- | --- |

5.5.1.4.

| 5.5.1.5. | Provedbu kampanja za podizanje svijesti o prednostima poduzetništva za starije osobe za društvo i gospodarstvo općenito, ali i za same starije osobe. |
| --- | --- |

5.5.1.5.

| 5.6. | Poslodavci starije radnike sve više doživljavaju kao odane, iskusne, pouzdane i vrlo vezane za svoj rad. Međutim, još uvijek postoje predrasude da stariji radnici nisu zainteresirani za razvoj svojih vještina te da nisu otvoreni za promjene. Predrasuda da stariji radnici ostvaruju lošije rezultate od mladih radnika pokazala se neistinitom. A kada jesu manje produktivni, to je uglavnom zato što im nije ponuđeno osposobljavanje. Iako stariji radnici mogu imati slabije fizičke ili kognitivne sposobnosti, oni to nadoknađuju svojim godinama iskustva. Slična istraživanja pokazala su da se žene malo češće suočavaju s diskriminacijom na temelju dobi. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1 | Rješenja za borbu protiv dobne i spolne diskriminacije trebala bi obuhvatiti sljedeće aspekte: |
| --- | --- |

5.6.1

| 5.6.1.1. | Donošenje strožih zakona za borbu protiv svih oblika diskriminacije; |
| --- | --- |

5.6.1.1.

| 5.6.1.2. | Provođenje istraživanja kako bi se utvrdilo je li niska stopa zaposlenosti među starijim osobama posljedica diskriminacije na tržištu rada; |
| --- | --- |

5.6.1.2.

| 5.6.1.3. | Planiranje inicijativa i kampanja za usavršavanje žena kako bi se olakšao njihov povratak na posao nakon prekida; |
| --- | --- |

5.6.1.3.

| 5.6.1.4. | Promicanje zapošljavanja na temelju potrebnih vještina i odabir na temelju postignuća; |
| --- | --- |

5.6.1.4.

| 5.6.1.5. | Donošenje odluka o otkazu na osnovi objektivnih kriterija povezanih s radnim mjestom kako bi se osiguralo zadržavanje potrebnih vještina te pravedna primjena mirovinskih sustava. |
| --- | --- |

5.6.1.5.

| 5.7. | Provedba inicijativa za razmjenu/prijenos znanja trebala bi predstavljati još jedno ključno područje. U kontekstu demografskih promjena, utvrđivanje učinkovitih načina za prijenos znanja i iskustva između generacija predstavlja još jedan izazov. S jedne strane, prijenos znanja s mlađih na starije generacije ima ključnu ulogu u poticanju međugeneracijskog razumijevanja i prekvalifikacije starijih radnika. S druge strane, prijenosom sa starijih generacija na mlađe mogu se sačuvati vještine starijih radnika, a starijim radnicima i umirovljenicima može se pomoći da zadrže osjećaj smisla i svrhovitosti, čime se sprečava njihova isključenost iz društva. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Inicijative za razmjenu/prijenos znanja trebale bi obuhvaćati: |
| --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.1.1. | Poticanje postojećih programa mentoriranja i obrnutog mentoriranja između starijih i mlađih radnika, s naglaskom na informatičkim i digitalnim vještinama, transverzalnim vještinama i vještinama odnosa s klijentima, prema potrebi; |
| --- | --- |

5.7.1.1.

| 5.7.1.2. | Uspostavu programa osposobljavanja sa starijim radnicima kao instruktorima, primjerice osposobljavanje u okviru radnog mjesta, učenje u učionicama i uz pomoć simulatora te e-učenje, uz primjenu praktičnog učenja vještina za mlađe radnike i povratnih informacija; |
| --- | --- |

5.7.1.2.

| 5.7.1.3. | Stvaranje mreža znanja i zajednica za prakse; |
| --- | --- |

5.7.1.3.

| 5.7.1.4. | Primjenu sustavâ za upravljanje znanjem kako bi se dokumentiralo i sačuvalo znanje starijih radnika; |
| --- | --- |

5.7.1.4.

| 5.7.1.5. | Provedbu mjera za podizanje razine svijesti s ciljem priznavanja iskustva starijih radnika i promicanja prijenosa njihovih stručnih vještina stečenih tijekom radnog vijeka mlađim radnicima, uključujući različite mogućnosti u pogledu ravnoteže u timovima; |
| --- | --- |

5.7.1.5.

| 5.7.1.6. | Suradnju s obrazovnim institucijama ili javnim službama za zapošljavanje radi lakšeg prijelaza na tržište rada i kretanja unutar njega. |
| --- | --- |

5.7.1.6.

| 5.8. | Poticanje starijih radnika da ostanu aktivni na tržištu rada također se može postići fleksibilnim i boljim radnim uvjetima kako bi se podržala ravnoteža između njihovog poslovnog i privatnog života. Bez obzira na to, potrebno je s oprezom primjenjivati fleksibilne radne uvjete kako bi se spriječila potencijalna zlouporaba. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.8.1. | Ta pitanja treba rješavati kroz socijalni dijalog i kolektivne pregovore na razini koja je najbliža konkretnoj situaciji. Trebalo bi zajamčiti pravo na povratak na prvobitni obrazac rada, a te bi vrste mjera trebale uzeti u obzir potrebe i poslodavaca i zaposlenika. (13) |
| --- | --- |

5.8.1.

| 5.8.2. | Ako se želi podići stopa sudjelovanja starijih osoba, potrebno je osigurati dulji radni vijek. Stopa zaposlenosti starijih osoba ne može se povećati samo tako da ih se održi zdravima i sposobnima za rad i da se njihova radna snaga učini privlačnom za poslodavce. Stvarna radna mjesta dostupna starijim osobama moraju postati privlačnija. Stoga kvaliteta radnih mjesta ima ključnu ulogu u tome hoće li se stariji radnici vratiti na tržište rada, odnosno ondje ostati. |
| --- | --- |

5.8.2.

| 5.8.3. | Primjena fleksibilnih i boljih radnih uvjeta mogla bi se postići na sljedeći način: |
| --- | --- |

5.8.3.

| 5.8.3.1. | Promicanjem razvoja modela radnog vremena povoljnih za zdravlje, koji se dogovaraju sa socijalnim partnerima na sektorskoj razini i na razini poduzeća, te njihovom primjenom tijekom cijelog radnog vijeka (npr. dopust za stručno usavršavanje ili osposobljavanje) kako bi se potaknula ravnoteža između poslovnog i privatnog života; |
| --- | --- |

5.8.3.1.

| 5.8.3.2. | Uvođenjem fleksibilnih uvjeta za starije radnike, kao što su fleksibilno radno vrijeme, kraći radni tjedni, rad na daljinu, rad na nepuno radno vrijeme i program postupnog prestanka rada; |
| --- | --- |

5.8.3.2.

| 5.8.3.3. | Uspostavom europskog programa kojim bi se pružila podrška poslodavcima koji primjenjuju fleksibilne radne uvjete za starije radnike; |
| --- | --- |

5.8.3.3.

| 5.8.3.4. | Osiguravanjem da poslodavci koji koriste fleksibilne radne uvjete za starije radnike na određenim radnim mjestima mogu utjecati na oblikovanje politika; |
| --- | --- |

5.8.3.4.

| 5.8.3.5. | Prilagodbom postojećih zdravstvenih sustava i sustava skrbi radi zadovoljavanja budućih potreba. Nacionalne politike i inicijative socijalnih partnera bile su usmjerene na promicanje koncepta „radne sposobnosti”; |
| --- | --- |

5.8.3.5.

| 5.8.3.6. | Prilagodbom radnih mjesta, radnih uvjeta i radnog okruženja potrebama radnika različitih dobnih skupina (posebno u slučaju opasnih poslova), pri čemu je potrebno imati na umu da su zbog zahtjevne prirode posla možda potrebna ograničenja i osigurati da se ta ograničenja pravilno prate i da se njima upravlja na odgovarajući način; |
| --- | --- |

5.8.3.6.

| 5.8.3.7. | Uvođenjem učinkovitih strategija prevencije i procjene rizika, uzimajući u obzir postojeće zakonodavne obveze. |
| --- | --- |

5.8.3.7.

| 5.9. | Promicanje solidarnosti među generacijama i promjena stavova prema starenju može se postići na sljedeće načine: |
| --- | --- |

5.9.

| 5.9.1. | Razvijanjem i provedbom kampanja za informiranje i podizanje svijesti o demografskim promjenama i antidiskriminacijskim praksama s ciljem promicanja promjene stavova prema starijoj radnoj snazi i važnosti duljeg radnog vijeka. Te kampanje trebaju podupirati svi dionici, uključujući poduzeća, državna tijela, nevladine organizacije i drugi relevantni dionici; |
| --- | --- |

5.9.1.

| 5.9.2. | Promicanjem koncepta „srebrnog gospodarstva” i povezanih mogućnosti i koristi. |
| --- | --- |

5.9.2.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  „Europska godina aktivnog starenja i međugeneracijske solidarnosti 2012.” (izvješće o evaluaciji), Europska komisija, 2014.

1

(2)  Direktiva 2006/54/EZ Europskog parlamenta i Vijeća od 5. srpnja 2006. o provedbi načela jednakih mogućnosti i jednakog postupanja prema muškarcima i ženama u pitanjima zapošljavanja i rada (SL L 204, 26.7.2006., str. 23.).

2

(3)  https://data.oecd.org/pop/working-age-population.htm.

3

(4)  „Izvješće iz 2018. o starenju stanovništva: gospodarska i proračunska predviđanja za 28 država članica EU-a (2016. –2070.)”, Europska komisija, 2018.

4

(5)  „Budućnost rada: cjeloživotni pristup”, Europska komisija 2018.

5

(6)  „Izvješće iz 2018. o starenju stanovništva: gospodarska i proračunska predviđanja za 28 država članica EU-a (2016. –2070.)”, Europska komisija, 2018.

6

(7)  A gender perspective on older workers’ employment and working conditions („Rodna perspektiva kod zapošljavanja i radnih uvjeta starijih radnika”), Patricia Vendramin i Gerard Valenduc, 2014.

7

A gender perspective on older workers’ employment and working conditions

(8)  Statistički podaci o digitalnom gospodarstvu i društvu – kućanstva i pojedinci, Eurostat, 2018.

8

(9)  SL C 228, 22.9.2009., str. 24.

9

(10)  https://www.oecd.org/els/emp/ageingandemploymentpolicies.htm.

10

(11)  Role of governments and social partners in keeping older workers in the labour market („Uloga vlada i socijalnih partnera u očuvanju radnih mjesta za starije radnike na tržištu rada”), Eurofound, 2013.

11

Role of governments and social partners in keeping older workers in the labour market

(12)  https://ec.europa.eu/growth/smes/promoting-entrepreneurship/we-work-for/seniors_en

12

(13)  SL C 129, 11.4.2018., str. 44.

13

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/67

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o temi „Socijalna dimenzija ribarstva”

(razmatračko mišljenje)

(2020/C 14/09)

Izvjestitelj: Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 27.3.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Plenarne skupštine: | 14.5.2019. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 4.9.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 137/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 27.3.2019.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Plenarne skupštine:

14.5.2019.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

4.9.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

137/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | U okviru održive konkurentnosti mora se voditi računa o novim dimenzijama, okolišnoj i socijalnoj. (1) EGSO smatra da je izradi ribarstvenih politika ključno pristupati ne samo sa stajališta okoliša već i uzimajući u obzir globalnu važnost ribarstva, njegov utjecaj na ostatak gospodarstva te njegovu ulogu u pomorskoj sigurnosti, opskrbi zdravom i kvalitetnom hranom i zadržavanju stanovništva u ranjivim zonama. (2) EGSO ističe važnost artizanalnog ribolova i potrebu za osiguranjem pogodnog poduzetničkog okruženja koje će tom sektoru omogućiti održivo poslovanje i otvaranje radnih mjesta koja su u brojnim obalnim zajednicama od izuzetne važnosti. U sklopu nastojanja da se ostvari rodna ravnopravnost potrebno je u većoj mjeri uvažiti ulogu žena i njihov bitan doprinos. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO preporučuje da se osigura zakonodavna dosljednost između mjera za očuvanje morskih bioloških resursa i propisa o sigurnosti i uvjetima rada na moru s pomoću procjena učinka koje se odnose na: i. zapošljavanje, ii. plaće, iii. izgradnju i plovidbenu sposobnost ribarskih brodova, iv. dostojanstvene uvjete života i rada i v. usavršavanje vještina i certificiranje ribara. Također poziva na bolju koordinaciju između različitih odjela i službi javnih uprava na svim razinama u cilju cjelovitog upravljanja sektorom. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO od Europske komisije traži da, u okviru svojeg programa rada, izradi prijedlog direktive kojom bi se u pravnu stečevinu uključila Konvencija Međunarodne pomorske organizacije o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima kako bi se zajamčili usklađeni standardi osposobljavanja i certificiranja te poboljšala sigurnost na moru u sektoru ribarstva. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO poziva sve institucije i socijalne dionike da promiču bolju sliku ribarstva kao profesionalne karijere i zaposlenja, kako za osobe s diplomom tako i za posadu, te da se pozabave pitanjima socijalne deprivacije i loših životnih i radnih uvjeta koji su u velikoj mjeri prisutni u brojnim ribarskim zajednicama i lučkim gradovima. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO od Europske komisije traži da predloži potrebne izmjene temeljne Uredbe o zajedničkoj ribarstvenoj politici kako se, u cilju poboljšanja uvjeta boravka i sigurnosti na ribarskim brodovima, za izračun ribolovnog kapaciteta ne bi uzimale u obzir vrijednosti bruto tonaže i snage (3). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO poziva države članice da ratificiraju Konvenciju br. 188 MOR-a, osiguraju potrebna sredstva za njezino ispravno prenošenje u nacionalno zakonodavstvo i njezinu provedbu te da, po potrebi, na klasifikacijska društva prenesu funkcije provedbe inspekcijskih pregleda i izdavanja potvrda, s obzirom na postojeće probleme pri usklađivanju tih funkcija u nekim zemljama. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO podsjeća države članice na važnost toga da u svoja nacionalna zakonodavstva do 15. studenoga 2019. prenesu Direktivu Vijeća (EU) 2017/159 (4), kojom se u pravnu stečevinu Unije uključuje Konvencija br. 188 MOR-a. Također poziva Komisiju da u što kraćem roku iznese prijedlog dopunske direktive koja će sadržavati odredbe o kontroli i provedbi, kako je učinjeno za pomorski prijevoz, kako bi se uspostavio usklađen sustav inspekcijskih pregleda. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO preporučuje ostvarivanje veće dosljednosti između ribarstvene i trgovinske politike. Prema tome, zemljama povezanima s nezakonitim ribolovom i teškom zlouporabom prava radnika ne bi se smio omogućiti povlašteni pristup tržištu Zajednice. U tom kontekstu instrumenti carinskih povlastica, kao što su autonomne kvote, također se ne bi smjeli dodjeljivati proizvodima iz navedenih zemalja. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Uvod i kontekst

| 2.1. | Ribarstvo, tradicionalno zanimanje od velike kulturne važnosti, u mnogim je obalnim zajednicama Europske unije od presudne važnosti jer služi kao glavni izvor hrane, radnih mjesta, trgovine, gospodarskog blagostanja i razonode. Nema sumnje da je obnova ribljih stokova i okolišnih resursa hitno pitanje, ali kao što je EGSO istaknuo u prethodnim mišljenjima, svi su međunarodni napori godinama usmjeravani na osiguravanje okolišne održivosti, dok je ekonomskoj održivosti pridavano malo pozornosti, a socijalnoj održivosti i pomorskoj sigurnosti još i manje. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Međutim, usprkos stalnom tehnološkom napretku, ribarstvo se i dalje smatra visokorizičnom djelatnošću zbog čimbenika kao što su klimatski uvjeti, fizički napori i radno okruženje koje se neprestano mijenja. To potvrđuju statistički podaci koji pokazuju da je ribarstvo opasno zanimanje u usporedbi s drugim sektorima. Prema statističkim podacima o nesrećama na radu u pomorskom sektoru koje je objavila EMSA (5), u Europskoj uniji u razdoblju od 2011. do 2017. na moru je nestalo gotovo 120 ribarskih brodova. Godina 2016. bila je osobito pogubna jer je prijavljeno čak 525 pomorskih nesreća i nezgoda, u kojima je 55 ribara izgubilo život na moru, 30 ih je teško ranjeno, 184 ozlijeđeno, a 14 je brodova nestalo. To pokazuje da i dalje brojni ribari bivaju teško ozlijeđeni pa čak i gube život radeći na moru kako bi zaradili za život i služili društvu opskrbljujući ga hranom. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Neovisno o tomu, u izvješću EMSA-e ističe se da je 63 % nesreća do kojih je došlo na ribarskom brodovima posljedica ljudskih grešaka, većinom (65 %) počinjenih tijekom ribolovnih aktivnosti. Taj podatak pokazuje važnost osposobljavanja i usavršavanja posade u cijelom sektoru ribarstva, a ne samo za brodove duljine 24 metra ili više. Samozaposleni ribari i vlasnici malih plovila koji rade rame uz rame sa svojom posadom također bi trebali imati pristup osposobljavanju, ne samo kao ribari već i kao voditelji poduzeća. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ukupna zaposlenost u floti EU-a izražena u ekvivalentu punog radnog vremena od 2008. smanjuje se u prosjeku za 1,3 % godišnje (6), dijelom kao posljedica opadanja kapaciteta flote. Zapravo, usprkos proširenjima EU-a, u EU-u su 2018. bila 81 644 broda, odnosno 22 203 manje nego 1996., od čega je samo 65 400 aktivno. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Usprkos navedenom, prosječna plaća u ekvivalentu punog radnog vremena povećava se približno 2,7 % svake godine. Kad je riječ o gospodarskim rezultatima, flota EU-a i dalje bilježi rekordnu neto dobit, koja je 2016. iznosila 1,3 milijardi EUR (7). Ti dobri rezultati ostvareni su prije svega zahvaljujući konkurentnim cijenama prve prodaje, niskoj cijeni goriva, poboljšanju operativne učinkovitosti brodova i porastu nekih važnih stokova. Međutim, valja napomenuti da je iz podataka razvidno da su 2016. godine flote pet država članica (Cipra, Finske, Hrvatske, Litve i Malte) zabilježile neto gubitak. Podaci također pokazuju da je flota za priobalni ribolov 2016. godine ostvarila neto dobit od 132 milijuna EUR, što je znatno povećanje u odnosu na 2015. (+ 36 %), ali da je isti segment flote 2016. godine u sedam država članica ostvario neto gubitak. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Unatoč toj pozitivnoj tendenciji, povoljnim socijalnim sporazumima i naporima uloženima u povećanje plaća i poboljšanje uvjeta boravka na brodu, udobnosti i telekomunikacija, najmlađima je ribarstvo i dalje neprivlačno. S jedne strane zato što se djelatnost obavlja u neprijateljskom prirodnom okruženju, s druge strane zbog nedostatka odgovarajuće ravnoteže između poslovnog i obiteljskog života radnika na brodu, te s treće zato što se nije znalo informirati javnost o tim poboljšanjima, činjenica je da se ni tijekom gospodarske krize posljednjih godina najmlađe nije uspjelo približiti ovom sektoru. Rijetki su potencijalni poduzetnici koji se kad otvaraju poduzeće opredjeljuju za ribarstvo; u nekim zemljama vlasnici malih plovila nemaju mogućnost prijevremenog umirovljenja iako rade pod jednako teškim uvjetima kao i njihovi zaposlenici. Socijalna pitanja nisu ograničena samo na uvjete ribolova na plovilu. Potrebno je poboljšati i životne uvjete na kopnu. Neke su studije pokazale da se ribarske zajednice i lučki gradovi često suočavaju s visokom razinom siromaštva, manjkom javnih usluga i lošim životnim uvjetima. Jednako tako, podcjenjuje se doprinos žena – osobito supruga koje sudjeluju u djelatnosti bračnog druga – blagostanju u sektoru ribarstva. Potrebno je provesti dodatna istraživanja o tim socijalnim aspektima. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Zbog svega toga, Odbor poziva Europsku komisiju da promiče i predloži mjere – te informira javnost o njima – koje su potrebne ne samo kako bi se zajamčila pomorska sigurnost i dostojanstveni uvjeti rada već i kako bi se privukla kvalificirana radna snaga koja je od temeljne važnosti za opstanak i razvoj jednog od strateških sektora za Europu. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Opće napomene

| 3.1. | EGSO poziva na odgovornu i cjelovitu zajedničku ribarstvenu politiku. Zbog toga mjere za očuvanje morskih bioloških resursa moraju biti dosljedne i nikada ne smiju biti na štetu dostojanstvenih uvjeta rada i života na ribarskim brodovima, sigurnosti na moru, osposobljavanja i usavršavanja vještina ribara. Iako nije moguće ukloniti opasnosti svojstvene moru, svakako je moguće smanjiti rizike od nesreća i poboljšati uvjete na brodu zahvaljujući predanosti nadležnih tijela tomu da reguliraju ribarsku industriju i učine je sigurnijom. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO podsjeća sve države članice i Europsku uniju na to da su potpisnice Konvencije Ujedinjenih naroda o pravu mora (UNCLOS), koja države zastave obvezuje da svojim unutarnjim zakonodavstvom garantiraju pomorsku sigurnost na temelju međunarodno dogovorenih standarda. Naravno, države zastave mogu uvesti i svoje vlastite mjere kojima jamče sigurnost na moru. I dok su države članice vrlo ozbiljno shvatile svoju obvezu da reguliraju socijalnu dimenziju sektora pomorskog prijevoza (dijelom zahvaljujući zakonodavnim naporima koje je uložila Unija), postotak ratifikacije međunarodnih sporazuma o sigurnosti i uvjetima rada u morskom ribolovu i dalje je vrlo nizak. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Odbor stoga naglašava da je potrebno i dalje promicati primjenu postojećih međunarodnih zakonodavnih instrumenata, kao što su Konvencija br. 188 Međunarodne organizacije rada (MOR), kojom se uređuju socijalni uvjeti na ribarskim brodovima, Sporazum FAO-a o mjerama države luke za sprečavanje, suzbijanje i zaustavljanje nezakonitog, neprijavljenog i nereguliranog ribolova (ribolov NNN), Sporazum iz Cape Towna o sigurnosti ribarskih brodova i Međunarodna konvencija o standardima osposobljavanja, izdavanju svjedodžbi i držanju straže osoblja na ribarskim brodovima IMO-a iz 1995. godine (STCW-F). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO podsjeća na važnost osiguravanja društvene odgovornosti kroz cijeli vrijednosni lanac sektora ribarstva i ističe europski model socijalnog dijaloga kao referencu za jamčenje dostojanstvenih uvjeta rada u sektoru ribarstva. U tom kontekstu pohvaljuje europske socijalne partnere koji su na temelju članka 155. Ugovora o funkcioniranju Europske unije (UFEU) dogovorili i predložili Direktivu (EU) 2017/159, kojom je u pravo Unije prenesena Konvencija br. 188 MOR-a. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Međutim, Odbor izražava žaljenje što samozaposleni ribari nisu mogli biti obuhvaćeni područjem primjene tog propisa jer socijalni partneri nisu nadležni za pregovore o tom pitanju. Zbog toga, a i zbog velikog broja samozaposlenih ribara u EU-u, države članice moraju ratificirati Konvenciju br. 188. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Uz to, Odbor poziva Komisiju da dovrši postupak socijalne regulacije ribarstva predlaganjem dopunske direktive koja bi sadržavala odredbe o kontroli i provedbi kako bi se osigurao sustav inspekcijskih pregleda koji prilikom tumačenja i primjenjivanja tih propisa neće biti diskriminiratoran prema različitim europskim vodama i flotama. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | Nedavna studija Europskog parlamenta o osposobljavanju ribara (8) pokazala je da nepostojanje zajedničkog standarda za osposobljavanje i certifikaciju ribara u EU-u (9) ugrožava sigurnost, ne isključivo samih ribara već i drugih korisnika voda u EU-u. Ovaj zakonodavni nedostatak može se ispraviti primjenom Konvencije STCW-F. EGSO zbog toga poziva Komisiju da pokrene postupke za prenošenje Konvencije STCW-F u pravo Unije kako bi se poboljšala sigurnost na moru za ribarstvo, općenito priznato kao jedno od najopasnijih zanimanja. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO poziva Europsku komisiju na promicanje osposobljavanja na području pomorstva i ribarstva kao načina profesionalizacije sektora i povećanja njegovog kapaciteta za promicanje kvalitetnog zapošljavanja. U tom bi smislu u okviru individualnog stručnog osposobljavanja trebalo zastupati iskustvene spoznaje i praktično eksperimentiranje, oslanjajući se pritom na modele poput dvojnog sustava obrazovanja i ne ugrožavajući visoku razinu stručnosti i sposobnosti potrebnu pomorskim stručnjacima. Odbor stoga poziva na to da se u većoj mjeri koriste sredstva iz EFPR-a, prošire mogući ciljevi i odobri uključivanje Europskog socijalnog fonda kao dopunskog fonda za osposobljavanje, pri čemu poseban naglasak treba staviti na artizanalni ribolov. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO podsjeća da bi uvođenjem Konvencije u pravnu stečevinu sektor imao višestruke koristi s obzirom na to da bi se omogućilo jamčenje slobode kretanja radnika izdavanjem potvrde o osposobljenosti važeće u cijelom EU-u (za razliku od postojeće situacije), ribarima olakšalo da se osim ribolovom bave i drugim pomorskim poslovima i razvili usklađeni programi osposobljavanja u EU-u. Međutim, za ispravnu primjenu Konvencije još je potrebno izraditi europske smjernice za zdravstvene preglede ribara kako bi se potvrdila njihova sposobnost. Te su smjernice također potrebne kako bi se ispunile odredbe iz članka 10. Konvencije br. 188 o radu u ribolovu, u skladu s kojima nijedan ribar ne smije raditi na ribarskom brodu bez važeće potvrde o zdravstvenoj sposobnosti. Odbor za socijalni dijalog za morsko ribarstvo stoga će u razdoblju 2019. –2020. pripremiti smjernice za liječnički pregled ribara. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | U skladu s prethodno navedenim, EGSO smatra da je prioritet povećati privlačnost ribarstva kao zanimanja, privući talente i olakšati uključivanje mladih u ovu djelatnost, koja zapošljava više od 150 000 članova posade, i to suradnjom javnih uprava i glavnih dionika sa sektorom u području osposobljavanja i zapošljavanja. To je potrebno kako bi se riješilo pitanje nedostatka članova posade, koji ugrožava održivost sektora i koji se trenutačno smatra najozbiljnijim problemom s kojim je suočena europska ribarska flota. Industrija ističe da će mnogi brodovi morati ostati u luci ako se ne pronađu kratkoročna i srednjoročna rješenja. Zbog toga je potrebno provesti strateške planove u socijalnom području kako bi se, s jedne strane, u sektor ribarstva privukli europski radnici i, s druge strane, olakšalo zapošljavanje stranaca. EGSO preporučuje promicanje karijera u pomorstvu i ribarstvu i prikazivanje ribarstva kao dostojanstvenog zaposlenja koje mladima otvara brojne mogućnosti. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Budući da se sektor ribarstva ne promiče u socijalnom smislu, građani EU-a manje su zainteresirani za pristupanje tom zanimanju. To je pak doprinijelo povećavanju zapošljavanja ribara migranata (iz zemalja koje ne pripadaju EGP-u) u vodama EU-a. Ti su ribari u određenim slučajevima i zemljama lake žrtve zlouporabe prava radnika (10). Zbog posebnosti sektora ribarstva, u kojem se rad odvija na moru kroz duga vremenska razdoblja, ribari migranti osobito su osjetljivi. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | U interesu rješavanja tog problema i u skladu Rezolucijom MOR-a usvojenom na Tripartitnom sastanku o pitanjima povezanima s ribarima migrantima održanom 2017. (11), EGSO smatra da je od temeljne važnosti razviti opća načela i praktične smjernice za pravedne usluge u vezi s tržištem rada u sektoru ribarstva, uključujući: (a) dostatne i odgovarajuće smjernice za vlasnike ribarskih brodova i (prekogranične) usluge u vezi s tržištem rada; (b) obrasce ugovora za (prekogranične) usluge u vezi s tržištem rada u sektoru ribarstva; (c) dostatne i odgovarajuće smjernice za ribare koji traže posao na (inozemnim) ribarskim brodovima i (d) mehanizme podnošenja žalbi. U skladu s tim, Odbor za socijalni dijalog za morsko ribarstvo tijekom 2019.–2020. razvit će smjernice za dostojanstveno zapošljavanje ribara migranata. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Odbor također poziva države članice EU-a da ratificiraju, primjenjuju i provode Konvenciju br. 188 MOR-a. Uz to poziva Europsku komisiju da prikupi statističke i druge podatke o položaju ribara migranata u Europi. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | U skladu s člankom 22. temeljne Uredbe o ZRP-u, države članice moraju pokušati ostvariti stabilnu i trajnu ravnotežu između ribolovnog kapaciteta svoje flote i svojih ribolovnih mogućnosti. Države članice u tu svrhu osiguravaju da ribolovni kapacitet njihovih flota ni u kojem trenutku ne prekoračuje maksimalna ograničenja kapaciteta utvrđena u pogledu bruto tonaže (zapremnina) i kW (snaga). U nedavnoj studiji o socijalnom učinku tih ograničenja, koju je sufinancirao EU (12), europski socijalni partneri istaknuli su da ograničenje bruto tonaže ima negativan učinak na sigurnost i udobnost ribara te na kvalitetu ribe s obzirom na to da se njime penaliziraju inicijative kojima se na brodovima uvode dodatne mjere sigurnosti, udobnosti i kvalitete jer to ograničenje podrazumijeva da dodatni kubični metri idu nauštrb, na primjer, zapremnine tovarnog prostora, zapremnine strojarnice ili spremišta goriva. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Iz razloga navedenih u prethodnoj točki EGSO preporučuje Europskoj komisiji da pronađe alternativno rješenje za mjerenje ribolovnog kapaciteta, slične onima koje koriste Norveška ili Island, a koje na temelju različitih čimbenika kao što su dodijeljene kvote ili veličina broda iz izračuna isključuju prostore namijenjene odmoru, udobnosti ili rekreaciji. U tom smislu ujedno bi trebalo odobriti povećanje tonaže brodova kada dodatne zapremnine odgovaraju potrebi da se poboljšaju sigurnost i udobnost posade. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | EGSO također upozorava da Konvencija br. 188 i Direktiva (EU) 2017/159 zakonski zahtijevaju više prostora za smještaj posade na novim ribarskim brodovima (izgrađenima nakon 15. studenog 2019.). U nedavnoj studiji provedenoj u Francuskoj također je potvrđeno povećanje radnog vremena i smanjenje vremena odmora, što dovodi do povećanja rizika za zdravlje i rizika na radnom mjestu za ribare. Slične zaključke objavili su Sveučilište Wageningen u Nizozemskoj i centar AZTI u Španjolskoj, potvrdivši pogoršanje uvjeta rada. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | EGSO naglašava da obveza iskrcavanja zahtijeva povećanje prostora za skladištenje usputnog ulova koji se više ne smije odbacivati u more te dovodi do veće potrošnje goriva zbog ograničenog prostora za ciljane vrste, kao i do dodatnih troškova istovara, ručnog razvrstavanja, vaganja i obrade (13). Također ističe da ta obveza ugrožava sigurnost na brodu i stabilnost broda jer dovodi do gomilanja većeg broja sanduka u tovarnom prostoru, koji rastu brojčano i u visinu, što stvara opasnost od pada ovješenog tereta. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Uz to, riba nedovoljne veličine ne može se stavljati na tržište za izravnu prehranu ljudi. To dovodi do bacanja ribe, osobito u državama članicama na jugu EU-a koje nemaju tvornice ribljeg brašna, te smanjuje prihode ribara kojima se za taj ulov nudi zanemariva cijena. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | To upućuje na pravni sukob između članka 15. ZRP-a o obvezi iskrcavanja i Konvencije br. 188, osobito u pogledu pravila o satima odmora (članak 14.). EGSO poziva Europsku komisiju da provede procjenu učinka i predloži odgovarajuće mjere za rješavanje pitanja pravnih nedosljednosti između različitih pravnih instrumenata koje je usvojio EU, a zbog kojih trpe ribari. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Prosječna starost europske flote je 23 godine, no u ekstremnim slučajevima poput Španjolske i dalje postoji više od 2 500 brodova starijih od 40 godina. Većina je tih brodova malena te služi za artizanalni ribolov. Kako bi se zajamčila sigurnost na plovilima, bolji uvjeti života za posadu i najbolji uvjeti rada, EGSO smatra da je potrebno donijeti plan obnove i modernizacije flote. Taj bi se plan mogao ostvariti kroz razvoj financijskih instrumenata i uz pomoć Europske investicijske banke (EIB), čime bi se ribolovnim poduzećima olakšao pristup financiranju. S druge strane, bilo bi dobro da se u okviru budućeg Europskog fonda za pomorstvo i ribarstvo (EFPR) razmotre potpore za obnovu i modernizaciju flote, a da se ne poveća ribolovni kapacitet. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | EGSO na kraju želi posvetiti nekoliko riječi trgovinskoj politici Europske unije. Trenutačno više od 60 % ribe koja se konzumira na tržištu Zajednice dolazi iz trećih zemalja. Velike količine uvezenih proizvoda ribarstva podliježu trgovinskim sporazumima na temelju kojih se odobravaju carinske povlastice, prije svega zemljama u razvoju (OSP, sporazumi o gospodarskom partnerstvu itd.). U nekim se slučajevima te povlastice ugovaraju s trećim zemljama koje ne ispunjavaju standarde socijalne i okolišne održivosti kakve moraju ispunjavati europski proizvođači u skladu s propisima EU-a. (14) To dovodi do situacije nepoštenog tržišnog natjecanja i do gubitka konkurentnosti europskih poduzeća. Napori EU-a da ribarstvo i proizvodnja morskih proizvoda budu održivi i društveno odgovorni stoga nisu u skladu s uvozom proizvoda iz određenih zemalja koje pokazuju vrlo malo ili nimalo poštovanja prema održivosti i društvenoj odgovornosti. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | EU mora iskoristiti svoju trgovinsku politiku kako bi postigao da se i na europske i na inozemne poslovne subjekte primjenjuju slični standardi okolišne i socijalne održivosti, otvarajući vrata unutarnjeg tržišta samo proizvodima koji su u skladu s tim standardima. U protivnom bi EU poslao pogrešnu poruku međunarodnoj zajednici, nagrađujući one koji manje čine za održivost ribljih stokova i pravedno postupanje prema ljudima. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | EGSO preporučuje ostvarivanje veće dosljednosti između ribarstvene i trgovinske politike. Prema tome, zemljama povezanima s nezakonitim, neprijavljenim i nereguliranim ribolovom i teškom zlouporabom prava radnika ne bi se smio omogućiti povlašteni pristup tržištu Zajednice, nego upravo suprotno. Jednako tako, autonomne carinske kvote ne bi se smjele primjenjivati na proizvode iz zemalja za koje je utvrđeno da sudjeluju u nezakonitom, neprijavljenom i nereguliranom ribolovu (slučaj Tajlanda, za koji je Europska komisija provela postupak prethodnog utvrđivanja i dala mu žuti karton). EGSO predlaže da se ti instrumenti upotrebljavaju jedino kada nema dovoljno europskih proizvoda za opskrbu naših tržišta, a ne radi uvoza neodrživih proizvoda po još nižim cijenama. Uz to, taj carinski instrument prouzročuje dodatni pritisak na cijene proizvođača iz EU-a. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Olakšavanje prehrane ribom po pravednim cijenama osobama čija ishrana ne sadrži dovoljno omega-3 i drugih hranjivih tvari trebalo bi se smatrati socijalnom politikom koja izravno utječe na troškove zdravstvenog sustava. U mnogim zemljama EU-a potrebno je povećati konzumaciju ribljih prehrambenih proizvoda kako bi se postigla raznolika i zdrava prehrana. |
| --- | --- |

3.22.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Mišljenje EGSO-a „Uzimanje u obzir stavova europskih građana u cilju održive budućnosti (Sibiu i šire)”, SL C 228, 5.7.2019., str. 37.

1

(2)  Mišljenje EGSO-a o kontroli ribarstva, SL C 110 od 22.3.2019., str. 118.

2

(3)  Mišljenje EGSO-a o Europskom fondu za pomorstvo i ribarstvo, SL C 110 od 22.3.2019., str. 104.

3

(4)  SL L 25, 31.1.2017., str. 12.

4

(5)  http://www.emsa.europa.eu/emsa-documents/latest/item/3156-annual-overview-of-marine-casualties-and-incidents-2017.html.

5

(6)  https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/2018-annual-economic-report-eu-fishing-fleet-stecf-18-07.

6

(7)  https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/2018-.

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/617484/IPOL_STU(2018)617484_EN.pdf.

8

(9)  Direktiva 2005/36/EZ o priznavanju stručnih kvalifikacija sadrži obvezujuće zahtjeve za ribolov na kopnenim vodama, no zahtjevi u pogledu ribolova na moru još nisu utvrđeni.

9

(10)  Mišljenje EGSO-a o višegodišnjem planu za pridnene stokove u Sjevernome moru, SL C 75 od 10.3.2017., str. 109.

10

(11)  https://www.ilo.org/sector/activities/sectoral-meetings/WCMS_552794/lang–es/index.htm.

11

(12)  http://europeche.chil.me/attachment/34a79089-a07a-40b8-bd55-3683052e3ef7.

12

(13)  Mišljenje EGSO-a o obvezi iskrcavanja, SL C 311 od 12.9.2014., str. 68.

13

(14)  Mišljenje EGSO-a o kontroli ribarstva, SL C 110 od 22.3.2019., str. 118.

14

---

III. Pripremni akti

Europski gospodarski i socijalni odbor

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/72

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Bolja regulativa: analiza stanja i nastavak naše obveze

(COM(2019) 178 final)

(2020/C 14/10)

Izvjestitelj: Denis MEYNENT

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 3.6.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.9.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 99/0/0 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 3.6.2019.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.9.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

99/0/0

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europska regulativa jedan je od osnovnih čimbenika integracije. Ako je proporcionalna, predstavlja važno jamstvo zaštite i pravne sigurnosti za sve aktere i europske građane (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Odbor traži da se nastavak programa za bolju regulativu uvjetuje određenim suštinskim poboljšanjima (vidjeti preporuke u nastavku). Predlaže da se odgovornost za taj program povjeri jednom od potpredsjednika u novom kolegiju. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO podsjeća na to da poboljšanje regulative nije zamjena za političke odluke te da ni u kojem slučaju ne smije dovesti do deregulacije i smanjivanja razine socijalne zaštite, zaštite okoliša i potrošača te temeljnih prava (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Uporaba instrumenata za bolju regulativu mora biti sredstvo kojim se jamči učinkovito uzimanje u obzir održivosti mjera koje se provode u okviru politika EU-a. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO poziva Komisiju da revidira smjernice i kriterije u paketu instrumenata za bolju regulativu radi uključivanja ciljeva održivog razvoja Programa 2030. u postupke evaluacije. U paket instrumenata za bolju regulativu potrebno je nedvosmisleno uključiti „provjeru održivosti”. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO ponovno poziva na daljnji razvoj europskog ekosustava procjena učinka i evaluacija u svrhu jačanja kvalitete i poticanja aktivnog sudjelovanja organiziranog civilnog društva u osmišljavanju i provedbi zakonodavstva (3). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Prilikom provedbe procjene učinka uvijek treba dati prednost pristupu koji se temelji na troškovima i koristima te na pouzdanim i provjerljivim podacima, kao i kvalitativnom pristupu, u interesu dionika. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO poziva Komisiju da uvede pametnu matricu evaluacije kojom se omogućuje dinamičko modeliranje učinka bitnih izmjena suzakonodavaca i dionika objektivnim ocjenjivanjem učinka određenih parametara, kao što su stope emisija, postoci i donje ili gornje brojčane granice, ali i kvalitativni podaci. U tom pogledu EGSO poziva na pokretanje pilot-projekta za pametno modeliranje. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Procjene učinka moraju biti integrirane i uzimati u obzir sve kriterije, među kojima su ponajprije socijalna zaštita, zaštita potrošača i zapošljavanje, ali i ciljevi održivog razvoja, zdravlje, okoliš, klima, teritorijalni učinak, MSP-ovi i mikropoduzeća. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO želi da se u tom duhu poduzmu odlučne mjere u korist MSP-ova (Act Small First) te zahtijeva ocjenjivanje načela „počnimo od malih” (eng. Think small first) i testa utjecaja zakonodavstva na mala i srednja poduzeća („MSP test”) u svrhu jačanja njihove učinkovitosti i osmišljavanja zakonodavstva „kompatibilnog s MSP-ovima” kako bi se potaknuo njihov razvoj na unutarnjem tržištu uz potpunu pravnu sigurnost. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Metodologija za izradu procjena učinka mora biti transparentna i ista u svim institucijama i savjetodavnim tijelima kako bi oni mogli predlagati izmjene i iznositi mišljenja koja prethodno treba razmotriti. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Procjene učinka moraju se provoditi u neovisnim i objektivnim uvjetima te se u njima moraju analizirati i, ako je to primjenjivo, predložiti alternativna rješenja uz jasno isticanje prednosti i nedostataka različitih scenarija. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Odbor za nadzor regulative, koji nadzire kvalitetu, korisno je tijelo koje je dokazalo svoju učinkovitost u sustavu procjena učinka. Odbor za nadzor regulative mora imati veću ulogu u pripremi integriranog pristupa. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Klauzule o reviziji trebalo bi izmijeniti tako da Komisija i države članice mogu nadzirati provedbu predmetnog zakonodavstva i provoditi integrirane procjene njegova učinka na dionike. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | EGSO, koji je u izravnom kontaktu sa stanjem na terenu i raspolaže širokom mrežom korespondenata i stručnim znanjem svojih članova, namjerava dati prednost ex post i kvalitativnim evaluacijama kako bi mogao ocijeniti učinak određene zakonodavne mjere ili europske politike i prenijeti povratne informacije s terena o iskustvima europskih gospodarskih i socijalnih partnera (4). |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | EGSO smatra da je u savjetovanja potrebno na bolji način uključiti organizacije civilnog društva i to uspostavom suradničkih partnerstava. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Upitnici trebaju biti otvoreni i omogućiti ispitanicima da daju preciznije odgovore. Odbor traži od Komisije da u obradi odgovora koristi kvalitativan pristup, koji omogućuje precizniju analizu rezultata. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Odbor smatra da „načelo inovativnosti” ne počiva ni na kakvom pravnom temelju te da je osobito nejasno pa bi se trebalo primjenjivati isključivo u specifičnim slučajevima u kojima donosi dodanu vrijednost, osim ispravnog funkcioniranja unutarnjeg tržišta, socijalne zaštite, zaštite okoliša, potrošača i zdravlja. Odbor potvrđuje svoju predanost primjeni načela opreznosti (članak 191. UFEU-a) i smatra da bi trebalo izraditi samoinicijativno mišljenje o sadržaju i primjeni „načela inovativnosti” te o kompatibilnosti tih dvaju načela. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Metoda smanjenja nepotrebnih troškova treba se temeljiti na evaluaciji postojećeg zakonodavstva na osnovi pojedinačnog slučaja, čime se nastoji konkretno utvrditi što se može pojednostaviti, racionalizirati ili ukinuti, a ne na ciljnim vrijednostima koje su utvrđene ex ante„na političkoj razini”. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | S tim u vezi Odbor poziva Komisiju da precizira kriterije kojima se utvrđuje je li određeno regulatorno ili administrativno opterećenje korisno ili nepotrebno, uz dužno poštovanje načela proporcionalnosti. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | EGSO poziva na to da se dosadašnji rad platforme REFIT analizira na uravnotežen i objektivan način. Smatra da se u okviru platforme moraju osigurati pravila i sredstva kojima se omogućuje brže odgovaranje na zahtjeve te da je potrebno pojasniti metodologiju rada. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Potrebno je izmijeniti mandat platforme kako bi program REFIT djelovao u dva smjera, to jest kako se ne bi unaprijed određivalo što je potrebno učiniti u vezi s određenim propisom, odnosno je li potreban dodatak, nadopuna, izmjena ili brisanje zakonodavnog akta (5). |
| --- | --- |

1.22.

2.   Sažetak Komunikacije

| 2.1. | Komisija smatra da je načelo bolje regulative omogućilo poboljšanje načina izrade politika te da bi ono trebalo ostati u središtu njezinih metoda rada. Podsjeća na to da se ne radi o programu koji ima skrivenu deregulatornu svrhu. Unatoč ohrabrujućim rezultatima Komisija je sročila kritičku analizu svog djelovanja. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Među pozitivnim elementima osobito se ističe veće sudjelovanje građana, dionika i civilnog društva u savjetovanjima koja organizira Komisija. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Što se tiče procjene učinka, Komisija smatra da su gospodarski, socijalni i okolišni učinci njezinih inicijativa sustavno ispitani. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Kada je riječ o evaluacijama zakonodavstva koje se provodi na razini EU-a, Komisija pozdravlja činjenicu da su tri četvrtine provedenih procjena učinka popraćene evaluacijom predmetne politike ili sektora. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | U pogledu programa REFIT Komisija je dala pozitivnu ocjenu. Komisija je od 2015. do 2018. predložila 150 mjera za pojednostavljenje zakonodavstva Unije. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Unatoč toj pozitivnoj ocjeni Komisija navodi niz mogućih poboljšanja i iznosi nekoliko konkretnih obveza, među kojima ističemo jačanje suradnje s EGSO-om i OR-om, povećanje i kontrolu kvalitete javnih savjetovanja, pažljiviju procjenu supsidijarnosti i proporcionalnosti uz korištenje zajedničkog obrasca koji je predložila Radna skupina za supsidijarnost i proporcionalnost. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Ocjena Odbora

| 3.1. | Pod okriljem Komisije i drugih tijela (Coreper, Odbor za nadzor regulative, OECD) provedeni su brojni projekti u svrhu ocjenjivanja napretka koji je EU ostvario u trima područjima, a to su:






  — | procjena učinka |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

procjena učinka

| — | savjetovanje s dionicima, civilnim društvom i građanima |
| --- | --- |

—

savjetovanje s dionicima, civilnim društvom i građanima

| — | pojednostavljenje i smanjenje regulatornog opterećenja. |
| --- | --- |

—

pojednostavljenje i smanjenje regulatornog opterećenja.

Međutim, unatoč naporima koje Komisija konstantno ulaže neke je poteškoće teško ukloniti.

| 3.2. | Procjena učinka |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Porast broja gospodarskih kriterija: tijekom godina dodan je niz evaluacijskih kriterija ekonomskog karaktera (test konkurentnosti, digitalni test, test utjecaja zakonodavstva na MSP-ove, zakonodavstvo otporno na buduće promjene, načelo inovativnosti). Taj porast broja kriterija donosi tri poteškoće, koje se odnose na njihovu hijerarhiju, njihov položaj u odnosu na socijalne i okolišne kriterije (koji je kriterij u konačnici odlučujući) i na određenu birokratizaciju postupka. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Metodologija koja je u suštini usmjerena na troškove: različiti instrumenti iz paketa instrumenata (6) koji Komisija ima na raspolaganju za procjenu učinka određene inicijative statični su i usmjereni na troškove te ograničeni na postavljanje niza općih pitanja, a da se pritom ne stavlja naglasak na kvalitativni aspekt i ne predviđaju drugi scenariji. Instrumenti su međusobno suprotstavljeni i ne omogućuju primjenu integriranog pristupa koji obuhvaća i troškove i koristi i koji je usmjeren na teritorijalnu koheziju, održiv razvoj i tržišno natjecanje. Naposljetku, nijedan instrument nije izričito posvećen pitanjima okoliša i klime. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Nepostojanje procjene učinka za delegirane akte i provedbene akte: ti akti imaju široko područje primjene i zauzeli su važno mjesto u zakonodavstvu EU-a. Tijekom 2018. donesen je 861 provedbeni akt u odnosu na 96 delegiranih akata i 72 zakonodavna akta (7). Komisija priznaje da je zbog nedostatka vremena ili proračunskih sredstava provedeno malo procjena učinka delegiranih akata. EGSO također smatra da je njegovo mišljenje potrebno tražiti i u postupku delegiranja, na isti način kao i za zakonodavne akte i moguće izmjene tih akata, imajući u vidu njihove gospodarske i društvene posljedice (8). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Nepostojanje procjene učinka za bitne izmjene suzakonodavaca: unatoč točki 15. Međuinstitucijskog sporazuma (9), u kojoj se od Vijeća i Parlamenta zahtijeva provedba procjene učinka bitnih izmjena prijedloga Komisije, Vijeće nikad nije provelo procjenu učinka bitne izmjene koju je zatražila jedna ili više država članica. Štoviše, Vijeće ne raspolaže proračunom i operativnim resursima potrebnima za te procjene učinka. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Eksternalizacija procjena učinka Komisije: sustavna provedba procjena učinka podrazumijeva troškove te dovodi do njihove djelomične privatizacije. Kako možemo biti sigurni da se procjene učinka provode u neovisnim i objektivnim uvjetima kad odjel Komisije koji provodi procjenu učinka ujedno sastavlja zakonodavni prijedlog? |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Uloga Odbora za nadzor regulative: Odbor za nadzor regulative ispituje kvalitetu procjena učinka. Njegovo je pozitivno mišljenje potrebno kako bi kolegij povjerenika odobrio određeni prijedlog. Tijekom 2018. Odbor za nadzor regulative izdao je negativno mišljenje za 28 % procjena učinka zbog njihove nezadovoljavajuće kvalitete. Potrebno je pozdraviti stručnost članova Odbora za nadzor regulative, koji su dokazali svoju neovisnost. Međutim, javnost općenito nije upoznata s korisnošću i svrhom tog odbora koji bi mogao imati veću ulogu u pripremi integriranog pristupa gospodarskoj, socijalnoj i okolišnoj dimenziji procjena učinka. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Ex post evaluacija učinka zakonodavstva EU-a na funkcioniranje unutarnjeg tržišta osigurava dobro upravljanje. Klauzule o reviziji omogućuju provjeru ispravne provedbe zakonodavstva koje se razmatra te obogaćivanje, izmjenu ili prilagodbu predmetnog zakonodavstva u svjetlu znanstvenih spoznaja, spoznaja s terena ili savjetovanja sa socijalnim partnerima. Međutim, nekoliko nedavnih primjera pokazuje da klauzule o reviziji nisu uvijek sastavljene tako da osiguraju da Komisija i države članice provode integriranu procjenu učinka predmetnog zakonodavstva. Povrh toga, Europski revizorski sud ističe da sadržaj klauzula o reviziji nije uvijek jasan, posebice kad je riječ o utvrđivanju onoga što je potrebno napraviti i trenutka kad je potrebno obaviti ex post preispitivanje (10). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.3. | Pojava „načela inovativnosti” |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Ovim načelom, koje se pojavilo u studenome 2014. kao inicijativa Europskog foruma za ocjenjivanje rizika i koje je odobrilo Vijeće 2016. tijekom nizozemskog predsjedanja, utvrđeno je da je potrebna kompatibilnost svakog novog zakonodavnog prijedloga u svjetlu njegova (pozitivnog) učinka na inovacije kako bi se izradilo zakonodavstvo otporno na buduće promjene. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Promicatelji tog „načela” otada ga nastoje integrirati u pravnu stečevinu EU-a. „Načelo inovativnosti” gotovo je neprimjetno navedeno 2019. u jednoj od uvodnih izjava programa Obzor Europa (2021.–2027.). |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Međutim, potrebno je napomenuti da „načelo inovativnosti” nije jasno definirano:






  — | nema nikakav pravni temelj, za razliku od načela opreznosti (članak 191. UFEU-a) s kojim ga se katkad uspoređuje; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

—

nema nikakav pravni temelj, za razliku od načela opreznosti (članak 191. UFEU-a) s kojim ga se katkad uspoređuje;

| — | izuzetno je nejasno: Koju vrstu inovacija obuhvaća? Znanstvene, tehničke, organizacijske, društvene inovacije? |
| --- | --- |

—

izuzetno je nejasno: Koju vrstu inovacija obuhvaća? Znanstvene, tehničke, organizacijske, društvene inovacije?

S empirijskog stajališta akademska istraživanja pokazuju da inovacije nisu ugrožene regulativom. Upravo suprotno: „čini se da regulativa donosi koristi za inovacije i da je taj učinak izraženiji kako je predmetni sektor bliži tehnološkoj granici” (11). U svojoj presudi u predmetu T-521/14 (Švedska protiv Komisije) Sud Europske unije potvrdio je prednost znanstvenih kriterija nad subjektivnom procjenom obveza nametnutih europskom zakonodavcu u ime inovacija ili drugih zahtjeva.

| 3.3.4. | Odbor zahtijeva da se prethodne napomene uzmu u obzir u komunikaciji o „načelu inovativnosti” koju je Komisija najavila u svojem dokumentu „Industrija 2030.” (12). |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | EGSO smatra da bi bilo primjereno da izradi samoinicijativno mišljenje o „načelu inovativnosti” i naročito o njegovoj kompatibilnosti s načelom opreznosti. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Javna savjetovanja |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Unatoč istinskim naporima, u postupku savjetovanja i dalje postoje brojni veliki nedostaci:






  — | udruženja poduzeća čine veliku većinu ispitanika (42,9 %) (13). U slučaju platforme REFIT udio odgovora velikih poduzeća ili udruženja poduzeća bio je čak 60 %; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

—

udruženja poduzeća čine veliku većinu ispitanika (42,9 %) (13). U slučaju platforme REFIT udio odgovora velikih poduzeća ili udruženja poduzeća bio je čak 60 %;

| — | zbog nedostatka dostatnih resursa socijalni partneri općenito, a osobito predstavnici radnika i potrošača, u nepovoljnijem su položaju u odnosu na multinacionalne kompanije i velika udruženja poslodavaca unatoč njihovoj priznatoj i legitimnoj ulozi u postupku donošenja odluka (vidjeti članak 154. UFEU-a); |
| --- | --- |

—

zbog nedostatka dostatnih resursa socijalni partneri općenito, a osobito predstavnici radnika i potrošača, u nepovoljnijem su položaju u odnosu na multinacionalne kompanije i velika udruženja poslodavaca unatoč njihovoj priznatoj i legitimnoj ulozi u postupku donošenja odluka (vidjeti članak 154. UFEU-a);

| — | upitnici nisu neutralni, često su sastavljeni u binarnom obliku i nije ostavljeno dovoljno prostora za precizne komentare ispitanikâ; |
| --- | --- |

—

upitnici nisu neutralni, često su sastavljeni u binarnom obliku i nije ostavljeno dovoljno prostora za precizne komentare ispitanikâ;

| — | kultura odgovaranja na upitnike često postoji samo u određenim državama članicama. To stvara neobjektivnu sliku stvarnih okolnosti; |
| --- | --- |

—

kultura odgovaranja na upitnike često postoji samo u određenim državama članicama. To stvara neobjektivnu sliku stvarnih okolnosti;

| — | prebrojavanje glasova provodi se na standardizirani način. To dovodi do statične obrade rezultata, što onemogućuje pametno i precizno korištenje odgovora i ponderiranje rezultata savjetovanja. |
| --- | --- |

—

prebrojavanje glasova provodi se na standardizirani način. To dovodi do statične obrade rezultata, što onemogućuje pametno i precizno korištenje odgovora i ponderiranje rezultata savjetovanja.

| 3.5. | Smanjenje nepotrebnih regulatornih opterećenja |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | Komisija je u studenome 2018. objavila svoje godišnje izvješće o opterećenosti za 2018. (14), u kojem je predstavljen pregled aktivnosti EU-a u svrhu pojednostavljenja.
  Unatoč najavama u tom se izvješću navode mjere koje je tek potrebno provesti i rezultati koji u većoj mjeri proizlaze iz rasta digitalnog gospodarstva nego napretka u suzbijanju administrativnog opterećenja (primjer: Uredba o kontroli ribarstva i zakonodavni paket o pravu trgovačkih društava). |
| --- | --- |

3.5.1.

Unatoč najavama u tom se izvješću navode mjere koje je tek potrebno provesti i rezultati koji u većoj mjeri proizlaze iz rasta digitalnog gospodarstva nego napretka u suzbijanju administrativnog opterećenja (primjer: Uredba o kontroli ribarstva i zakonodavni paket o pravu trgovačkih društava).

| 3.5.2. | U izvješću OECD-a o boljoj regulativi iz 2019. (15) dio razmatranja također je posvećen tom pitanju. Čini se da OECD poziva na djelomičnu razgradnju pravne stečevine Zajednice i „zakonodavnog instrumentarija” država članica u svrhu smanjenja regulatornog opterećenja i troškova, a da prethodno nije odgovorio na pitanje o tome koliko treba smanjiti troškove i u kojem bi trenutku sustavi (socijalne, okolišne i teritorijalne) zaštite mogli postati ugroženi. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Platforma REFIT uspostavljena je u svibnju 2015. kako bi se javnim tijelima, građanima i dionicima omogućilo da pridonose poboljšanju europskog zakonodavstva. Odbor smatra da neki aspekti remete taj plan:






  — | redundantan postupak: skupina država članica u okviru platforme duplicira rad koji obavlja otprilike 200 radnih skupina Vijeća; |
| --- | --- | --- |

3.5.3.

—

redundantan postupak: skupina država članica u okviru platforme duplicira rad koji obavlja otprilike 200 radnih skupina Vijeća;

| — | spor postupak: postupak donošenja mišljenja često traje nekoliko mjeseci zbog malog broja zajedničkih stajališta dviju skupina, koje se sastaju samo jednom i ne vode stvarni dijalog; |
| --- | --- |

—

spor postupak: postupak donošenja mišljenja često traje nekoliko mjeseci zbog malog broja zajedničkih stajališta dviju skupina, koje se sastaju samo jednom i ne vode stvarni dijalog;

| — | asimetričan postupak: zahtjevi u suštini dolaze od poslodavaca, odnosno od udruženja poduzeća ili trgovačkih komora (vidjeti statističke podatke koje je objavila Komisija), a rijeko od civilnog društva ili socijalnih partnera. Iako su Komisija i države članice zastupljene, Europski parlament nije; |
| --- | --- |

—

asimetričan postupak: zahtjevi u suštini dolaze od poslodavaca, odnosno od udruženja poduzeća ili trgovačkih komora (vidjeti statističke podatke koje je objavila Komisija), a rijeko od civilnog društva ili socijalnih partnera. Iako su Komisija i države članice zastupljene, Europski parlament nije;

| — | tijelo bez stvarne stručnosti: na kojim znanstvenim temeljima članovi platforme analiziraju izrazito raznolike prijedloge koje zaprimaju? Samo Komisija posjeduje stvarno stručno znanje, što ponekad koristi za promicanje vlastitih prijedloga; |
| --- | --- |

—

tijelo bez stvarne stručnosti: na kojim znanstvenim temeljima članovi platforme analiziraju izrazito raznolike prijedloge koje zaprimaju? Samo Komisija posjeduje stvarno stručno znanje, što ponekad koristi za promicanje vlastitih prijedloga;

| — | smanjenje važnosti uloge EGSO-a i OR-a u odnosu na druge dionike, što dovodi do smanjenja učinka mišljenja koja donose odbori; |
| --- | --- |

—

smanjenje važnosti uloge EGSO-a i OR-a u odnosu na druge dionike, što dovodi do smanjenja učinka mišljenja koja donose odbori;

| — | troškovi koji ne opravdavaju koristi: čini se da je trošak platforme nerazmjeran u odnosu na dosad postignute rezultate; |
| --- | --- |

—

troškovi koji ne opravdavaju koristi: čini se da je trošak platforme nerazmjeran u odnosu na dosad postignute rezultate;

| — | unaprijed određeno usmjerenje platforme: Odbor poziva na djelovanje u dva smjera, tj. kojim se ne određuje unaprijed što treba učiniti u vezi s određenim propisom, odnosno je li potreban dodatak, nadopuna, izmjena ili brisanje zakonodavnog akta. |
| --- | --- |

—

unaprijed određeno usmjerenje platforme: Odbor poziva na djelovanje u dva smjera, tj. kojim se ne određuje unaprijed što treba učiniti u vezi s određenim propisom, odnosno je li potreban dodatak, nadopuna, izmjena ili brisanje zakonodavnog akta.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Vidjeti točku 1.1., SL C 434, 15.12.2017., str. 11.

1

(2)  Vidjeti točku 1.4., SL C 81, 2.3.2018., str. 81.

2

(3)  SL C 434, 15.12.2017., str. 11.

3

(4)  SL C 303, 19.8.2016, str. 45., točka 1.9.

4

(5)  SL C 303, 19.8.2016., str. 45., točka 1.11.

5

(6)  „Paket instrumenata za bolju regulativu”, Europska komisija, SWD(2017) 350 final, 7. srpnja 2017.

6

(7)  Izvor: Statistika o zakonodavnim aktima – EUR-Lex (https://eur-lex.europa.eu/statistics/legislative-acts-statistics.html).

7

(8)  SL C 13, 15.1.2016., str. 145.

8

(9)  Međuinstitucijski sporazum o boljoj izradi zakonodavstva, 13. travnja 2016. (SL L 123, 12.5.2016., str. 1.).

9

(10)  Europski revizorski sud: „Ex post preispitivanje zakonodavstva EU-a: dobro osmišljen, ali nedovršen sustav” (2018.).

10

Ex post

(11)  Lilas Demmou, Bruno Amable, Ivan Ledezma, L’impact de la réglementation sur l’innovation: une analyse des performances selon la proximité à la frontière technologique („Učinak regulative na inovacije: analiza uspješnosti s obzirom na blizinu tehnološke granice”), Economie et prévision, 2013., str. 11. Dostupno na poveznici https://hal.archives-ouvertes.fr/hal-01614139.

11

L’impact de la réglementation sur l’innovation: une analyse des performances selon la proximité à la frontière technologique

(12)  Stranica 21.

12

(13)  Izvor: SWD(2019) 156 final priložen komunikaciji Komisije, „Analiza stanja Komisijine agende za bolju regulativu”, 15.4.2019.

13

(14)  „Napori Europske unije za pojednostavljenje zakonodavstva”, studeni 2018.

14

(15)  Izvješće OECD-a (2019.) Better regulation Practices across the European Union („Bolje regulatorne prakse u Europskoj uniji”).

15

Better regulation Practices across the European Union

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/78

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 o homologaciji tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i pristupu podacima za popravke i održavanje vozila

(COM(2019) 208 final – 2019/0101 (COD))

(2020/C 14/11)

Samostalni izvjestitelj: Jorge PEGADO LIZ

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 15.7.2019.
  Vijeće, 24.6.2018. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.9.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 107/1/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 15.7.2019.

Vijeće, 24.6.2018.

Pravni temelj:

članak 114. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za jedinstveno tržište, proizvodnju i potrošnju

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.9.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

107/1/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO napominje da su Ville de Pariz, Bruxelles i Ayuntamiento de Madrid pred Općim sudom podnijeli tužbu protiv Uredbe Komisije (EU) 2016/646 (1) i da je 13. prosinca 2018. donesena presuda o njezinom djelomičnom poništenju. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO ističe da je Opći sud Komisiji dao dovoljno vremena da, neovisno o žalbi koju je uložila Komisija, do veljače 2020. ispravi nedostatke navodno utvrđene u Uredbi, na način koji neće ugroziti normalno funkcioniranje tržišta. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO podsjeća na razmjere skandala „Dieselgate”, o kojem je već govorio u nekoliko svojih mišljenja, i izražava žaljenje što Komisija nije bila u stanju predvidjeti razvoj događaja i na samom početku poduzeti učinkovite mjere. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO također ne može zaboraviti da, usprkos njegovim izričitim pozivima u posljednjih više od dvadeset godina, EU nije mogao (ili nije htio) uspostaviti učinkovit instrument za kolektivne tužbe koji bi omogućio lako rješavanje situacija s kojima se danas susrećemo. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Pored toga, EGSO smatra da se rješenje koje Komisija predlaže u Prijedlogu uredbe ne bi smjelo svesti na puko formalno rješavanje problema kojim se istinski ne zadovoljavaju interesi tužitelja. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO se također pita ne bi li se Prijedlogom – ako se Komisiji dodijele ovlasti za donošenje delegiranih akata u uvjetima koji su u njemu postavljeni – još jednom ugrozila ne samo učinkovitost zakonodavstva već i namjere zakonodavca. Stoga smatra da bi trebao preispitati svoja prethodna mišljenja o sekundarnim aktima i izraditi novo samoinicijativno mišljenje u svjetlu najrecentnijeg međuinstitucijskog sporazuma. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO se također nada da će se Komisija pobrinuti za to da Uredbe (EU) 2017/1154 (treći paket mjera) (2) i (EU) 2018/1832 (četvrti paket mjera) (3) ne podliježu proceduri identičnoj onoj koja je trenutno na snazi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | S obzirom na stotinjak zakonodavnih mjera usvojenih u tom području EGSO poziva Komisiju da istraži bi li, u skladu s načelima bolje izrade zakonodavstva, bilo moguće – ili nužno – u tom području provesti kompilaciju ili kodifikaciju. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Na kraju, EGSO poziva Komisiju da razmotri njegove prijedloge, posebice one usmjerene na pospješenje postupka i povećanje pravne sigurnosti. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Skandal „Dieselgate”i kolektivna pravna zaštita potrošača

| 2.1. | U rujnu 2015. na vidjelo je izašlo da je grupa Volkswagen proizvodila i prodavala vozila u koja je ugradila programsku opremu za manipulaciju laboratorijskih testova za kontrolu emisija motornih vozila (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Grupa je tako širom svijeta oštetila milijune potrošača koji su njezina vozila kupili potpuno uvjereni da su u skladu sa zakonski utvrđenim graničnim vrijednostima emisija onečišćujućih tvari i da imaju pozitivniji učinak na okoliš i potrošnju goriva. Takvim svojim ponašanjem ozbiljno je ugrozila zdravlje građana i okoliš općenito. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Utvrđeno je da su, s obzirom na postupke grupe i zahtjeve povezane s laboratorijskim ispitivanjima, stvarne emisije dušikovog oksida tijekom vožnje bile od 10 do 40 puta veće od vrijednosti izmjerenih tijekom laboratorijskih ispitivanja. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Volkswagen je također priznao da je uređaj ugradio u oko 11 milijuna dizelskih vozila širom svijeta. Zbog tog skandala, Europska komisija i neke države članice protiv njega su pokrenule upravne postupke zbog kršenja propisa i kaznene postupke radi kažnjavanja predmetnog postupanja. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO podsjeća da milijuni potrošača nisu primili odgovarajuću odštetu za pretrpljenu štetu i da još uvijek nema nikakvih informacija o učinku nadzornih aktivnosti koje su provela tijela država članica ni o postupcima opoziva koje je pokrenula ta kompanija, a posebice ne o posljedicama koje će ponovno usklađivanje imati na performanse zahvaćenih vozila. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Razne europske organizacije za zaštitu potrošača i okoliša upotrijebile su mehanizme kolektivne pravne zaštite i podigle tužbe protiv Volkswagena i SEAT-a, ali samo na nacionalnoj razini i u okviru različitih sudskih postupaka. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Ne dovodeći u pitanje rezultate tih postupaka, može se pretpostaviti da zbog nepostojanja europskog mehanizma kolektivne pravne zaštite mnogima od tih potrošača pretrpljena šteta nikad neće biti nadoknađena. Osim toga, Prijedlog direktive o udružnim tužbama za zaštitu kolektivnih interesa potrošača (5) koji je Komisija nedavno predstavila ne zadovoljava u potpunosti potrebu za učinkovitim obeštećenjem onih koji su na taj način oštećeni. U ovom bi konkretnom slučaju to bilo od ključnog značaja jer bi se omogućila isplata odštete potrošačima koji u ovom trenutku u potpunosti ovise o mjerama i odlukama koje se donose u državama članicama, zbog čega se treba nadati da će se tekući pregovori s Europskim parlamentom i Vijećem što skorije pozitivno riješiti i rezultirati primjerenijim prijedlogom. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Mjere Europske komisije i mišljenja EGSO-a

| 3.1. | Suočene s takvim skandalom, institucije EU-a tu situaciju pokušavaju sankcionirati, ispraviti i okončati. (6) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Odbor Europskog parlamenta zadužen za istragu o mjerenju emisija u automobilskom sektoru, koji je s radom započeo 17. prosinca 2015., a završio 2. ožujka 2017. (7), pokazao je da je jedna od najpoznatijih mjera Komisije postupak ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje (eng. Real Driving Emissions) (8), utvrđena i uvedena uredbama Komisije (EU) 2016/427 (prvi paket mjera) (9), (EU) 2016/646 (drugi paket mjera) (10), (EU) 2017/1154 (treći paket mjera) (11) i (EU) 2018/1832 (četvrti paket mjera) (12). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO je, posebno od 2006. godine nadalje, iznosio svoje stavove o emisijama plina, a posebice čestica (PM), dušikovih oksida (NOx), ugljičnog monoksida (CO) i ugjlikovodika (HC), upozoravajući pritom na određene nedostatke u uzastopno predlaganim sustavima i preporučujući pouzdanija sredstva za mjerenje (13). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Od EGSO-a se nije tražila izrada mišljenja o uredbama navedenima u točki 3.2 jer to nije obvezno za akte koje Komisija donosi u skladu s člancima 296. i 297. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, za razliku, primjerice, od onih koji se temelje na člancima 38., 46., 95., 113., 115., 164., 166., 169., 177., 182., 188., 192., 194., 203., 336. i, nadasve, 304. tog ugovora. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Ipak, 26. i 29. lipnja te 19. srpnja 2016., Ville de Pariz (predmet T-339/16), Bruxelles (predmet T-352/16) i Ayuntamiento de Madrid (predmet T-391/16) podnijeli su, u skladu s člankom 263. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, tužbe protiv Komisije u kojima su zatražili poništenje Uredbe (EU) 2016/646 o izmjeni Uredbe (EZ) br. 692/2008 u pogledu emisija iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 6) zbog, po njihovom mišljenju: nenadležnosti, jer je Komisija nepravilno upotrijebila regulatorni postupak s kontrolom umjesto redovnog zakonodavnog postupka; nepoštovanja bitnog postupovnog uvjeta jer je jedan bitan element osnovnog akta bio izmijenjen uz kršenje formalnosti predviđenih za njegovo usvajanje; kršenja primarnog i sekundarnog zakonodavstva i općih načela prava Unije, npr. članaka 3. i 11., članka 114. stavka 3. i članka 191. Ugovora o funkcioniranju Europske unije, kao i članaka 35. i 37. Povelje o temeljnim pravima, te Direktive 2008/50/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (14), članka 4. Uredbe (EZ) br. 715/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (15) i Uredbe Komisije (EZ) br. 692/2008 (16) o provedbi i izmjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 te, konačno, zlouporabe ovlasti, jer namjera Komisije da povisi granične vrijednosti emisija dušikovih oksida nije u skladu ni s pravom Unije ni s ciljevima koje si je Komisija sama postavila. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | U svojoj presudi od 13. prosinca 2018. Opći sud odlučio je objediniti tri postupka i prihvatiti tužbu u vezi sa sljedećim elementima:






  — | „Točka 2. Priloga II. Uredbi Komisije (EU) 2016/646 poništava se u dijelu u kojem u točkama 2.1.1 i 2.1.2 Priloga III. A Uredbi Komisije br. 692/2008 od 18. srpnja 2008. o primjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 utvrđuje vrijednost konačnog faktora sukladnosti CF onečišćujuća tvar i vrijednost privremenog faktora sukladnosti CF onečišćujuća tvar za masu dušikovih oksida.” |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

„Točka 2. Priloga II. Uredbi Komisije (EU) 2016/646 poništava se u dijelu u kojem u točkama 2.1.1 i 2.1.2 Priloga III. A Uredbi Komisije br. 692/2008 od 18. srpnja 2008. o primjeni Uredbe (EZ) br. 715/2007 utvrđuje vrijednost konačnog faktora sukladnosti CF onečišćujuća tvar i vrijednost privremenog faktora sukladnosti CF onečišćujuća tvar za masu dušikovih oksida.”

| — | „Učinci odredbe poništene na temelju točke 1. ove izreke ostaju na snazi do donošenja nove uredbe koja će zamijeniti te odredbe, u razumnom roku koji ne smije prekoračiti dvanaest mjeseci počevši od datuma stupanja na snagu učinaka ove presude.” |
| --- | --- |

—

„Učinci odredbe poništene na temelju točke 1. ove izreke ostaju na snazi do donošenja nove uredbe koja će zamijeniti te odredbe, u razumnom roku koji ne smije prekoračiti dvanaest mjeseci počevši od datuma stupanja na snagu učinaka ove presude.”

4.   Prijedlog Komisije

4.1.   Utemeljenost i osnova prijedloga

| 4.1.1. | U svibnju 2017. Europska komisija predstavila je paket mjera za modernizaciju europske mobilnosti i transporta, koji je uključivao smanjenje emisija CO2, onečišćenja zraka i zagušenja te uklanjanje birokratskih prepreka za poduzeća. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | EU je već 2007. godine usvojio Uredbu (EZ) br. 715/2007 kojom su utvrđena pravila u vezi s homologacijom tipa motornih vozila u odnosu na emisije iz lakih osobnih i gospodarskih vozila (Euro 5 i Euro 6) i kojom je propisano da nova laka vozila moraju zadovoljavati određene gornje granice emisija. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Nakon skandala „Dieselgate”Komisija je provela detaljnu analizu postupaka ispitivanja emisija i uvjeta za homologaciju tipa te je utvrdila da stvarne emisije koje tijekom vožnje na cesti ispuštaju vozila Euro 5/6 znatno nadmašuju one koje se mjere u novom europskom ciklusu vožnje, posebno kad je riječ o emisijama dušikovih oksida (NOx) dizelskih vozila. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Komisija je smatrala da je nužno kvantificirati zahtjeve u pogledu stvarnih emisija tijekom vožnje kako bi se ograničile emisije ispušnih plinova u svim uobičajenim uvjetima upotrebe, u skladu s graničnim vrijednostima emisija predviđenih Uredbom (EZ) br. 715/2007. To je dovelo do usvajanja Uredbe (EU) 2016/646, kojom je izmijenjena Uredba (EZ) br. 692/2008 i u kojoj su, uz pomoć postupka komitologije, preispitane vrijednosti koje se odnose na faktore sukladnosti, a na temelju prosječnih emisija izmjerenih tijekom ispitivanja. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | U skladu s tom izmjenom, koju su odobrili Europski parlament i Vijeće i koja se odnosi na drugu fazu postupka mjerenja stvarnih emisija tijekom vožnje, ispitivanja za mjerenje emisija NOx za nove tipove vozila postala su obavezna od rujna 2017., a za sva ostala vozila od rujna 2019. (17) |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | Opći sud je u prosincu 2018. po tužbi koju su podnijeli gradovi Pariz, Madrid i Bruxelles poništio određene odredbe Uredbe (EU) 2016/646 prije svega zato što tzv. faktori sukladnosti nisu smjeli biti usvojeni postupkom komitologije već redovnim zakonodavnim postupkom. To poništenje bilo je djelomično i nije utjecalo na postupak ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje, koji ostaje na snazi. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Međutim, Opći sud je stupanje na snagu djelomičnog poništenja pomaknuo na veljaču 2020. kako bi Komisiji dao vremena da postupi u skladu s presudom. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Sadržaj i svrha Prijedloga

| 4.2.1. | Da bi izbjeglo pretjerano opterećenje proizvođača koji su svoja vozila već dizajnirali u okviru prethodno usvojenog postupka ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje, Komisija je ovaj zakonodavni prijedlog predložila s namjerom da se:






  — | ponovno uspostave prethodno utvrđeni faktori sukladnosti, |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

—

ponovno uspostave prethodno utvrđeni faktori sukladnosti,

| — | Komisija ovlasti za godišnje snižavanje faktora sukladnosti koje je utvrdio zakonodavac kako bi se odrazio napredak u točnosti prijenosnih sustava za mjerenje emisija. |
| --- | --- |

—

Komisija ovlasti za godišnje snižavanje faktora sukladnosti koje je utvrdio zakonodavac kako bi se odrazio napredak u točnosti prijenosnih sustava za mjerenje emisija.

| 4.2.2. | Komisija ističe da Opći sud u presudi o poništenju nije doveo u pitanje tehničko opravdanje faktora sukladnosti. Stoga – i s obzirom na činjenicu da i dalje postoje razlike između stvarnih emisija izmjerenih tijekom vožnje i emisija izmjerenih u laboratoriju – se predlažu faktori sukladnosti i Uredba (EZ) br. 715/2007 time mijenja. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Faktori sukladnosti uvodili bi se u dvije faze: u prvoj bi se fazi primjenjivao privremeni faktor sukladnosti, dok bi se u drugoj mogao upotrebljavati samo konačni faktor sukladnosti, s tim da bi Komisija bila zadužena za redovno preispitivanje konačnih faktora vodeći računa o tehničkom napretku. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Također, u skladu s člankom 290. Ugovora o funkcioniranju europske unije na Komisiju bi se prenijele ovlasti za donošenje delegiranih akata u vezi s pravilima primjenjivima na postupke, ispitivanja i posebne zahtjeve za homologaciju. Taj prijenos ovlasti uključuje i dopunu Uredbe (EZ) br. 715/2007 tim revidiranim pravilima i ciklusima ispitivanja koji se koriste za mjerenje emisija. Prijedlog predviđa i mogućnost izmjene dotične Uredbe radi smanjenja konačnih faktora sukladnosti i ponovnog određivanja graničnih vrijednosti temeljenih na masi čestica te uvođenja graničnih vrijednosti temeljenih na broju čestica. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | Prijedlogom bi proizvođači opet bili dužni dokazati da sva nova vozila (prodana, registrirana ili stavljena u promet unutar Europske unije) poštuju utvrđena ograničenja. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Prije nego što je uopće predstavila svoj prijedlog Europska komisija je pred Sudom Europske unije podnijela žalbu na odluku Općeg suda jer smatra da njezina prethodna Uredba ne utječe na osnovne elemente, odnosno na utvrđene faktore sukladnosti, već samo na kriterije korištene za njihovo mjerenje. |
| --- | --- |

4.2.6.

5.   Opće napomene

| 5.1. | Iako EGSO nije ovlašten miješati se u pravne sporove među institucijama Europske unije, posebice kad je posrijedi tužba koja je u tijeku pred Sudom Europske unije, ipak je dužan izraziti svoje stajalište o okviru prijedloga Komisije i ocijeniti u kojoj mjeri on ispunjava zadane ciljeve. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Jasno je da ovaj prijedlog ispravlja formalne nedostatke koji se odnose na nenadležnost i kršenje raznih odredbi primarnog zakonodavstva, koji su posljedica neprimjerene upotrebe nezakonitog postupka. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Kad je riječ o materijalnim aspektima, EGSO u skladu sa stajalištima izraženima u svojim mišljenjima o delegiranim aktima, sumnja da je odabrano rješenje, odnosno ovlašćivanje Komisije za donošenje delegiranih akata u područjima za koja je Opći sud presudio da samo zakonodavac može izmijeniti ključne elemente, u skladu s pravnom svrhom delegiranih akata, a čini da Komisija usprkos tome želi tu ovlast preuzeti. (18) |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | EGSO izražava zadovoljstvo zbog toga što su zadržani rokovi za provedbu prijedloga i što će prijedlog i dalje obuhvaćati nove tipove vozila od 1. rujna 2017., a na nova vozila se primjenjivati od 1. rujna 2019. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EGSO ipak propituje pravnu učinkovitost tih mjera jer u pogledu dotičnog zakonodavnog postupka ne postoji nikakva sigurnost pa je upitno hoće li ta mjera stupiti na snagu u rujnu, a ne treba zanemariti ni činjenicu da se već postavljaju pitanja o njezinom retroaktivnom učinku. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Situaciju dodatno usložnjava i to što je zbog uložene žalbe donošenje konačne odluke o pitanju koje je podnio Opći sud odgođeno na neodređeno vrijeme, a mogla bi se dovesti u pitanje i potreba za usvajanjem ovog prijedloga, bez obzira na to donese li Sud Europske unije presudu u korist Komisije ili ne. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Prijedlog opravdava jedino to što se njime nastoji pružiti određena pravna sigurnost za proizvođače, koji mogu, ako žele, nastaviti proizvoditi svoja vozila; međutim, njime se ne uklanjaju posljedice koje bi odluka Suda EU-a mogla imati po trajanje njezine valjanosti, što bi moglo ugroziti narudžbe i opskrbu rezervnim dijelovima. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | U svakom slučaju, EGSO naglašava da se potrošačima mora osigurati pristup rezultatima ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje koji su već objavljeni na službenim internetskim stranicama (19) kako bi te informacije mogli sagledati zajedno s informacijama o okolišnoj učinkovitosti vozila u smislu Direktive 1999/94/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (20). Dostupnost tih informacija može im pomoći da vozilo koje kupuju odaberu na temelju njegovog okolišnog učinka. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | EGSO od Komisije također očekuje da osigura kompatibilnost svog prijedloga s raznim aktima koji se odnose na ispitivanja stvarnih emisija tijekom vožnje jer se u njemu upućuje na drugi paket mjera na tom području i stoga ne dovode u pitanje dva naknadna akta koji uključuju broj čestica u ispitivanjima, rafiniranje metoda ispitivanja (treći akt o stvarnim emisijama tijekom vožnje) i mogućnost da treće strane provode neovisna ispitivanja radi kontrole vozila koja su već u prometu (četvrti akt o stvarnim emisijama tijekom vožnje). |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Ne dovodeći u pitanje specifičnu prirodu prijedloga, EGSO poziva Komisiju da vodi računa o praksama koje su usvojile države izvan Europe, a posebice iskustva SAD-a i to posebno u pogledu kriterija sukladnosti i sankcija za proizvođače koji ne poštuju pravila (21). |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | EGSO uviđa da je skandal „Dieselgate”ne samo razotkrio niz nedostataka u pogledu emisija dušikovih oksida već je pokazao i da su milijuni potrošača kupili vozila koja nisu bila u skladu s dobivenim informacijama, a da pritom velika većina njih nije primila individualnu naknadu za pretrpljenu štetu. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12 | Komisija mora osigurati da se šteta koju su pretrpjele sve oštećene strane u cjelini nadoknadi ili da se, u najmanju ruku, uspostavi europski mehanizam kolektivne pravne zaštite koji će biti učinkovit, djelotvoran i brz i uključivati odštetu za potrošače zbog ugrožavanja okoliša. To nije slučaj kad je riječ o mehanizmu predviđenom prijedlogom direktive o udružnim tužbama. |
| --- | --- |

5.12

6.   Posebne napomene

6.1.   Članak 1. stavak 3.

| 6.1.1. | EGSO smatra da bi se, s obzirom na to da se znanstveni dokazi i faktori predloženi 2018. godine danas čine vrlo konzervativnima, moglo pokazati da su faktori sukladnosti iz tablice 1. Priloga I. nedovoljno ambiciozni za smanjenje emisija dušikovih oksida. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | EGSO ističe da te faktore treba redovito evaluirati, i to u razmacima ne kraćima od godine dana, kako bi se osiguralo da se tehnološka dostignuća uzmu u obzir. |
| --- | --- |

6.1.2.

6.2.   Članak 1. stavak 4.

| 6.2.1. | EGSO priznaje da je važno da pri opremanju vozila proizvođači dijelove koji bi mogli utjecati na emisije dizajniraju, proizvode i ugrađuju tako da omoguće da vozilo u uobičajenim uvjetima uporabe bude u skladu s dotičnom uredbom, ali naglašava da te informacije treba staviti na raspolaganje potrošačima u trenutku prodaje i da ih obavezno moraju provjeravati i upravna tijela. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | Budući da se izraz „uobičajeni uvjeti uporabe”odnosi na jedan od uvjeta usklađenosti te kako bi se izbjegle nejasnoće u pogledu njegovog tumačenja, EGSO preporučuje da se njegova definicija navede u pravnom tekstu, a ne da bude predmet subjektivnog tumačenja Komisije (22). |
| --- | --- |

6.2.2.

6.3.   Članak 1. stavak 5.

| 6.3.1. | EGSO smatra da je šestomjesečni rok u kojem proizvođači moraju pružiti informacije o usklađenosti pretjeran s obzirom na obveze tog sektora u pogledu zaštite okoliša te stoga predlaže da ne bude dulji od tri mjeseca. |
| --- | --- |

6.3.1.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL L 109, od 26.4. 2016., str. 1.

1

(2)  SL L 175, od 7.7.2017., str. 708.

2

(3)  SL L 301, od 27.11.2018., str. 1.

3

(4)  Ta je ispitivanja provodila Agencija Sjedinjenih Američkih Država za zaštitu okoliša (EPA) i grupa je morala priznati da je u svoja vozila ugradila poremećajni uređaj koji je pomoću kompjutorskog algoritma otkrivao kad će vozilo biti podvrgnuto ispitivanju emisija onečišćujućih tvari.

4

(5)  COM(2018) 184 final – 2018/0089 (COD); mišljenje EGSO-a: SL C 440 od 6.12.2018., str. 66.

5

(6)  Popis poduzetih zakonodavnih mjera dostupan je na: https://ec.europa.eu/growth/sectors/automotive/legislation/motor-vehicles-trailers_fr.

6

(7)  Vidjeti izvješće A8-0049/2017 Europskog parlamenta, u čijim se zaključcima potvrđuje da je „Komisiji je nedostajalo političke volje i odlučnosti da se uhvati u koštac s ozbiljnošću visokih razina emisija NOx i da prednost da zaštiti ugroženog ljudskog zdravlja”, a naročito da „Komisija nije iskoristila sva raspoloživa sredstva na razini Tehničkog odbora za motorna vozila odnosno radne skupine za stvarne emisije lakih vozila tijekom vožnje za pravovremeno usvajanje homologacijskih ispitivanja koja će odražavati stvarne uvjete u skladu s odredbama članka 14. stavka 3. Uredbe (EZ) br. 715/2007.”.

7

x

(8)  U tom se ispitnom postupku, koji bi trebao bolje odražavati stvarne emisije tijekom vožnje na cesti i smanjiti razliku između stvarnih emisija tijekom vožnje i emisija izmjerenih u laboratoriju, upotrebljavaju prijenosni analizatori emisija u automobilima kako bi se izmjerile emisije prilikom ispitivanja u vožnji.

8

(9)  SL L 82, od 31.3.2016., str. 1.

9

(10)  SL L 109, od 26.4. 2016., str. 1.

10

(11)  SL L 175, od 7.7.2017., str. 708.

11

(12)  SL L 301, od 27.11.2018., str. 1.

12

(13)  Vidjeti, među ostalim, SL C 311 od 12.9.2014., str. 55., SL C 251 od 31.7.2015., str. 31.,
  SL C 227 od 28.6.2018., str. 52., SL C 367 od 10.10.2018., str. 32. i SL C 440 od 6.12.2018., str. 95.

13

(14)  SL L 152, 11.6.2008., str. 1.

14

(15)  SL L 171, 29.6.2007., str. 1.

15

(16)  SL L 199, 28.7.2008., str. 1.

16

(17)  Vidjeti informativni dokument koji je u veljači 2019. objavio Revizorski sud pod naslovom „Odgovor EU-a na skandal ,Dieselgate’”, https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BRP_Vehicle_emissions/BRP_Vehicle_emissions_HR.pdf.

17

Odgovor EU-a na skandal ,Dieselgate’

(18)  SL C 67 od 6.3.2014., str. 104., JO C 13 od 15.1.2016., str. 145., JO C 288 od 31.8.2017., str. 29., SL C 345 od 13.10.2017., str. 67.

18

(19)  Vidjeti https://www.acea.be/publications/article/access-to-euro-6-rde-monitoring-data.

19

(20)  SL L 12, od 18.1.2000., str. 16.

20

(21)  Članak 85. nove uredbe (EU) 2018/858 u ovom trenutku ovlašćuje Komisiju da proizvođačima izriče kazne koje mogu doseći i 30 000 EUR po vozilu.

21

(22)  Vidjeti, primjerice, odgovor povjerenice Bieńkowske na parlamentarno pitanje (pitanje P-006693-16): http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/P-8-2016-006693-ASW_FR.html.

22

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/84 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/84

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 kako bi se državama članicama pružila financijska pomoć za pokrivanje velikog financijskog opterećenja koje je posljedica povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije bez sporazuma

(COM(2019) 399 final – 2019/0183 (COD))

(2020/C 14/12)

Glavni izvjestitelj: Ioannis VARDAKASTANIS

| Zahtjev za savjetovanje: | Vijeće Europske unije, 13.9.2019.
  Europski parlament, 16.9.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 175. stavak 3. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju |
| Odluka Predsjedništva Odbora: | 24.9.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 144/0/6 |

Zahtjev za savjetovanje:

Vijeće Europske unije, 13.9.2019.

Europski parlament, 16.9.2019.

Pravni temelj:

članak 175. stavak 3. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za ekonomsku i monetarnu uniju te ekonomsku i socijalnu koheziju

Odluka Predsjedništva Odbora:

24.9.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

144/0/6

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO smatra da su načela solidarnosti i supsidijarnosti ključna za funkcioniranje Europske unije. Stoga je važno da, u slučaju da Ujedinjena Kraljevina izađe iz EU-a 31. listopada bez sporazuma, sve države članice ostanu ujedinjene i zajedno se suoče s posljedicama i izazovima te odluke. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO razumije da je ovaj prijedlog dio paketa mjera za izvanredne situacije za povlačenje Ujedinjene Kraljevine bez sporazuma, koji je Komisija donijela 4. rujna 2019. slijedom poziva Europskog vijeća da istraži sve mogućnosti korištenja postojećim sredstvima kako bi se pomoglo u ublažavanju potencijalnih financijskih opterećenja za države članice. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO se slaže s time da se u Uredbu o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije doda odredba da izraz „velika katastrofa” obuhvaća prirodne katastrofe i situacije kada države članice snose veliko financijsko opterećenje koje je izravna posljedica povlačenja Ujedinjene Kraljevine iz Unije bez sporazuma, pod uvjetom da se radi o jednokratnom događaju vremenski ograničenom na 2020. godinu. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO predlaže da Komisija razmotri stvaranje instrumenta EU-a koji bi se u budućnosti mogao nositi s takvim političkim situacijama i krizama. Međutim, ako takav novi instrument bude uspostavljen, trebao bi se koristiti samo u iznimnim situacijama i o njemu bi trebalo donositi formalnu odluku za svaki pojedini slučaj. Trebalo bi jasno definirati konkretne uvjete za koje se može dodijeliti naknada. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | EGSO čvrsto vjeruje da bi Komisija trebala poduzeti sve potrebne korake kako bi se pobrinula za to da proširenje područja primjene ne dovede do situacije koja bi ugrozila sposobnost Fonda solidarnosti EU-a da odgovara na nepredviđene događaje povezane s prirodnim katastrofama. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO smatra da je predviđeni datum 30. travnja 2020. prilično kasno i stoga poziva Komisiju da ubrza postupak donošenja odluka o mobilizaciji sredstava u slučaju da Ujedinjena Kraljevina napusti EU bez sporazuma. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO pozdravlja povećanje predujmova s trenutačne razine od 10 % očekivanog iznosa na 25 %, no potrebno je učiniti više kako bi odgovor bio brz i djelotvoran. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO smatra da bi Komisija posebnu pozornost trebala posvetiti malim i srednjim poduzećima jer su ona najosjetljivija na probleme povezane s Brexitom. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Opće napomene

| 2.1. | Fond solidarnosti Europske unije osnovan je 2002. kao potpora državama članicama i zemljama pristupnicama u situacijama velikih katastrofa izazvanih prirodnim događajima kao što su poplave, oluje, potresi, vulkanske erupcije, šumski požari ili suše. Fond je moguće mobilizirati ako pogođena država podnese zahtjev, u slučaju kada dimenzija katastrofe opravdava intervenciju na europskoj razini. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO se slaže da je Fond solidarnosti EU-a opipljiv izraz istinske solidarnosti EU-a u okviru koje države članice ostaju ujedinjene i slažu se poduprijeti jedna drugu osiguravanjem dodatnih financijskih sredstava u proračunu EU-a. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Od 1. studenog 2019. Ujedinjena Kraljevina postat će treća zemlja, osim u slučaju da do 31. listopada 2019. ratificira Sporazum o povlačenju ili treći put zatraži produljenje, što Europsko vijeće (članak 50.) mora jednoglasno odobriti. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Ako se Ujedinjena Kraljevina povuče iz EU-a bez sporazuma, od tog će se trenutka na nju prestati primjenjivati primarno i sekundarno zakonodavstvo EU-a. Neće biti prijelaznog razdoblja kako je predviđeno Sporazumom o povlačenju. To će izazvati znatnu štetu za građane, poduzeća i javne usluge, a imat će i izražen gospodarski i financijski učinak. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO smatra da bi, iako će Brexit bez sporazuma biti jednokratni događaj, njegovi disruptivni učinci mogli predstavljati veliku katastrofu. Iako je teško dati preciznu procjenu, povlačenje bez sporazuma znatno će utjecati na gospodarstvo, tržište rada i javne financije, osobito u kratkoročnom smislu. Nadalje, opravdano je pretpostaviti da će neki sektori i područja i neke države članice biti u većoj mjeri pogođeni u slučaju povlačenja bez sporazuma. Kako bi se ti učinci ublažili, EGSO smatra da bi bilo opravdano pozvati se na načelo solidarnosti, zajedno s načelom supsidijarnosti. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | EGSO stoga pozdravlja prijedlog o izmjeni Uredbe Vijeća (EZ) br. 2012/2002 o osnivanju Fonda solidarnosti Europske unije (1) kako bi se proširilo njegovo područje primjene tako da obuhvati određene vrste dodatnih javnih rashoda i kako bi se proširio pojam „velikih katastrofa” tako da obuhvati ne samo prirodne katastrofe već i situacije u kojima je neka država članica izložena velikom financijskom opterećenju kao izravna posljedica povlačenja Ujedinjene Kraljevine bez sporazuma. Kako je riječ o jednokratnoj situaciji, raspoloživa odobrena sredstva za ovaj cilj moraju biti ograničena na polovinu najvećeg raspoloživog iznosa za 2019. i 2020. godinu. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Posebne napomene

| 3.1. | EGSO se zalaže za Fond solidarnosti Europske unije otkad je prvi put predložen i poticao je Komisiju na sve potrebne izmjene kako bi fond postao djelotvorniji mehanizam za potporu državama članicama, zemljama kandidatkinjama i susjednim zemljama u slučaju prirodne katastrofe. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO se slaže s proširenjem područja primjene Uredbe, ali upozorava da to mora ostati jednokratan događaj. EGSO stoga predlaže da se razmotri stvaranje instrumenta EU-a koji bi se u budućnosti mogao nositi s takvim političkim situacijama i krizama. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO smatra da bi Komisija trebala poduzeti sve potrebne korake kako bi se pobrinula za to da proširenje područja primjene ne dovede do situacije kojom će se ugroziti sposobnost Fonda solidarnosti EU-a da odgovori na nepredviđene događaje povezane s prirodnim katastrofama. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO shvaća da je prag od 1,5 milijardi EUR u cijenama iz 2011. ili 0,3 % BND-a kao uvjet da bi se države članice mogle prijaviti za pomoć utvrđen za slučajeve kad predmetna država članica ne može snositi financijski teret kojemu je izložena („veliko financijsko opterećenje”). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO poziva Komisiju da izradi nacrt smjernica za pomoć državama članicama u izračunu velikog financijskog opterećenja prouzročenog Brexitom bez sporazuma. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO poziva Komisiju da ubrza postupak donošenja odluka o mobilizaciji sredstava i smatra da je predviđeni datum 30. travnja 2020. prilično kasno. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO smatra da je povećanje predujmova s trenutačne razine od 10 % očekivanog iznosa na 25 % korak prema ubrzanju procedure, no potrebno je učiniti više kako bi odgovor bio brz i djelotvoran. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO traži da se poduzmu koraci kako bi se osiguralo da, nakon usporednih izmjena Europskog fonda za prilagodbu globalizaciji (EGF) povezanih s Brexitom, nema preklapanja s povratima sredstava iz Fonda solidarnosti EU-a jer bi to moglo dovesti do udvostručavanja sredstava. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | EGSO smatra da će gospodarski trošak izazvan Brexitom bez sporazuma biti osobito visok za sektore koji su najviše povezani s Ujedinjenom Kraljevinom. To se, primjerice, može odnositi na izvoznike poljoprivredno-prehrambenih proizvoda koji su usmjereni na tržište Ujedinjene Kraljevine, ribolovna poduzeća koja ovise o pristupu vodama Ujedinjene Kraljevine te turistička poduzeća u regijama koje vole turisti iz Ujedinjene Kraljevine. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti takvim problemima i trebalo bi mobilizirati odgovarajuća sredstva za ublažavanje tih učinaka. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | EGSO smatra da bi organizirano civilno društvo trebalo imati ključnu ulogu u utvrđivanju učinaka Brexita bez sporazuma. Komisija bi trebala potaknuti države članice da se pri pripremi zahtjeva savjetuju s relevantnim organizacijama. |
| --- | --- |

3.10.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL L 311. 14.11.2002., str. 3.

1

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/87

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru te Odboru regija – Učinkovitije donošenje odluka u području socijalne politike: utvrđivanje područja za poboljšan prelazak na glasovanje kvalificiranom većinom

(COM(2019) 186 final)

(2020/C 14/13)

Izvjestitelj: Christian BÄUMLER

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 3.6.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 10.9.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 83/32/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 3.6.2019.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za zapošljavanje, socijalna pitanja i građanstvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

10.9.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

83/32/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Europski gospodarski i socijalni odbor (EGSO) naglašava da je u vrijeme naglih promjena ključno da EU, zajedno sa svojim državama članicama, bude u mogućnosti usvajati djelotvorne i učinkovite političke mjere u svim relevantnim područjima politika u skladu s priznatim ovlastima. Taj bi pristup trebao uključivati odgovarajuće promišljanje o potrebi za djelovanjem na europskoj razini, uz poštovanje načela supsidijarnosti. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO smatra da je važno uključiti Europski parlament u zakonodavni postupak na visokoj razini, u skladu s odredbama Ugovora, i to upravo u području socijalne politike, s obzirom na to da pitanja socijalne politike utječu na socijalnu koheziju i izrazito konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo u skladu s ciljevima utvrđenima Ugovorom (članak 3. UEU-a). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | S obzirom na to da se EGSO u svojim prethodnim mišljenjima (1) već založio za preispitivanje zahtjeva u pogledu jednoglasnog odlučivanja EU-a te da je nedavno ponovno izrazio podršku takvom preispitivanju, posebno u području porezne politike, (2) pozdravlja činjenicu da Komisija potiče raspravu o postojećim preprekama u donošenju zakona i da je ovom Komunikacijom pokrenula raspravu o mogućnosti proširenja odlučivanja kvalificiranom većinom i na područje socijalne politike. EGSO istodobno naglašava kako iz Ugovora proizlazi da EU u području socijalne politike ima ulogu podupiranja i upotpunjavanja aktivnosti država članica u područjima definiranima člankom 153. stavkom 1. UFEU-a. To odražava raznolikost nacionalnih socijalnih sustava i tradicija i podrazumijeva vodeću ulogu država članica u osmišljavanju i provedbi mjera u području socijalne politike i tržišta rada. Odlučivanje kvalificiranom većinom temelji se na kulturi kompromisa. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO smatra kako je neupitno da EU i prilikom odlučivanja kvalificiranom većinom mora ostati predan načelu supsidijarnosti te u područjima koja nisu u njegovoj isključivoj nadležnosti biti usredotočen na teme kod kojih se zajednički ciljevi ne mogu učinkovitije postići na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini. Isto to vrijedi i za načelo proporcionalnosti, prema kojem sadržaj i oblik mjera EU-a ne smiju prelaziti okvire ciljeva Ugovorâ. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Člankom 151. UFEU-a utvrđuje se cilj socijalne politike „promicanje zapošljavanja, poboljšanje životnih i radnih uvjeta” na putu prema napretku. EGSO naglašava da se to nastoji postići člankom 153. UFEU-a kojim se zahtijeva da direktive sadržavaju samo minimalne uvjete uz uzimanje u obzir nacionalnih okolnosti, kao i da ne otežavaju osnivanje i razvoj malih i srednjih poduzeća. Odbor također ističe da se, u skladu s člankom 153. stavkom 4. UFEU-a, ne smiju ugrožavati ni pravo država članica na osiguravanje višeg stupnja zaštite na nacionalnoj razini ni njihove ovlasti da utvrđuju načela vlastitih sustava socijalne sigurnosti, bez obzira na to koji se način odlučivanja primjenjuje. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | EGSO naglašava da sporazumi socijalnih partnera provedeni na razini EU-a predstavljaju važan doprinos razvoju pravne stečevine EU-a u području socijalnih politika. EGSO zahtijeva da se, u svjetlu i tijekom mogućeg prelaska sa sustava jednoglasnog glasovanja na sustav glasovanja kvalificiranom većinom, zajamči uključivanje socijalnih partnera u usvajanje socijalnog zakonodavstva i oblikovanje socijalnih politika i poštovanje njihove autonomije u provedbi i mogućoj reviziji njihovih autonomnih sporazuma. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO ističe da se odluke u jednom te istom području politike trenutačno donose i jednoglasno i kvalificiranom većinom. To dovodi do nejednakosti u razvoju socijalnih standarda i nedostataka u socijalnoj zaštiti. EGSO stoga podržava potpuni prelazak na glasovanje kvalificiranom većinom, barem kod zakonodavstva u području nediskriminacije i kod preporuka o socijalnoj sigurnosti i zaštiti radnika. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO ističe da je EU osmislio mjere za zaštitu ugroženih radnika nakon prestanka radnog odnosa, primjerice za zaštitu trudnica i radnika na nepuno radno vrijeme. Slijedom toga potrebno je zajamčiti minimalna ujednačena postupovna prava i prava na zaštitu u cijeloj Europi i prijeći na odlučivanje kvalificiranom većinom. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO naglašava da su zastupanje i kolektivna obrana interesa poslodavaca i zaposlenika od presudne važnosti za koheziju društva, stvaranje i očuvanje kvalitetnih radnih mjesta i konkurentnost poduzeća u EU-u. Ako je to objektivno nužno, EU i u ovom slučaju mora ispitati u kojoj se mjeri uz pomoć odlučivanja kvalificiranom većinom može povećati mogućnost razvoja socijalnog partnerstva okrenutog ka budućnosti. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO preporučuje prelazak na glasovanje kvalificiranom većinom kada se odlučuje o uvjetima zapošljavanja državljana trećih zemalja koji zakonito borave u EU-u kako bi se izbjeglo nejednako postupanje i ojačala socijalna kohezija. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | EGSO se u kontekstu tekuće rasprave o prelasku na glasovanje kvalificiranom većinom slaže sa stajalištima Komisije u pogledu opredjeljivanja za opću prijelaznu klauzulu iz članka 48. stavka 7. UEU-a u slučajevima u kojima se primjenjuje glasovanje kvalificiranom većinom jer ta opcija podrazumijeva i jednoglasnu odluku Europskog vijeća, i podršku svih nacionalnih parlamenata, i suglasnost Europskog parlamenta, čime bi se osigurala široka demokratska legitimnost. |
| --- | --- |

1.11.

2.   Opće napomene

| 2.1. | EGSO se slaže s Komisijom da se EU i sve njegove države članice suočavaju sa zajedničkim izazovima u pogledu učinka novih tehnologija, rastućeg tržišnog natjecanja u globaliziranom gospodarstvu, novih oblika rada i demografskih kretanja. Kako bi se za buduće generacije očuvao i dodatno razvio europski socijalni model, nužno je u cijelom nizu područja politika poduzeti mjere i na europskoj i na nacionalnoj razini, u skladu s priznatim nadležnostima. U tom su području važne mjere za jačanje socijalne kohezije i socijalne uključenosti te za borbu protiv diskriminacije. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | EGSO naglašava da je u vrijeme naglih promjena ključno da EU, zajedno sa svojim državama članicama, bude u mogućnosti brzo usvajati djelotvorne i učinkovite političke mjere. To bi trebalo podrazumijevati odgovarajuće promišljanje o potrebama i razinama djelovanja, uz dužno poštovanje načela supsidijarnosti, kao i odabir odgovarajućih instrumenata i učinkovitih postupaka odlučivanja kojima EU može podupirati i upotpunjavati nacionalne politike. Pritom treba detaljno analizirati utjecaj na gospodarstvo, javne financije i ulogu socijalnih partnera u svakoj državi članici. Sve države članice u svakom trenutku moraju imati mogućnost sudjelovanja u postupku odlučivanja. Zajednički cilj trebao bi biti postizanje dobrih rezultata i na razini EU-a i na razini pojedinačnih država članica. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | EGSO naglašava da je EU-u potreban učinkovit i fleksibilan postupak donošenja odluka kako bi se osiguralo da zakonodavstvo i neobvezujući instrumenti, kao što su okviri za koordinaciju i preporuke, idu ukorak s razvojem gospodarstva i društva. S obzirom na to da je EGSO u svojim prethodnim mišljenjima već izrazio podršku preispitivanju zahtjeva u pogledu jednoglasnog odlučivanja u zakonodavnom postupku EU-a, (3) pozdravlja činjenicu da Komisija potiče raspravu o postojećim preprekama pri donošenju zakona te da je ovom Komunikacijom potaknula raspravu o mogućnosti proširenja glasovanja kvalificiranom većinom i na područje socijalne politike. EGSO istodobno naglašava kako iz Ugovora proizlazi da EU u području socijalne politike ima ulogu podupiranja i upotpunjavanja aktivnosti država članica u područjima definiranima člankom 153. stavkom 1. UFEU-a. To odražava raznolikost nacionalnih socijalnih sustava i tradicija i podrazumijeva vodeću ulogu država članica u osmišljavanju i provedbi mjera u području socijalne politike i tržišta rada. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | EGSO smatra da je ugovorna uloga EU-a podupirati aktivnosti država članica u EU-u te ih dopunjavati u područjima koja su utvrđena Ugovorom (članak 153. stavak 1. UFEU-a). To odražava raznolikost nacionalnih sustava socijalne skrbi i tradicija te ujedno ukazuje na vodeću ulogu i visok stupanj suvereniteta država članica u europskoj suradnji u području oblikovanja i provedbe mjera socijalne politike i politike tržišta rada. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | EGSO naglašava da je većina zakonodavstva EU-a u području socijalne politike usvojena kvalificiranom većinom i redovnim zakonodavnim postupkom. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Nasuprot tomu, EGSO ističe da Ugovor o Europskoj uniji za određen broj područja socijalne politike i dalje iziskuje jednoglasno odlučivanje u Vijeću. Ta su područja: nediskriminacija (članak 19. stavak 1. UFEU-a); socijalna sigurnost i socijalna zaštita radnika (osim kad je posrijedi slobodno kretanje radnika) (članak 153. stavak 1. točka (c) UFEU-a); zaštita radnika po prestanku njihova ugovora o radu (članak 153. stavak 1. točka (d) UFEU-a); zastupanje i kolektivna obrana interesa radnika i poslodavaca (članak 153. stavak 1. točka (f) UFEU-a) i uvjeti zapošljavanja državljana trećih zemalja koji zakonito borave na području Zajednice (članak 153. stavak 1. točka (g) UFEU-a). Iako se člankom 19. UFEU-a predviđa suglasnost Europskog parlamenta, to nije slučaj kod članka 153. stavka 1. točke (c), (d), (f) i (g). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | EGSO smatra da je važno uključiti Europski parlament u zakonodavni postupak na visokoj razini, u skladu s odredbama Ugovora, i to upravo u području socijalne politike, s obzirom na to da pitanja socijalne politike podrazumijevaju odluke koje imaju neposredan utjecaj na građane te utječu na socijalnu koheziju i izrazito konkurentno socijalno tržišno gospodarstvo, u skladu s ciljevima utvrđenima Ugovorom (članak 3. UEU-a). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Kao i u slučaju politike oporezivanja, EGSO osobito pozdravlja činjenicu da je Komisija ovom Komunikacijom potaknula raspravu o proširenju odlučivanja kvalificiranom većinom i na područje socijalne politike. (4) Odlučivanje kvalificiranom većinom temelji se na kulturi kompromisa. To iziskuje raspravu i omogućuje pragmatične rezultate kod kojih se u potpunosti uzimaju u obzir interesi Unije kao cjeline. Mogućnost primjene glasovanja kvalificiranom većinom djeluje kao katalizator za to da se postizanjem kompromisa i uključivanjem svih aktera pronađe rješenje koje je prihvatljivo svim dionicima. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | EGSO ističe da se EU u svojem novom strateškom programu za razdoblje od 2019. do 2024. obvezao na provedbu stupa socijalnih prava na razini EU-a i država članica. Pritom treba posvetiti dužnu pozornost nadležnostima raznih razina. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | EGSO smatra kako je od ključne važnosti da EU prilikom odlučivanja kvalificiranom većinom mora ostati predan načelu supsidijarnosti te u područjima koja nisu u njegovoj isključivoj nadležnosti biti usredotočen na teme kod kojih se zajednički ciljevi ne mogu učinkovitije postići na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini. Isto to vrijedi i za načelo proporcionalnosti, prema kojem sadržaj i oblik mjera EU-a ne smiju prelaziti okvire ciljeva Ugovorâ. Ta bi načela trebalo pojasniti prilikom rasprave o glasovanju kvalificiranom većinom. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Člankom 151. UFEU-a utvrđuje se cilj socijalne politike „promicanje zapošljavanja, poboljšanje životnih i radnih uvjeta” na putu prema napretku. EGSO naglašava da se člankom 153. stavkom 2. UFEU-a utvrđuju kriteriji koje EU mora ispuniti kada poduzima odgovarajuće mjere u području socijalne politike. Na primjer, direktive uglavnom sadržavaju minimalne uvjete, uz vođenje računa o nacionalnim okolnostima, i ne smiju otežavati osnivanje i razvoj malih i srednjih poduzeća. EGSO naglašava da se ne smije ugrožavati ni pravo država članica na osiguravanje višeg stupnja zaštite na nacionalnoj razini ni njihovo pravo da utvrđuju načela vlastitih sustava socijalne sigurnosti, bez obzira na to koji se način odlučivanja primjenjuje. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | EGSO također napominje da su Komisija, EP i Vijeće u točki 17. preambule europskog stupa socijalnih prava potvrdili poštovanje raznolikosti nacionalnih sustava, uključujući ulogu socijalnih partnera, a u točki 19. poštovanje nacionalnih identiteta država članica, kao i njihovu suverenost u pravnom utvrđivanju temelja sustava socijalne sigurnosti. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | EGSO naglašava da sporazumi socijalnih partnera provedeni na razini EU-a u skladu s člankom 155. UFEU-a predstavljaju važan doprinos razvoju pravne stečevine EU-a u području socijalnih politika. Pozdravlja činjenicu da prema Komunikaciji ishodi i smjernice socijalnog dijaloga uživaju jednak tretman u smislu usvajanja. EGSO zahtijeva da se i tijekom mogućeg prelaska sa sustava jednoglasnog glasovanja na sustav glasovanja kvalificiranom većinom zajamči uključivanje socijalnih partnera u usvajanje socijalnog zakonodavstva i oblikovanje socijalnih politika i da se zajamči njihova autonomija u provedbi i mogućoj reviziji njihovih autonomnih sporazuma. Socijalni dijalog ima važnu ulogu u socijalnoj zaštiti te je zahvaljujući samostalnom donošenju zakona zaslužan i za socijalni napredak u EU-u. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | EGSO se slaže sa stajalištem Komisije i smatra da instrument pojačane suradnje nije alternativa glasovanju kvalificiranom većinom. Instrument pojačane suradnje može dovesti do fragmentacije unutarnjeg tržišta i nejednakog postupanja prema građanima EU-a, ovisno o državi članici u kojoj žive, posebno kad je riječ o pitanjima socijalne politike. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | S druge strane, EGSO smatra da je europski semestar još jedan učinkovit i koristan instrument za veću i bolju konvergenciju i napredak, koji se mogu postići uz potporu i vodstvo država članica i socijalnih partnera, pored ostaloga i uz pomoć „uzajamnog učenja“. Time se poštuje i duh i slovo članka 156. UFEU-a. EGSO ističe napore koji se u okviru europskog semestra ulažu u razvoj poboljšanih metoda koordinacije i reformi nacionalnih politika u području zapošljavanja i socijalne zaštite, uz istodobno uključivanje nacionalnih socijalnih partnera u djelovanje na europskoj razini. Europski stup socijalnih prava, kojim će se usmjeravati reforme, stoga bi pridonio razvoju plana za bolju konvergenciju i veću koheziju među državama članicama. |
| --- | --- |

2.15.

3.   Posebne napomene

| 3.1. | EGSO ističe da se odluke u jednom te istom području politike trenutačno donose i jednoglasno i kvalificiranom većinom. To dovodi do nejednakosti u razvoju socijalnih standarda i nedostataka u socijalnoj zaštiti. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | EGSO ističe da postoje dalekosežni pravni propisi EU-a o provedbi načela ravnopravnosti žena i muškaraca te o jednakom postupanju bez obzira na rasno ili etničko podrijetlo itd. To je velik uspjeh EU-a, koji u tom području postavlja i međunarodne standarde. Pritom se pravom EU-a propisuje jednako postupanje bez obzira na vjersku pripadnost, uvjerenja, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju, ali isključivo u vezi sa zapošljavanjem i zanimanjem. Direktiva kojom bi se sveobuhvatno zabranila diskriminacija u Uniji bila bi iznimno složena te je stoga malo vjerojatno da bi bila usvojena postupkom jednoglasnog odlučivanja. Međutim, EU se na to obvezao u Programu održivog razvoja do 2030., a taj je cilj potvrđen i novim strateškim planom za razdoblje 2019. –2024. EGSO podržava potpuni prelazak na glasovanje kvalificiranom većinom pri odlučivanju o zakonodavstvu o nediskriminaciji. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO skreće pozornost na činjenicu da EU u području socijalne sigurnosti u skladu s člankom 48. UFEU-a može kvalificiranom većinom odlučivati o mjerama za ostvarivanje slobodnog kretanja radnika. S druge strane, preporuke o socijalnoj sigurnosti i zaštiti radnika moraju se usvajati jednoglasno. Prelazak na glasovanje kvalificiranom većinom bio bi dosljedan i svrsishodan. Postavlja se i pitanje zašto je ovdje riječ samo o preporukama te zašto Komisija nije uzela u obzir i druge pravne instrumente. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EGSO je svjestan da je zaštita radnika u slučaju otkaza uvijek bila ključna sastavnica nacionalnih zakonodavstava o radu, ali napominje i da je EU u međuvremenu razvio mjere za zaštitu ugroženih radnika, kao što su trudnice i radnici na nepuno radno vrijeme. Slijedom toga potrebno je zajamčiti barem minimalna ujednačena postupovna prava i prava na zaštitu u cijeloj Europi kako bi se osiguralo da ti zaštitni mehanizmi ne budu nedjelotvorni. Europskim stupom socijalnih prava predviđena su prava na informiranje radnika koji dobiju otkaz te pristup učinkovitom i nepristranom rješavanju sporova, pravnom lijeku i eventualno naknadama. To govori u prilog prelasku na odlučivanje kvalificiranom većinom kako bi se omogućilo donošenje odgovarajuće provedbene direktive. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO naglašava da je stabilni pravni okvir za zastupanje i kolektivnu obranu interesa poslodavaca i zaposlenika od presudne važnosti za, pored ostalog, koheziju društva, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i konkurentnost poduzeća u EU-u. Poduzeća na jedinstvenom tržištu sve tješnje surađuju preko granica. Poduzeća i grupacije iz EU-a podliježu Direktivi o europskim radničkim vijećima koja je donesena u okviru redovnog zakonodavnog postupka. Međutim, u drugim područjima zakonodavstva EU-a o sudjelovanju zaposlenika i dalje se primjenjuje jednoglasno odlučivanje. Ako je to objektivno nužno, EU i u ovom slučaju mora ispitati u kojoj se mjeri uz pomoć odlučivanja kvalificiranom većinom mogu stvoriti nove mogućnosti razvoja socijalnog partnerstva okrenutog ka budućnosti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | EGSO preporučuje prelazak na glasovanje kvalificiranom većinom kada se odlučuje o uvjetima zapošljavanja državljana trećih zemalja koji zakonito borave u EU-u. Uvjeti zapošljavanja državljana EU-a i državljana trećih zemalja moraju biti jednaki ako se želi spriječiti ugrožavanje socijalne kohezije. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EGSO se u kontekstu tekuće rasprave o prelasku na glasovanje kvalificiranom većinom slaže sa stajalištima Komisije u pogledu opredjeljivanja za opću prijelaznu klauzulu iz članka 48. stavka 7. UEU-a u slučajevima u kojima se primjenjuje glasovanje kvalificiranom većinom jer ta opcija podrazumijeva i jednoglasnu odluku Europskog vijeća, i podršku svih nacionalnih parlamenata, i suglasnost Europskog parlamenta. Time bi se osigurala široka demokratska legitimnost i poštovanje ustavnih odredbi na nacionalnoj razini. To ne bi bio slučaj kod prelaska na temelju članka 153. UFEU-a. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | EGSO napominje da jedno pitanje u Komunikaciji Komisije ostaje neriješeno. Nije jasno hoće li se odluka o prijenosu određene pravne osnove s jednoglasnog odlučivanja na glasovanje kvalificiranom većinom donositi jednom zauvijek ili za svaki pojedinačni slučaj. EGSO od Komisije traži da razjasni znači li primjena opće prijelazne klauzule iz članka 48. stavka 7. UEU-a prelazak na glasovanje kvalificiranom većinom u svim ili samo u pojedinačnim slučajevima. EGSO smatra da se u svakom slučaju mora osigurati da primjena prijelazne klauzule poveća učinkovitost postupka raspravljanja i donošenja odluka, a ne da se njome stvore dodatne prepreke. |
| --- | --- |

3.8.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Vidjeti sljedeća mišljenja EGSO-a: SL C 230, 14.7.2015., str. 24.; SL C 434, 15.12.2017., str. 18.; SL C 271, 19.9.2013., str. 23.; SL C 332, 8.10.2015., str. 8.

1

(2)  Mišljenje EGSO-a „Oporezivanje – glasovanje kvalificiranom većinom“, SL C 353, 18.10.2019., str. 90.

2

(3)  Vidjeti bilješku 2.

3

(4)  Vidjeti bilješku 1.

4

---

DODATAK

Sljedeći su amandmani odbijeni tijekom rasprave premda su dobili barem četvrtinu glasova (pravilo 59. stavak 3. Poslovnika):

1.   Točka 2.8.

Izmijeniti kako slijedi:

Kao i u slučaju politike oporezivanja, (1)
   EGSO osobito pozdravlja činjenicu da je Komisija ovom Komunikacijom poduzela inicijativu da pokrene raspravu i objasni kako bi prelazak na potaknula raspravu o proširenju odlučivanje a kvalificiranom većinom na područje socijalne politike mogao izgledati bez ishitrenih prijedloga. Odlučivanje kvalificiranom većinom temelji se na kulturi kompromisa. To iziskuje raspravu i omogućuje pragmatične rezultate kod kojih se u potpunosti uzimaju u obzir interesi Unije kao cjeline. Mogućnost primjene glasovanja kvalificiranom većinom djeluje kao katalizator za to da se postizanjem kompromisa i uključivanjem svih aktera pronađe rješenje koje je prihvatljivo svim dionicima.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 36 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 74 |
| Suzdržani | : | 2 |

Za

:

36

Protiv

:

74

Suzdržani

:

2

2.   Nova točka nakon točke 2.8.

Dodati novu točku nakon točke 2.8.:

S druge strane, načelo jednoglasnosti u odlučivanju temelji se na potrebi za očuvanjem nacionalne kontrole nad relevantnim odredbama socijalne politike u Ugovoru o EU-u i za sprečavanjem upletanja u ključne elemente nacionalnih socijalnih sustava za koje su u prvom redu odgovorne države članice zajedno sa socijalnim partnerima.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 31 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 82 |
| Suzdržani | : | 3 |

Za

:

31

Protiv

:

82

Suzdržani

:

3

3.   Točka 3.1.

Izmijeniti kako slijedi:

EGSO ističe da se odluke u jednom te istom području politike trenutačno donose i jednoglasno i kvalificiranom većinom. EGSO smatra da je raspodjela između glasovanja kvalificiranom većinom i jednoglasnog odlučivanja, utvrđena u poglavlju Ugovora o EU-u koje se odnosi na socijalna pitanja, još uvijek relevantna jer odražava raznolikost i heterogenost nacionalnih socijalnih sustava država članica, primjerice u području socijalne zaštite, u pogledu uloge socijalnih partnera i uloge radnog prava i kolektivnih ugovora. To dovodi do nejednakosti u razvoju socijalnih standarda i nedostataka u socijalnoj zaštiti.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 32 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 74 |
| Suzdržani | : | 3 |

Za

:

32

Protiv

:

74

Suzdržani

:

3

4.   Točka 3.2.

Izmijeniti kako slijedi:

EGSO ističe da postoje dalekosežni pravni propisi EU-a o provedbi načela ravnopravnosti žena i muškaraca te o jednakom postupanju bez obzira na rasno ili etničko podrijetlo itd. To je velik uspjeh EU-a, koji u tom području postavlja i međunarodne standarde. Pritom se pravom EU-a propisuje jednako postupanje bez obzira na vjersku pripadnost, uvjerenja, invaliditet, dob ili seksualnu orijentaciju, ali isključivo u vezi sa zapošljavanjem i zanimanjem. Te su direktive usvojene jednoglasno. Direktiva kojom bi se sveobuhvatno zabranila diskriminacija u Uniji bila bi iznimno složena, što objašnjava dugotrajan postupak i spor napredak te je stoga malo vjerojatno da bi bila usvojena postupkom jednoglasnog odlučivanja. Međutim, EU se na to obvezao u Programu održivog razvoja do 2030., a taj je cilj potvrđen i novim strateškim planom za razdoblje 2019. –2024. EGSO podržava potpuni prelazak na glasovanje kvalificiranom većinom pri odlučivanju o zakonodavstvu o nediskriminaciji.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 31 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 78 |
| Suzdržani | : | 2 |

Za

:

31

Protiv

:

78

Suzdržani

:

2

5.   Točka 3.4.

Izbrisati:

EGSO je svjestan da je zaštita radnika u slučaju otkaza uvijek bila ključna sastavnica nacionalnih zakonodavstava o radu, ali napominje i da je EU u međuvremenu razvio mjere za zaštitu ugroženih radnika, kao što su trudnice i radnici na nepuno radno vrijeme. Slijedom toga potrebno je zajamčiti barem minimalna ujednačena postupovna prava i prava na zaštitu u cijeloj Europi kako bi se osiguralo da ti zaštitni mehanizmi ne budu nedjelotvorni. Europskim stupom socijalnih prava predviđena su prava na informiranje radnika koji dobiju otkaz te pristup učinkovitom i nepristranom rješavanju sporova, pravnom lijeku i eventualno naknadama. To govori u prilog prelasku na odlučivanje kvalificiranom većinom kako bi se omogućilo donošenje odgovarajuće provedbene direktive.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 35 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 77 |
| Suzdržani | : | 2 |

Za

:

35

Protiv

:

77

Suzdržani

:

2

6.   Točka 3.5.

Izbrisati:

EGSO naglašava da je stabilni pravni okvir za zastupanje i kolektivnu obranu interesa poslodavaca i zaposlenika od presudne važnosti za, pored ostalog, koheziju društva, otvaranje kvalitetnih radnih mjesta i konkurentnost poduzeća u EU-u. Poduzeća na jedinstvenom tržištu sve tješnje surađuju preko granica. Poduzeća i grupacije iz EU-a podliježu Direktivi o europskim radničkim vijećima koja je donesena u okviru redovnog zakonodavnog postupka. Međutim, u drugim područjima zakonodavstva EU-a o sudjelovanju zaposlenika i dalje se primjenjuje jednoglasno odlučivanje. Ako je to objektivno nužno, EU i u ovom slučaju mora ispitati u kojoj se mjeri uz pomoć odlučivanja kvalificiranom većinom mogu stvoriti nove mogućnosti razvoja socijalnog partnerstva okrenutog ka budućnosti.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 34 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 84 |
| Suzdržani | : | 2 |

Za

:

34

Protiv

:

84

Suzdržani

:

2

7.   Točka 3.6.

Izbrisati:

EGSO preporučuje prelazak na glasovanje kvalificiranom većinom kada se odlučuje o uvjetima zapošljavanja državljana trećih zemalja koji zakonito borave u EU-u. Uvjeti zapošljavanja državljana EU-a i državljana trećih zemalja moraju biti jednaki ako se želi spriječiti ugrožavanje socijalne kohezije.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 30 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 85 |
| Suzdržani | : | 1 |

Za

:

30

Protiv

:

85

Suzdržani

:

1

8.   Točka 1.7.

Izmijeniti kako slijedi:

EGSO ističe da se odluke u jednom te istom području politike trenutačno donose i jednoglasno i kvalificiranom većinom. To dovodi do nejednakosti u razvoju socijalnih standarda i nedostataka u socijalnoj zaštiti. EGSO stoga podržava potpuni prelazak na glasovanje kvalificiranom većinom, barem kod zakonodavstva u području nediskriminacije i kod preporuka o socijalnoj sigurnosti i zaštiti radnika. EGSO smatra da je raspodjela između glasovanja kvalificiranom većinom i jednoglasnog odlučivanja, utvrđenih u poglavlju Ugovora o EU-u koje se odnosi na socijalna pitanja, još uvijek relevantna jer odražava raznolikost i heterogenost nacionalnih socijalnih sustava država članica, primjerice u području socijalne zaštite, u pogledu uloge socijalnih partnera i uloge radnog prava i kolektivnih ugovora.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 32 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 74 |
| Suzdržani | : | 3 |

Za

:

32

Protiv

:

74

Suzdržani

:

3

9.   Točka 1.8.

Izbrisati:

EGSO ističe da je EU osmislio mjere za zaštitu ugroženih radnika nakon prestanka radnog odnosa, primjerice za zaštitu trudnica i radnika na nepuno radno vrijeme. Slijedom toga potrebno je zajamčiti minimalna ujednačena postupovna prava i prava na zaštitu u cijeloj Europi i prijeći na odlučivanje kvalificiranom većinom.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 36 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 81 |
| Suzdržani | : | 1 |

Za

:

36

Protiv

:

81

Suzdržani

:

1

10.   Točka 1.10.

Izbrisati:

EGSO preporučuje prelazak na glasovanje kvalificiranom većinom kada se odlučuje o uvjetima zapošljavanja državljana trećih zemalja koji zakonito borave u EU-u kako bi se izbjeglo nejednako postupanje i ojačala socijalna kohezija.

Rezultat glasovanja

| Za | : | 30 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 85 |
| Suzdržani | : | 1 |

Za

:

30

Protiv

:

85

Suzdržani

:

1

---

(1)  
  Vidjeti bilješku 1.

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/95 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/95

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o dokumentu za razmatranje „Prema održivoj Europi do 2030.”

(COM(2019) 22 final)

(2020/C 14/14)

Izvjestitelj: Cillian LOHAN

Suizvjestitelj: Peter SCHMIDT

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 12.3.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Odluka Predsjedništva Odbora | 11.12.2018. – proširenje 22.1.2019. |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš, Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 28.6.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 26.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 168/3/5 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 12.3.2019.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Odluka Predsjedništva Odbora

11.12.2018. – proširenje 22.1.2019.

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i okoliš, Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

28.6.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

26.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

168/3/5

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | Održivi razvoj mora se nalaziti u središtu europske budućnosti. Iako uvažava sveobuhvatnu analizu u dokumentu za razmatranje, opis izazova, smjer u kojem se treba kretati i navedeni potencijal za Europu, EGSO je zabrinut da je tempo kojim se odvija prijelaz na održivost, u svijetu i u Europi, prespor za ostvarenje dogovorenih ciljeva održivog razvoja UN-a. Potreba za hitnim rješavanjem ekoloških, socijalnih i gospodarskih izazova nije usklađena s političkim djelovanjem. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Održivi razvoj zajednički je cilj na svjetskoj razini i iziskuje udruživanje snaga svih naroda kako bi se postigla održiva upotreba prirodnih resursa i blagostanje za sve ljude. Europa to ne može postići sama, ali EU može i mora iskoristiti utjecaj koji ima kao najveći trgovinski blok i velik uvoznik bioresursa kako bi ustrajao na održivoj nabavi na svjetskoj razini i time podržao održavanje svjetske bioraznolikosti i ekosustava koji su od ključne važnosti za našu zajedničku budućnost. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Održivi razvoj odnosi se na budućnost ljudi, a gospodarstvo bi trebalo, u okviru ograničenja planeta, doprinijeti ostvarenju blagostanja i jednakosti u društvu, sada i za buduće generacije. Program 2030. projekt je koji je usmjeren na ljude i osmišljen kako se ne bi nikoga zanemarilo. Pokretanje europskog socijalnog i zelenog pakta bit će važan element u transformaciji europskih gospodarstava u znatno održivijem smjeru. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Prošlo je vrijeme razmatranja te je kucnuo čas za djelovanje. EGSO želi vidjeti brzo djelovanje u pogledu razvoja i ostvarivanja sveobuhvatne i dugoročne strategija održivog razvoja na razini EU-a kojoj će biti priložen sveobuhvatan provedbeni plan za ostvarivanje ciljeva održivog razvoja do 2030. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Strategija održivog razvoja trebala bi obuhvatiti unutarnje i vanjsko djelovanje EU-a te promicati njihovu najveću moguću usklađenost. U provedbenom planu trebalo bi uključiti održivost u sva područja politike, navesti ključne mjere koje će EU poduzeti za provedbu ciljeva održivog razvoja, jasan raspored i plan, konkretne ciljne vrijednosti i pokazatelje te glavne uloge i odgovornosti svih institucija, agencija i aktera EU-a. Temelji provedbe trebali bi biti inovacije, međunarodna suradnja usmjerena na održivost i trgovinski sporazumi te mobilizacija poduzeća i civilnog društva. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Uz strategiju za provedbu Programa održivog razvoja do 2030., potrebno je utvrditi i okvir za upravljanje i koordinaciju kako bi se u sklopu svih politika zajamčila središnja pozicija ciljeva održivog razvoja. Strateški plan EU-a za razdoblje 2019. – 2024. osobito bi se trebao temeljiti na ciljevima održivog razvoja, a Europski parlament bi trebao imati istaknutu ulogu. Novu Komisiju trebalo bi organizirati uzimajući u obzir provedbu i uključivanje ciljeva održivog razvoja, kako je predstavljeno u mandatnim pismima povjerenika. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | EGSO poziva Komisiju da se odmakne od politike raste usmjerene na BDP. Korištenje BDP-a kao mjere za blagostanje ne uzima u obzir važne elemente socijalnih i okolišnih troškova i koristi. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO uviđa da unutar poslovne zajednice postoje vodeća poduzeća kad je riječ o integraciji održivosti. Mnoga poduzeća zapravo djeluju prije samih politika, koje trebaju stvoriti okruženje stabilnosti i sigurnosti kako bi se osiguralo da najbolja praksa postane zajednička praksa. Time će se poduzećima omogućiti da ponude održiva rješenja. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | EGSO poziva na hitno usklađivanje svih postojećih politika te proračunskih/financijskih okvira i alata EU-a (kao što su europski semestar, bolja regulativa, VFO itd.) kako bi se postigli ciljevi održivog razvoja. Potrebno je utvrditi ili osmisliti vjerodostojne metodologije za provjeru održivosti na razini EU-a kako bi se zajamčilo da se proračunskim/financijskim instrumentima, okvirima politika te pristupima procjenama učinka pruža podrška provedbi ciljeva održivog razvoja u okviru unutarnjeg i vanjskog djelovanja EU-a. Ujedno je potrebno osmisliti nove alate, kao što su mjere „udaljenosti do postizanja ciljnih vrijednosti” i novi pokazatelji. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | EGSO je bio prva institucija EU-a u okviru koje je postojalo tijelo posvećeno poboljšanju održivog razvoja – Promatračka skupina za održivi razvoj – te je predan sveobuhvatnijem promicanju i obuhvaćanju ciljeva održivog razvoja s pomoću svojih mišljenja, kao i u okviru svoje unutarnje djelatnosti i strukture. Stoga će pokrenuti postupak unutarnjeg razmatranja o usklađivanju svojeg unutarnjeg upravljanja s ciljevima održivog razvoja. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Potrebni su strukturirano uključivanje civilnog društva i jasne ovlasti za sudjelovanje civilnog društva u razvoju, provedbi i praćenju strategije. Svi dionici sudjelovali bi u preispitivanju dosadašnje važne uloge višedioničke platforme bi se u obzir uzela iskustva drugih uspješnih relevantnih foruma s više dionika (npr. Europske platforme dionika kružnog gospodarstva). Potrebno je nadograditi višedioničku platformu te je uključiti u službeni i međuinstitucijski okvir za savjetovanje, u skladu s preporukama Europskog parlamenta (1). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Održivi razvoj potencijalan je alat za socijalnu solidarnost i neutraliziranje porasta populističkih osjećaja koje obespravljeni i marginalizirani građani koji nisu uključeni u donošenje odluka i koji nemaju moć osjećaju protiv establišmenta. Ne smije se raditi o elitističkom programu, već o projektu usmjerenom na ljude s pomoću kojeg se održive izbore potrošača nastoji učiniti dostupnima i pristupačnima. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Uvod

| 2.1. | Dugo očekivani dokument za razmatranje „Prema održivoj Europi do 2030.” objavljen je 30. siječnja u okviru rasprave o budućnosti Europe i predanosti EU-a ostvarenju ciljeva UN-a za održivi razvoj, uključujući ciljeve Pariškog sporazuma o klimatskim promjenama. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Već nekoliko godina EGSO ima vodeću ulogu u pozivanju na izradu ambiciozne, sveobuhvatne strategije EU-a za održivi razvoj te je u mnogim mišljenjima u području različitih sektora iznio prijedloge o političkim i upravljačkim mjerama potrebnima za postizanje ciljeva održivog razvoja. Trenutačno mišljenje pridonosi raspravi o dokumentu za razmatranje, temelji se na prethodnom radu EGSO-a te se njime nastoji utvrditi vizija i iznijeti konkretni prijedlozi za potrebne reforme upravljanja, alate i mehanizme koji podržavaju dugoročnu opću strategiju. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Sve veći broj socijalnih i ekoloških pokazatelja ukazuje na potrebu za hitnim djelovanjem EU-a i drugih globalnih aktera te brzim prelaskom na održivost. U nedavnom izvješću UN-ova Međuvladinog panela o klimatskim promjenama (IPCC) upozorava se da je čovječanstvu preostalo približno 11 godina za ograničavanje emisija stakleničkih plinova i sprječavanje rasta globalne temperature te da će u protivnom doći do opasnih i moguće nepovratnih razina štete od klimatskih poremećaja po okoliš (2). Uz hitnost djelovanja u području klime, drugi ekološki izazovi, kao što su gubitak bioraznolikosti i onečišćenje zraka, izazivaju sve veću zabrinutost građana te je potrebno poduzeti hitne mjere. Socijalna nejednakost isto je tako u porastu u Europi. Gotovo četvrtina naše djece i mladih u opasnosti je od siromaštva ili živi u siromaštvu (3), a milijuni mladih ne mogu pronaći pristojno radno mjesto i početi oblikovati svoje živote kao odrasle osobe. Osim toga, određene manjinske skupine dodatno su isključene, primjerice osobe s invaliditetom. Nacionalistički i populistički pokreti jačaju diljem Europe, a u nekoliko država članica osporavaju se temeljne vrijednosti i prava. Dovode se u pitanje sami temelji EU-a. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Prošlo je vrijeme razmatranja te je kucnuo čas za djelovanje. Objavljivanje dokumenta za razmatranje koji se odnosi na održivost trebalo je planirati kako bi se vremenski podudaralo s pokretanjem ciljeva održivog razvoja 2015. EGSO želi da se poduzmu hitni koraci u pogledu osmišljavanja i provedbe sveobuhvatne strategije EU-a za održivi razvoj i provedbenog plana EU-a, u skladu s preporukama iznesenima u prethodnim mišljenjima (4) i u skladu sa zaključcima Vijeća EU-a u 2017., 2018. i travnju 2019. (5). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | U dokumentu za razmatranje utvrđeni su različiti mogući scenariji za postizanje održivosti. Realno, izbor jednog scenarija nije vjerojatan. Samo scenarij 1. predviđa sveobuhvatnu strategiju, ali bi taj scenarij također trebao sadržavati elemente drugih dvaju scenarija da bude učinkovit. Sveobuhvatna strategija je ključna, a koordinirani politički uvjet preduvjet je za ostvarenje održive budućnosti. U ovom se mišljenju dodatno razrađuju neke od ideja predstavljene u scenariju 1. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Hitnu potrebu za većom ambicioznošću i brzom provedbom izraženu u ovom mišljenju ne treba pogrešno smatrati neuvažavanjem napretka koji je dosad ostvaren. EGSO pozdravlja analizu iznesenu u dokumentu za razmatranje te priznanje temelja politike za održivu budućnost i horizontalnih čimbenika za prijelaz na održivost. Međutim, političke mjere ne odgovaraju hitnosti na koju su ukazali zabrinuti građani i stručnjaci. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | EU je preuzeo vodeću ulogu u pogledu političkih inicijativa o održivosti. Međutim, zbog niza složenih razloga, inicijative nisu provedene na odgovarajući način. EU ima jedan od najvećih ekoloških otisaka na svijetu i jednu od najvećih razina emisija CO2 po stanovniku. EU nije na pravom putu da postigne ekološku održivost čak ni unutar vlastitih granica. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Nije dovoljno stvoriti niskougljičnu, resursno učinkovitu i socijalnu Europu; održiva Europa će morati uzeti u obzir okolišne i socijalne učinke izvan svojih granica zbog uvoza. Ako EU želi biti svjetski predvodnik kao što se opisuje u dokumentu za razmatranje, mora razumjeti i ozbiljno shvatiti svoju odgovornost i učinak na svjetskoj razini. Odbor smatra da su aktualni pregovori između EU-a i zemalja Mercosura određena vrsta testa za novu trgovinsku politiku usmjerenu na održivi razvoj. Stoga podupire zahtjev onih skupina koje jasno ukazuju na to da se takvi sporazumi ne smiju sklapati bez, na primjer, predanog sudjelovanja svih ugovornih strana u provedbi klimatskog sporazuma, u očuvanju tropskih šuma i/ili u razmatranju interesa autohtonih naroda, odnosno da se u takve sporazume u najmanju ruku mora uvrstiti klauzula o raskidu koja se može aktivirati u slučaju podrivanja tih priznatih i prijeko potrebnih napora u pogledu održivosti. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | S obzirom na to da je Europa oduvijek bila predvodnik u vađenju i upotrebi prirodnih resursa te da ima visoke stope potrošnje, od nje se mogu naučiti vrijedne lekcije u pogledu mjera za poboljšanje resursne učinkovitosti i smanjenja učinka na okoliš te drugih napora koji su uloženi u postizanje promjena, uključujući socijalnu zaštitu. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | EU mora osmisliti i provesti model održivog razvoja koji će ostatku svijeta pokazati na koji se način neprekinutom ustrajnošću na postizanju stvarne održivosti može promicati socijalna kohezija, poboljšati gospodarski razvoj, zajamčiti ekološka dobrobit, omogućiti uključivo upravljanje i nikoga ne zapostaviti. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Poticanje sustavnog pristupa održivom razvoju

| 4.1. | Dokument za razmatranje ne ističe u dovoljnoj mjeri da su potrebni promjena paradigme i sustavan pristup kako bi se odgovorilo na dosad neviđene izazove. Definicija održivog razvoja već je dogovorena. Međutim, potrebno je osigurati da se ona u potpunosti i dosljedno provodi s pomoću politike i propisa te da se primjenjuju njezina načela. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | UN i EU primjenjuju definiciju Brundtlandove komisije: „održivi razvoj jest razvoj kojim se ispunjavaju današnje potrebe bez ugrožavanja mogućnosti budućih generacija da ispunjavaju svoje potrebe” (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Od Svjetske konferencije UN-a u Rio de Janeiru 1992. smatra se da u okviru održivog razvoja postoje tri stupa, ekološki, socijalni i gospodarski, te da je u postupcima donošenja odluka potrebno poštovati i razmotriti svaki od tih stupova. Održivi razvoj uvršten je u članak 3. stavak 3. Ugovora o Europskoj uniji kao jedan od dugoročnih ciljeva EU-a. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Dijagram poznat pod nazivom „svadbena torta” u nastavku pokazuje da se održivi razvoj odnosi na ljude te da bi gospodarstvo trebalo doprinijeti ostvarenju blagostanja, jednakosti u društvu i okoline koja pruža kvalitetu života. Dijagram povezuje slojeve s međunarodnim ciljevima održivog razvoja (7). |
| --- | --- |

4.4.

Image 1

| 4.5. | Ključno načelo održivog razvoja jest uključivanje ekoloških, socijalnih i gospodarskih pitanja u sve aspekte donošenja odluka. Dva načela navedena u Ugovoru o funkcioniranju Europske unije – načelo predostrožnosti (8) i načelo „onečišćivač plaća” (9) – primjenjuju se u ovom kontekstu i moraju se koristiti kako bi se osiguralo da oni najranjiviji ne snose troškove štete za okoliš. Koncept međugeneracijske jednakosti svojstven je za održivost. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Potrebno je prepoznati i četvrtu dimenziju održivog razvoja – upravljanje koje prolazi kroz sve tri razine: gospodarsku, društvenu i socijalnu. EU bi trebao ojačati važan paradigmatski prijelaz Programa održivog razvoja do 2030. na participativniji model upravljanja za održivi razvoj (vidjeti točku 9.) s više dionika te poduprijeti pristup „društvo u cjelini” u okviru važnog prelaska na održiviju budućnost planeta. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | U dokumentu za razmatranje primjena prava navodi se kao alat za jamčenje i omogućivanje primjene poželjnog pristupa. Komisija navodi da je poštovanje prava preduvjet za dobivanje bilo kakvih sredstava EU-a te da se stoga treba iskoristiti kao pokretač provedbe ciljeva održivog razvoja. Za to će biti potrebna pravna jednakost triju elemenata održivog razvoja, odnosno ekološkog, socijalnog i gospodarskog elementa. EGSO ponovno poziva na priznavanje prava prirode u cilju jamčenja jednakosti prava pojedinaca i korporacija (10). |
| --- | --- |

4.7.

5.   Djelovanje izvan okvira politike rasta BDP-a

| 5.1. | Europi je potrebna promjena paradigme (11) i novi model rasta, koji je kvalitativno različit od dosadašnjeg, socijalno uključiv i ekološki održiv te koji može poticati i podupirati konvergenciju digitalne i ekološke tranzicije u našim zemljama i društvima. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Kao i u prethodnim mišljenjima, EGSO ukazuje na to da je potrebno razmatrati više od BDP-a i upotrebljavati druge pokazatelje za utvrđivanje blagostanja na nacionalnoj razini (12) (13). BDP je pokazatelj gospodarskog razvoja u financijskom smislu, ali ne uzima u obzir važne elemente pojedinačne i socijalne dobrobiti i ne uzima u obzir troškove prirodnog kapitala (klima, iscrpljivanje prirodnih resursa, negativni učinak na usluge ekosustava kao što su čisti zrak, slatka voda, plodna tla i gradovi i krajolici za život). Zanemaruje kvalitetu i poštene radne odnose te neplaćeni rad ljudi, čime se zanemaruje dodana vrijednost skrbnika za djecu ili starije osobe i volontera u kulturnim i sportskim aktivnostima. Održivi razvoj znači gospodarski rast (14) koji u obzir uzima sve aspekte sadašnjeg i budućeg ljudskog blagostanja; uključuje društvene i okolišne troškove i koristi aktivnosti te poštuje ograničenja planeta. Na taj način znatno se povećava zajedničko bogatstvo. Nije dovoljno društvenim i okolišnim elementima pridati gospodarsku vrijednost, već moramo osigurati da ih gospodarski subjekti uzimaju u obzir pri donošenju odluka. Potrebno je djelovati kako bi se zaštitili javni interesi i internalizirali vanjski učinci. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Konkurentnost je preduvjet za neprestano poboljšanje resursne učinkovitosti. Međutim, tržišno natjecanje na slobodnim tržištima samo po sebi ne pruža optimalne rezultate za društvo. Društvo mora utvrditi pravila i uvjete za proizvođače robe i usluga te izgraditi kompenzacijsku moć kako bi se zaštitili javna dobra i interesi, kao što su pravednost i održivost. Tržišna moć sudionika mora biti ograničena kako bi se spriječila zlouporaba na štetu radne snage, potrošača, drugih poduzeća i šire javnosti. Stoga indeks globalne konkurentnosti treba uzeti u obzir okolišnu i socijalnu dimenziju (15). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Iako uvažava sveobuhvatnu analizu u dokumentu za razmatranje, opis izazova, smjer u kojem se treba kretati i navedeni potencijal za Europu, EGSO je zabrinut da je tempo kojim se odvija prijelaz na održivost, u svijetu i u Europi, prespor za ostvarenje dogovorenih ciljeva. Više od 200 članova akademske zajednice nedavno je objavilo pismo u kojemu pozivaju Europu da se odmakne od politika rasta (16). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | EGSO podržava odredbu iz dokumenta za razmatranje o tome da bi se prijelaz na održivost trebao smatrati prilikom za povećanje zapošljavanja i blagostanja. Europska poduzeća imaju mogućnost preuzeti vodeću ulogu i biti u ishodištu suradničkih inovacija, koristeći se povoljnom situacijom koju stvara digitalna revolucija kako bi uspostavila održive poslovne prakse i nove standarde. Ciljevi održivog razvoja mogu definirati rastuća tržišta za trgovačka društva koja mogu pronaći inovativna rješenja i postići korjenite promjene. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | EGSO uviđa da unutar poslovne zajednice postoje vodeća poduzeća kad je riječ o integraciji održivosti. Poslovanje omogućuje razvoj društva i okoliša (17), a mnoga poduzeća zapravo djeluju prije samih politika. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Sveobuhvatnom strategijom za održivi razvoj i odgovarajućim regulatornim okvirom uspostavit će se poticajno okruženje koje će stimulirati više ulaganja i maksimalno povećati prilike za poduzeća koja će, zahvaljujući tome, moći ponuditi održiva rješenja. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Financiranje promjene

| 6.1. | Dokument za razmatranje uključuje financije, određivanje cijena, oporezivanje i tržišno natjecanje među horizontalnim čimbenicima tranzicije. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | EGSO primjećuje da, unatoč opsežnoj i glasnoj potpori održivosti, trenutačno političko okruženje ne pruža učinkovit mehanizam za uključivanje socijalnih i okolišnih troškova u odluke o ulaganju. Procjena aktivnosti i ulaganja uglavnom se temelji samo na financijskoj/gospodarskoj dobiti. Time se ne postižu stvarna primjena načela kao ni promjene. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Određeni dio financija mora se temeljiti na ekološkim i socijalnim povratima. Financije bi trebalo iskoristiti za postizanje promjena koje bi dovele do povrata za održivost – trenutačna mjera učinkovitosti ili vrijednosti djelovanja temelji se isključivo na financijskim/gospodarskim povratima. Takvim ograničenim načinom razmišljanja nikada se neće financirati prelazak na održivost. U skladu s mišljenjem EGSO-a, preusmjeravanje tokova kapitala prema održivijem gospodarstvu treba neizbježno ići ruku pod ruku s financijskom uključenošću i socijalnom kohezijom u Europi u kojoj nitko ne zaostaje (18). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Financiranje istraživanja i inovacija ključan je aspekt održivog razvoja, no ujedno je potrebno osmisliti i inovativne instrumente financiranja (19), u okviru kojih će se primjerice dio proračuna odvajati za sustavno uključivanje osoba s invaliditetom. Financiranje mora premašiti projekte s niskom razinom ugljika i većom resursnom učinkovitošću. Njime se trebaju obuhvatiti vrijedni doprinosi i inicijative koji ostvaruju doprinose u ekološkom ili socijalnom smislu. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Socijalna ulaganja posebno su korisna u pogledu neutraliziranja visokih razina rizika od siromaštva u EU-u i povećanja potencijala koji Europa ima u pogledu zapošljavanja. (20) EGSO prepoznaje da su neprekidna ulaganja u inicijative kružnog gospodarstva sredstvo za postizanje veće održivosti. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Pokretanje europskog socijalnog i zelenog pakta bit će važan element u transformaciji europskih gospodarstava u znatno održivijem smjeru. Trebalo bi se raditi o velikom europskom programu javnih ulaganja u okviru kojeg bi se pružala potpora velikim projektima kapitala s jasnim i raznolikim općim koristima kao što su obnova javnih zgrada, redizajn sustava javnog prijevoza i uspostava sustava čiste energije. Na taj bi se način trebala otvorila prijeko potrebna radna mjesta diljem Europe, posebno u regijama s visokim razinom nezaposlenosti (posebno među mladima i osobama s invaliditetom) te bi se potaknuli brz razvoj i inovacije u okviru europskih sustava strukovnog obrazovanja i osposobljavanja. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Višegodišnji financijski okvir (VFO) ključan je za jamčenje uključivanja ciljeva održivog razvoja, a konačna odluka o VFO-u za razdoblje 2021. –2027. poslužit će kao pokazatelj za to hoće li EU moći ispuniti svoje obveze u okviru Programa održivog razvoja do 2030. U prijedlogu Komisije propušta se prilika za utvrđivanje Programa održivog razvoja do 2030. kao prioriteta europskog programa. Osim predloženog ograničenog povećanja ciljne vrijednosti u pogledu uključivanja klimatskih pitanja, u sklopu novog VFO-a potrebno je dodijeliti znatna financijska sredstva za održivi razvoj te ujedno osigurati da se financiranjem ne naruši ostvarivanje ciljeva održivog razvoja. Trebaju se osigurati sredstva za inovativne, nadogradive i uključive projekte namijenjene subjektima koji ostvaruju ciljeve održivog razvoja, među ostalim državama članicama, lokalnim vlastima, poduzećima, sindikatima i nevladinim organizacijama (21). Sljedeći VFO trebalo bi prije svega omogućiti prelazak na klimatski neutralno gospodarstvo do 2050. EU mora pokazati ambicioznost na razini izazova borbe protiv klimatskih promjena: prosječno 40 % njegovog općeg proračuna mora se izdvojiti za taj cilj (22). Isto tako, EGSO naglašava da postoji problem u pogledu pristupa malih dionika civilnog društva financiranju kako bi se zajamčila podrška potencijalno transformirajućim inicijativama te njihovo ostvarenje (23). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | EGSO ponovno poziva na ukidanje subvencija za fosilna goriva te da se u pogledu naše proizvodnje hrane i prerađivačkih sektora primjenjuje pristup održivih prehrambenih sustava kao praktičan alat za uključivanje održivosti u politiku (24). Odbor je u nekoliko navrata istaknuo da EU dosad nije ispunio brojna obećanja o internalizaciji vanjskih troškova, dosljednoj primjeni načela „onečišćivač plaća” i ukidanju subvencija štetnih za okoliš te ponovno poziva institucije EU-a da predstave sveobuhvatan i cjelovit koncept sustava za ekološke poreze i pristojbe (25). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Održivi razvoj također predstavlja napredak i blagostanje. U tome će ključnu ulogu imati istraživanje i inovacije. Na razini EU-a i na razini država članica, javno financiranje istraživanja i inovacija mora se znatno povećati, s naglaskom na ostvarivanju ciljeva održivog razvoja. To se također može iskoristiti za poticanje financiranja iz privatnog sektora. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Privatna ulaganja imaju ključnu ulogu u prijelazu na održivo gospodarstvo. Javno-privatno partnerstvo može doprinijeti optimizaciji održivih prihoda od ulaganja kako u europskom tako i u međunarodnom kontekstu. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Održivi razvoj kao alat za postizanje socijalne solidarnosti

| 7.1. | Održivi razvoj potencijalan je alat za neutraliziranje porasta populističkih osjećaja protiv establišmenta koji dolaze od građana u nepovoljnom položaju koji nisu uključeni u donošenje odluka i koji nemaju moć. Ne smije se raditi o elitističkom programu, već o projektu usmjerenom na ljude s pomoću kojeg se održive izbore potrošača nastoji učiniti dostupnima i pristupačnima. Pokušaji rješavanja problema nametanjem troškova onima koji već imaju teškoća te se osjećaju obespravljeno i isključeno vodi do jednoznačnog odbacivanja političkih rješenja (npr. klimatskih politika i mnogih politika zaštite okoliša), što se očituje u izražavanju ekstremizma i izoliranih antimigracijskih poruka. Pristojna radna mjesta nužan su uvjet za prelazak na održivost. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Za prelazak na održivost potrebno je ulaganje u učinkovite, uključive i integrirane sustave socijalne zaštite, uključujući kvalitetne i dostupne usluge kao što su zdravstvo i dugoročna skrb primjenom socijalnog dijaloga. Iako istraživanja pokazuju da ulaganja u obrazovanje i zdravstvo imaju dugoročne pozitivne učinke na socijalnu mobilnost, države članice pokazale su sklonost smanjenju ulaganja u oba područja tijekom prošlog desetljeća. Ako je to slučaj, taj se trend treba promijeniti. Trošak prelaska na održivo gospodarstvo s niskom razinom emisija ugljika moraju proporcionalno snositi oni koji imaju najveću platežnu moć (primjerice prema načelu „onečišćivač plaća”), uz nužno subvencioniranje javnim sredstvima. Rješenja za naš trenutačni neodrživi model koja pogoršavaju problem nisu funkcionalna rješenja te ih je potrebno odbaciti kao opcije politike – zapravo su ih odbacile ulice Europe, npr. pokret „Climate Strike” – djeca koja su se pridružila prosvjedima protiv klimatskih promjena. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | U dokumentu za razmatranje ne negira se statistika koja ukazuje na taj veliki problem nejednakosti u EU-u. Više od 22 % građana EU-a u opasnosti je od siromaštva. Pada broj osoba sa srednjim primanjima, a broj osoba s niskim primanjima raste u većini država članica. Približno 7 % građana živi u materijalnoj oskudici. Te šokantne brojke pokazuju izrazit neuspjeh trenutačnih politika. Nadalje, 43 milijuna osoba svaki drugi dan ne može si priuštiti pravi obrok. To je gotovo 10 % našeg stanovništva. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | U dokumentu za razmatranje navodi se da ekološka pitanja nije moguće riješiti isključivo s pomoću politika zaštite okoliša ako se s pomoću gospodarskih politika nastavlja promicati upotreba fosilnih goriva, energetska neučinkovitost ili neodrživa proizvodnja i potrošnja. EGSO naglašava da bi se u okviru politika na razini EU-a te nacionalnih i lokalnih politika trebalo uzeti u obzir čimbenik socijalne održivosti, kao što je slučaj s gospodarskom i ekološkom održivosti (26). |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Iako je nužnost povezivanja gospodarske i ekološke sfere te gospodarskih i socijalnih područja široko prepoznata, o njoj se često ne vodi dovoljno računa. Također je potrebno dodatno razraditi poveznicu među razlozima za zabrinutost u ekološkom i socijalnom području. Primjerice, europskim stupom socijalnih prava trebalo bi promicati dobrobit stanovnika te bi trebao znatno pridonijeti Programu održivog razvoja do 2030. Iako se 17 ciljeva održivog razvoja i 20 načela europskog stupa socijalnih prava u mnogočemu poklapaju, Komisija bi trebala predložiti njihovo bolje kombiniranje u praksi u cilju postizanja korisnih sinergija u okviru provedbe. |
| --- | --- |

7.5.

8.   Novi europski politički diskurs o održivom razvoju

| 8.1. | EU i njegove države članice nedvojbeno moraju osmisliti uključiv javni diskurs o važnosti održivog razvoja za Europu i svijet. Taj novi politički diskurs po svojoj prirodi ne bi trebao biti previše stručan ili nerazumljiv te bi trebao biti usmjeren na poveznicu sa stvarnim životima osoba u Europi i šire. Počinje obrazovanjem na svim razinama, od škola do organizacija. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Potrebno je pokrenuti kampanju podizanja razine osviještenosti diljem EU-a u kojoj bi sudjelovali različiti sektori koji mogu doprijeti do vlastitih interesnih skupina. Potrebno je prije svega poticati masovne medije, posebno javne medije, „kreativce” iz svijeta kulture, umjetnosti, glazbe itd., na sudjelovanje u izradi kulturnih programa na nacionalnoj razini s pomoću kojih se politički diskurs o održivom razvoju pretvara u komunikaciju koja ima kulturni odjek unutar država članica. |
| --- | --- |

8.2.

9.   Novo višerazinsko upravljanje s više dionika

| 9.1. | S pomoću Programa održivog razvoja do 2030. promiče se važan paradigmatski prelazak prema participativnijem modelu upravljanja za održivi razvoj s više dionika. U cilju br. 17 programa utvrđuje se središnja uloga većeg broja dionika, uključujući privatni sektor, sindikate, civilno društvo, akademsku zajednicu, lokalne zajednice i druge, u okviru aktivnosti nadzora, provedbe, preispitivanja i praćenja. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Kada sudjelovanje više dionika u Programu održivog razvoja do 2030. bude u potpunosti funkcioniralo na više razina (odnosno na regionalnoj, subregionalnoj, nacionalnoj i lokalnoj razini), vjerojatno je da će taj novi model upravljanja biti privlačan široj javnosti. Mogućnosti za uključivo sudjelovanje javnosti u aktivnostima nadzora i provedbe u okviru Programa održivog razvoja do 2030. pružaju jasne ovlasti za poduzimanje značajnih koraka prema smanjenju trenutačnih razina cinizma javnosti i gubitka povjerenja u službene političke sustave. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Sada bi višedionička platforma koju je Komisija uspostavila 2017. i u kojoj je EGSO aktivno sudjelovao trebala preuzeti vodeću ulogu u izradi i pružanju podrške provedbi ambiciozne strategije i provedbenog plana za održivu Europu. Potrebno je provesti službeno preispitivanje funkcioniranja višedioničke platforme u kojoj sudjeluju svi dionici te utvrditi jasne ovlasti. U okviru tog procesa trebalo bi ispitati najbolje prakse drugih relevantnih višedioničkih foruma (npr. Europske platforme dionika kružnog gospodarstva) te iskoristiti naučeno za buduće organiziranje višedioničke platforme u cilju postizanja najveće razine njezine učinkovitosti i sveukupnog funkcioniranja. To bi moglo uključivati potrebu za adekvatnijim financiranjem rada višedioničke platforme, češćim sastancima njezina političkog odbora na visokoj razini, većim brojem mogućnosti za proširenje rasprave i uključivanje njezinih članova, većom usmjerenošću na redovite kontakte s nacionalnim platformama za održivi razvoj i omogućivanjem redovitijih, transparentnijih i dostupnijih javnih savjetovanja o pitanjima povezanima s održivim razvojem. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | U nekoliko država članica izrada nacionalne strategije za provedbu ciljeva održivog razvoja već je dovršena ili je u tijeku (27). Strategija na razini EU-a pružila bi okvir s pomoću kojeg se omogućuje postupno postizanje veće konvergencije nacionalnih strategija. U tom je kontekstu moguće primijeniti „otvorenu metodu koordinacije”, s pomoću čega bi se omogućila razmjena dobrih praksi i uzajamno učenje među državama članicama. |
| --- | --- |

9.4.

10.   Usklađivanje postojećih alata s provedbom ciljeva održivog razvoja

| 10.1. | Potpuno novi europski semestar |
| --- | --- |

10.1.

| 10.1.1. | Europski semestar trenutačno je glavni alat za usklađivanje makroekonomskih ciljeva EU-a na godišnjoj razini koji uključuje EU i države članice. Njega je potrebno temeljito promijeniti i učiniti transparentnijim kako bi pridonio jamčenju političke usklađenosti i koordinirane provedbe i praćenja provedbe ciljeva održivog razvoja, u skladu s dosadašnjim pozivima EGSO-a (28) i višedioničke platforme (29). Potrebno je prilagoditi sve faze procesa semestra kako bi se zajamčila učinkovita koordinacija provedbe ciljeva održivog razvoja na razini EU-a i na nacionalnoj razini, u skladu s budućom općom strategijom (30). |
| --- | --- |

10.1.1.

| 10.1.2. | Godišnji pregled rasta trebalo bi zamijeniti „Godišnjim pregledom održivog rasta” (31), pri čemu bi se uspostavila ravnoteža među socijalnim, gospodarskim i ekološkim prioritetima, u skladu s ciljevima održivog razvoja. Organizirano civilno društvo u većoj bi mjeri trebalo sudjelovati u svim fazama reformiranog semestra, na razini EU-a i na nacionalnoj razini, te pridonijeti procesu dodatnom stručnošću u pogledu politike, zajamčiti neovisniji nadzor izrade politika, promicati uključenost društva u reformama te općenito jačati participativnu demokraciju. |
| --- | --- |

10.1.2.

| 10.2. | Bolja regulativa |
| --- | --- |

10.2.

| 10.2.1. | Upotreba alata Komisije za bolju regulativu još je jedan način na koji se može zajamčiti daljnje uključivanje održivog razvoja u europske politike. U svim procjenama učinka koje je provela Komisija, provjerama primjerenosti i preporukama platforme REFIT, mora se procijeniti utjecaj na okoliš, društvo i gospodarstvo kako bi se održivost uzela u obzir i uračunala na odgovarajući način. I u ex-post evaluacijama moraju se analizirati sve tri dimenzije u okviru snažnog integriranog pristupa. „Provjera održivosti” također bi se trebala izričitije uključiti u program REFIT (32) te bi trebalo osigurati usklađenost politika za održivi razvoj. |
| --- | --- |

10.2.1.

| 10.2.2. | EGSO poziva Komisiju da uključi održivi razvoj i ciljeve održivog razvoja u postupak ocjenjivanja. |
| --- | --- |

10.2.2.

| 10.2.3. | Nužna su i savjetovanja sa socijalnim partnerima, u skladu s odredbama Ugovora u kojima se zahtijeva posebno savjetovanje s radnicima i rukovodstvom u vezi sa zakonodavstvom o socijalnim pitanjima (članak 154. stavak 2.); savjetovanja s EGSO-om, Europskim odborom regija i nacionalnim parlamentima još su jedna sastavnica paketa instrumenata za bolju regulativu kako bi se ispunio zahtjev uključivosti, koji je okosnica Programa održivog razvoja do 2030. |
| --- | --- |

10.2.3.

11.   Ciljevi i bolji pokazatelji EU-a

| 11.1. | U okviru opće strategije utvrdile bi se ciljne vrijednosti EU-a za ostvarenje ciljeva održivog razvoja. Te ciljne vrijednosti potrebno je nadzirati s pomoću skupa pokazatelja koji: 1) su dovoljnog opsega kako bi se s pomoću njih mjerila udaljenost do postizanja ciljnih vrijednosti i pružio odgovarajući pregled o napretku; 2) pružaju temelj za planiranje i oblikovanje politika. Trenutačni skup pokazatelja EU-a za ciljeve održivog razvoja (33) nije uspješan u tom pogledu. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | EGSO ponovno poziva na veliku uključenost civilnog društva u definiranje pokazatelja i ocjenjivanje napretka EU-a prema zadanim ciljevima (34). |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | Skupom pokazatelja EU-a za ciljeve održivog razvoja potrebno je u potpunosti obuhvatiti druge postojeće skupove pokazatelja, npr. europski pregled socijalnih pokazatelja (35), vodeći se primjerom semestra kojim je pregled već obuhvaćen. |
| --- | --- |

11.3.

12.   Nadzor i odgovornost

| 12.1. | Potrebno je uspostaviti redovan, uključiv i transparentan nadzor i sustave odgovornosti u cilju mjerenja napretka koji je EU ostvario u pogledu provedbe ciljeva održivog razvoja. EU mora svake godine aktivno sudjelovati u forumu za održivi regionalni razvoj UNECE-a i preuzeti vodstvo u pogledu ubrzanja regionalnog napretka prema ostvarenju ciljnih vrijednosti i ciljeva povezanih s održivim razvojem. EU bi se ujedno trebao obvezati na redovito predstavljanje općeg zajedničkog izvješća EU-a o provedbi ciljeva održivog razvoja na UN-ovu političkom forumu na visokoj razini za održivi razvoj, čime bi se nadopunilo zajedničko objedinjeno izvješće o razvojnoj politici EU-a. Općim izvješćem EU-a potrebno je obuhvatiti sve vanjske i unutarnje politike EU-a i aspekte njegova upravljanja, kao i analizu trenutačnog položaja EU-a i načina na koji će postići ciljeve održivog razvoja do 2030. |
| --- | --- |

12.1.

13.   Provedba ciljeva održivog razvoja u okviru vanjskog djelovanja EU-a

| 13.1. | Mnoge unutarnje politike EU-a mogu dovesti do prelijevanja učinaka izvan EU-a, što bi moglo imati i pozitivne i negativne učinke na napore koje druge zemlje ulažu u postizanje ciljeva održivog razvoja. Potrebno je preispitati politike EU-a u području vanjskog djelovanja, uključujući ulagačku, trgovinsku, razvojnu i sigurnosnu politiku te politiku u području mira i ljudskih prava, kako bi se zajamčilo da se pruža podrška postizanju novog globalnog programa održivog razvoja. Primjerice, poglavlja o održivosti u trenutačnim trgovinskim sporazumima EU-a nemaju dovoljnu težinu te su teško provediva. Održivi razvoj mora biti u središtu trgovinske politike EU-a, primjerice uvođenjem službenih žalbenih postupaka u slučaju kada dolazi do kršenja obveza u pogledu održivosti koje proizlaze iz trgovinskih sporazuma. Trgovina treba biti alat za održivost i provedbu ciljeva održivog razvoja u kontekstu međunarodne suradnje. To bi se moglo urediti putem multilateralnih sporazuma. Moć trgovine EU-a može potaknuti održivost duž svjetskog lanca vrijednosti, primjerice stavljanjem naglaska na održivu nabavu. |
| --- | --- |

13.1.

| 13.2. | Vanjsko djelovanje EU-a mora zajamčiti veću integraciju u pogledu provedbe ciljeva održivog razvoja i Pariškog klimatskog sporazuma. U sklopu trenutačnog okvira ne razmatraju se učinci prelijevanja i/ili otisak EU-a. Nadalje, trenutačni okvir i pokazatelji EU-a za ciljeve održivog razvoja prije svega su usmjereni na napredak ostvaren u provedbi ciljeva održivog razvoja unutar EU-a te se s pomoću njih ne mjeri doprinos EU-a ostvarenju ciljeva održivog razvoja na svjetskoj razini. Isto je tako potrebno zajamčiti održiva ulaganja u lanac vrijednosti. |
| --- | --- |

13.2.

Bruxelles, 26. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  Godišnje strateško izvješće Europskog parlamenta o ciljevima održivog razvoja, ožujak 2019.

1

(2)  https://www.ipcc.ch/

2

(3)  Eurostat

3

(4)  Mišljenja EGSO-a „Pokazatelji prikladniji za ocjenjivanje ciljeva održivog razvoja” (SL C 440, 6.12.2018., str. 14.), „Budući koraci za održivu europsku budućnost” (SL C 345, 13.10.2017., str. 91.), „Prijelaz u održiviju europsku budućnost” (SL C 81, 2.3.2018., str. 44.).

4

(5)  Prema sve održivijoj Uniji do 2030. – zaključci Vijeća.

5

(6)  http://www.un-documents.net/our-common-future.pdf

6

(7)  Stockholm Resilience Centre (Centar za otpornost Stockholm), 2016. Ilustracija: Azote za Stockholm Resilience Centre (Centar za otpornost Stockholm)

7

(8)  Članak 191. UFEU-a.

8

(9)  Članak 191. stavak 2. UFEU-a.

9

(10)  Mišljenje EGSO-a „Klimatska pravda” (SL C 81, 2.3.2018., str. 22.).

10

(11)  ECPS, srpanj 2016.

11

(12)  Mišljenje EGSO-a „Budući koraci za održivu europsku budućnost” (SL C 345, 13.10.2017., str. 91.).

12

(13)  Mišljenje EGSO-a „BDP i šire” (SL C 100, 30.4.2009., str. 53.).

13

(14)  Mišljenje EGSO-a „Sibiu i šire” (SL C 228, 5.7.2019., str. 37.).

14

(15)  Mišljenje EGSO-a „Sibiu i šire” (SL C 228, 5.7.2019., str. 37.).

15

(16)  https://degrowth.org/2018/09/06/post-growth-open-letter/

16

(17)  Mišljenje EGSO-a „Sibiu i šire” (SL C 228, 5.7.2019., str. 37.).

17

(18)  Mišljenje EGSO-a „Akcijski plan o financiranju održivog rasta” (SL C 62, 15.2.2019., str. 73.).

18

(19)  Mišljenje EGSO-a „Olakšavanje pristupa nedržavnih aktera financiranju klimatskih mjera” (SL C 110, 22.3.2019., str. 14.).

19

(20)  Mišljenje EGSO-a „Učinci socijalnih ulaganja na zapošljavanje i javne financije” (SL C 226, 16.7.2014., str. 21.).

20

(21)  Mišljenje EGSO-a „Prikladniji pokazatelji za ocjenjivanje ciljeva održivog razvoja” (SL C 440, 6.12.2018., str. 14.).

21

(22)  Mišljenje EGSO-a „Europski pakt za financiranje klimatskih mjera” (SL C 62, 15.2.2019., str. 8.).

22

(23)  Mišljenje EGSO-a „Olakšavanje pristupa nedržavnih aktera financiranju klimatskih mjera” (SL C 110, 22.3.2019., str. 14.).

23

(24)  Mišljenje EGSO-a „Sveobuhvatna prehrambena politika EU-a” (SL C 129, 11.4.2018., str. 18.).

24

(25)  Mišljenje EGSO-a „Tržišni instrumenti za gospodarstvo učinkovitih resursa i s niskom razinom emisije CO2 u EU-u” (samoinicijativno mišljenje) (SL C 226, 16.7.2014., str. 1.).

25

2

(26)  Mišljenje EGSO-a „Socijalno održiv koncept za digitalno doba” (SL C 237, 6.7.2018., str. 1.).

26

(27)  Vidjeti sažetke EGSO-a o aktivnostima država članica povezanih s postizanjem ciljeva održivog razvoja

27

(28)  Mišljenja EGSO-a „Prikladniji pokazatelji za ocjenjivanje ciljeva održivog razvoja”, „Prijelaz u održiviju europsku budućnost” (SL C 81, 2.3.2018., str. 44.), „Godišnji pregled rasta 2018.” (SL C 227, 28.6.2018., str. 95.).

28

(29)  Izvješće višedioničke platforme.

29

(30)  Mišljenje EGSO-a „Sibiu i šire” (SL C 228, 5.7.2019., str. 37.).

30

(31)  Mišljenje EGSO-a „Godišnji pregled rasta za 2019.” (SL C 190, 5.6.2019., str. 24.).

31

(32)  Izvješće višedioničke platforme.

32

(33)  Eurostat o pokazateljima EU-a za ciljeve održivog razvoja.

33

(34)  Mišljenje EGSO-a „Prikladniji pokazatelji za ocjenjivanje ciljeva održivog razvoja” (SL C 440, 6.12.2018., str. 21.).

34

(35)  Eurostat o pregledu socijalnih pokazatelja.

35

---

DODATAK

Sljedeći su amandmani odbijeni tijekom rasprave premda su dobili barem četvrtinu glasova:

Nova točka 13.3

Dodati novu točku:

EGSO također ističe da bi se svi napori EU-a mogli pokazati beskorisnima i da se neće ostvariti željeni rezultati ako se istodobno ne riješi problem nekontroliranog rasta svjetskog stanovništva na primjeren način.

Rezultat glasovanja:

| Za | 47 |
| --- | --- |
| Protiv | 108 |
| Suzdržani | 5 |

Za

47

Protiv

108

Suzdržani

5

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/105 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/105

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću i Vijeću – Učinkovitije i demokratskije donošenje odluka u okviru energetske i klimatske politike EU-a

(COM(2019) 177 final)

(2020/C 14/15)

Izvjestiteljica: Baiba MILTOVIČA

Suizvjestitelj: Dumitru FORNEA

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 3.6.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 11.9.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 26.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 136/39/11 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 3.6.2019.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

11.9.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

26.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

136/39/11

1.   Zaključci i preporuke

1.1.   Zaključci

| 1.1.1. | Komunikacija je dopuna četvrtom izvješću o stanju energetske unije. Usmjerena je na zakonodavni okvir za demokratskije donošenje odluka u okviru energetske i klimatske politike EU-a, kao i na prijedlog da se o poreznim pitanjima povezanima s energijom umjesto jednoglasno odlučuje glasovanjem kvalificiranom većinom (uz primjenu redovnog zakonodavnog postupka). |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | EGSO pozdravlja predloženu primjenu prijelaznih klauzula radi uvođenja sustava kvalificirane većine u Vijeću i sustava suodlučivanja s Europskim parlamentom. U tom bi novom ustrojstvu EGSO mogao imati važnu ulogu u podržavanju trijaloga, te bi ga trebalo uključiti u taj proces.
  EGSO podržava Komunikaciju, ali smatra da bi djelotvorno upravljanje klimatskom i energetskom strategijom i veća dosljednost u zakonodavstvu EU-a u području oporezivanja energije trebali podrazumijevati i zadovoljavanje interesa europskih poduzeća, radnika i drugih dionika, uključujući i potrošače. Za uspjeh tog procesa važni su sudjelovanje i uključenost civilnog društva, potpora država članica te suglasnost i predanost socijalnih partnera. |
| --- | --- |

1.1.2.

EGSO podržava Komunikaciju, ali smatra da bi djelotvorno upravljanje klimatskom i energetskom strategijom i veća dosljednost u zakonodavstvu EU-a u području oporezivanja energije trebali podrazumijevati i zadovoljavanje interesa europskih poduzeća, radnika i drugih dionika, uključujući i potrošače. Za uspjeh tog procesa važni su sudjelovanje i uključenost civilnog društva, potpora država članica te suglasnost i predanost socijalnih partnera.

| 1.1.3. | EGSO poziva EU da prilikom odlučivanja kvalificiranom većinom ostane predan načelu supsidijarnosti te u područjima koja nisu u njegovoj isključivoj nadležnosti bude usredotočen na teme kod kojih se zajednički ciljevi ne mogu učinkovitije postići na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | EGSO je svjestan moguće kontroverzne prirode određenih oblika oporezivanja energije. Stoga odlučno preporučuje Komisiji da pojasni da će se i u ovom slučaju primijeniti pristup sličan onom iz Komunikacije COM (2019) 8 „Prema učinkovitijem i demokratskijem odlučivanju u poreznoj politici EU-a”, odnosno da će se najprije utvrditi i razmotriti najmanje sporna područja oporezivanja. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što se u Komunikaciji COM(2019) 177 nedovoljno detaljno razmatraju moguće vrste konkretnih odluka o oporezivanju o kojima bi se moglo raspravljati u kontekstu glasovanja kvalificiranom većinom te poziva Komisiju da to ispravi. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Potrebno je usvojiti osjetljiv pristup prilagođen lokalnim okolnostima i poduzeti korake za osiguravanje pravedne tranzicije kojom se ne zapostavljaju radnici, potrošači i zajednice. U takvim slučajevima nove mjere za oporezivanje energije mogu zahtijevati kompenzacijsko financiranje EU-a kako bi se neutralizirala prouzročena društvena i gospodarska šteta. |
| --- | --- |

1.1.6.

1.2.   Preporuke

| 1.2.1. | Komunikacija o poreznim postupcima povezanima s energijom trebala bi:






  — | biti predmet dubinske analize ciljeva, baze i strukture oporezivanja energije te temeljite procjene socijalnih i gospodarskih učinaka, odnosno procjene posljedica koje su u njoj navedene; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

—

biti predmet dubinske analize ciljeva, baze i strukture oporezivanja energije te temeljite procjene socijalnih i gospodarskih učinaka, odnosno procjene posljedica koje su u njoj navedene;

| — | biti uključena u širi i jasan plan koji je usklađen s kretanjima u drugim područjima energetske unije te obuhvaća ciljane i dosljedne mjere, uključujući poticaje i naknade, za podržavanje prelaska na održiviju proizvodnju energije i energetsku strategiju. |
| --- | --- |

—

biti uključena u širi i jasan plan koji je usklađen s kretanjima u drugim područjima energetske unije te obuhvaća ciljane i dosljedne mjere, uključujući poticaje i naknade, za podržavanje prelaska na održiviju proizvodnju energije i energetsku strategiju.

| 1.2.2. | Komisija ima prostora za djelovanje jer smije primjenjivati postojeće ovlasti bez potrebe da se države članice odriču suvereniteta (na temelju posebnih ili općih prijelaznih klauzula), a to podrazumijeva sljedeće:






  — | razvoj konkretnijih instrumenata na temelju članka 194. stavka 1. UFEU-a kako bi se povećali kapaciteti prekogranične međupovezanosti EU-a, što je „prioritetno pitanje” za Europsku uniju; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

—

razvoj konkretnijih instrumenata na temelju članka 194. stavka 1. UFEU-a kako bi se povećali kapaciteti prekogranične međupovezanosti EU-a, što je „prioritetno pitanje” za Europsku uniju;

| — | preoblikovanje postojećeg mehanizma za poticanje razvoja kapaciteta proizvodnje/međupovezanosti; poticanje i iskorištavanje „nacionalnih raznolikosti”, a ne podvrgavanje njima; učinkovitije povezivanje energetske unije s industrijskom osnovicom EU-a; intenziviranje slobode kretanja i državnih potpora; |
| --- | --- |

—

preoblikovanje postojećeg mehanizma za poticanje razvoja kapaciteta proizvodnje/međupovezanosti; poticanje i iskorištavanje „nacionalnih raznolikosti”, a ne podvrgavanje njima; učinkovitije povezivanje energetske unije s industrijskom osnovicom EU-a; intenziviranje slobode kretanja i državnih potpora;

| — | transparentnije nacionalno oporezivanje energije i neutralizaciju učinaka nacionalnih odluka na temelju članka 194. stavka 2. UFEU-a koje mogu utjecati na cjelokupne interese Unije, uzimajući ujedno u obzir činjenicu da i javna intervencija može imati pozitivne učinke; |
| --- | --- |

—

transparentnije nacionalno oporezivanje energije i neutralizaciju učinaka nacionalnih odluka na temelju članka 194. stavka 2. UFEU-a koje mogu utjecati na cjelokupne interese Unije, uzimajući ujedno u obzir činjenicu da i javna intervencija može imati pozitivne učinke;

| — | preoblikovanje energetskih tržišta u EU-u radi boljeg rješavanja gospodarskih pitanja, pitanja međunarodne trgovine i socijalnih pitanja koja za potrošače, radnike i poduzeća proizlaze iz tranzicije; suradnja s trećim zemljama mora se zasnivati na jedinstvenoj energetskoj politici kako bi se države članice zaštitile od neravnoteža na gospodarskom tržištu i kako bi EU izbjegao veću energetsku ovisnost o trećim zemljama. |
| --- | --- |

—

preoblikovanje energetskih tržišta u EU-u radi boljeg rješavanja gospodarskih pitanja, pitanja međunarodne trgovine i socijalnih pitanja koja za potrošače, radnike i poduzeća proizlaze iz tranzicije; suradnja s trećim zemljama mora se zasnivati na jedinstvenoj energetskoj politici kako bi se države članice zaštitile od neravnoteža na gospodarskom tržištu i kako bi EU izbjegao veću energetsku ovisnost o trećim zemljama.

| 1.2.3. | Industrijskoj politici trebalo bi dati novi poticaj iskorištavanjem ulaganja u čistu energiju koja su provedena tijekom proteklih nekoliko godina. Pružanjem podrške poduzećima iz EU-a u tom pogledu pridonijelo bi se dodatnom povećanju bruto domaćeg proizvoda, stvaranju radnih mjesta i prihoda, a stoga i učinkovitijem upravljanju očekivanim povećanim troškovima energije. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Komisija bi trebala unaprijediti mjere oblikovanja tržišta kao što su daljnja potpora energetskim zadrugama ili moguća remunicipalizacija lokalnih distribucijskih mreža te preispitivanje načina organizacije rada, primjerice u pogledu strukture i broja agencija EU-a uključenih u izradu energetske politike.
  U tom bi pogledu EGSO mogao dati daljnji doprinos razmatranju pitanja imaju li europski potrošači i zajednice, poduzeća i radnici alate za preuzimanje odgovornosti za energetsku tranziciju radi jačanja ciljeva energetske unije. To se može učiniti putem samoinicijativnog mišljenja EGSO-a o novom modelu energetskog tržišta. |
| --- | --- |

1.2.4.

U tom bi pogledu EGSO mogao dati daljnji doprinos razmatranju pitanja imaju li europski potrošači i zajednice, poduzeća i radnici alate za preuzimanje odgovornosti za energetsku tranziciju radi jačanja ciljeva energetske unije. To se može učiniti putem samoinicijativnog mišljenja EGSO-a o novom modelu energetskog tržišta.

| 1.2.5. | Troškovi energije izravno i smjesta utječu na sva poduzeća, radnike, potrošače i živote ljudi pa je stoga potrebno pažljivo razmotriti posljedice neuravnoteženih inicijativa na oporezivanje energije. S obzirom na to, EGSO pozdravlja najavu novoimenovane predsjednice Komisije o uvođenju novog poreza na ugljik na granici radi osiguravanja konkurentnosti europskih poduzeća na globalnom tržištu i izbjegavanja istjecanja ugljika. Potrebne su mjere za podržavanje prelaska na održiviju proizvodnju energije i pružanje pomoći mnogim društvenim skupinama da se nose s energetskom tranzicijom. U slučaju gubitka radnih mjesta potrebno je pružiti nove mogućnosti, a pogođenim radnicima ponuditi stručnu prekvalifikaciju i druga rješenja. |
| --- | --- |

1.2.5.

2.   Uvod

| 2.1. | Komunikacija se odnosi na oporezivanje energije i reformu Ugovora o Euratomu, a ta su pitanja usko povezana sa suverenitetom. Riječ je o kontroverznom pitanju te je zahtjevima za prijenos suvereniteta u tako osjetljivom području kao što je oporezivanje u ovo vrijeme potrebno pristupiti oprezno. Kao što je Komisija naglasila u svojem dokumentu, pod podnaslovom „Reforma poreza na energiju trebala bi odražavati socijalnu jednakost” (poglavlje 2.3.), oporezivanje energije s većim stupnjem onečišćenja moglo bi izravno štetiti slabijim dijelovima društva. Stoga bi tu mjeru mnogi europski građani mogli doživjeti kao dodatno opterećenje, zbog čega EGSO pozdravlja činjenicu da Komisija priznaje osjetljivost tog pitanja. EGSO skreće pozornost na velik broj svojih mišljenja u kojima je Komisiji uputio prijedloge za rješavanje tog problema.
  Potreba za djelotvornijim upravljanjem klimatskom i energetskom strategijom i većom dosljednošću u zakonodavstvu EU-a podrazumijeva stoga potrebu za mnogo intenzivnijom raspravom na svim razinama društva o načinu na koji se donose odluke o oporezivanju energije, uzimajući u obzir interese europskih poduzeća, radnika i drugih dionika, uključujući i potrošače. Pravi alat za to je stvaran dijalog o energiji s organiziranim civilnim društvom na razini EU-a, ali i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini. |
| --- | --- |

2.1.

Potreba za djelotvornijim upravljanjem klimatskom i energetskom strategijom i većom dosljednošću u zakonodavstvu EU-a podrazumijeva stoga potrebu za mnogo intenzivnijom raspravom na svim razinama društva o načinu na koji se donose odluke o oporezivanju energije, uzimajući u obzir interese europskih poduzeća, radnika i drugih dionika, uključujući i potrošače. Pravi alat za to je stvaran dijalog o energiji s organiziranim civilnim društvom na razini EU-a, ali i na nacionalnoj, regionalnoj i lokalnoj razini.

| 2.2. | Naposljetku treba imati na umu da će energetska politika EU-a, koja je u posljednjih 20 godina bila usko povezana s okolišnom politikom EU-a, do 2020. ući u iduću fazu s ambicioznijim ciljnim vrijednostima koje će se razmatrati iz perspektive ciljeva održivog razvoja. Energija je također u srži industrijske politike, a ulaganja u gospodarstvo čiste energije koja je EU vršio tijekom posljednjih nekoliko godina sada bi mogla uroditi plodom i pružiti podršku poduzećima iz EU-a u nekoliko inovativnih sektora diljem svijeta. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Komunikacija Komisije

| 3.1. | Komisija je sastavila ovu Komunikaciju kako bi zatražila da se o poreznim pitanjima povezanima s energijom umjesto jednoglasno odlučuje glasovanjem kvalificiranom većinom (uz primjenu redovnog zakonodavnog postupka). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Cilj je Komunikacije ujedno razviti snažniju demokratsku odgovornost na temelju Ugovora o Euratomu, koji Europskom parlamentu ne daje jednake ovlasti kao Ugovor iz Lisabona. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | U Komunikaciji se opisuje sadašnji relevantni okvir: osim uobičajenog glasovanja kvalificiranom većinom (članak 194. stavak 1. i članak 194. stavak 2. prvi podstavak UFEU-a) i izričitog prava država članica na utvrđivanje određenih energetskih politika (članak 194. stavak 2. drugi podstavak UFEU-a), u području energije zahtijeva se jednoglasnost Vijeća kako bi se donijele odredbe koje su ponajprije fiskalne naravi (članak 194. stavak 3. UFEU-a), slično onome što se zahtijeva za mjere zaštite okoliša povezane s oporezivanjem (članak 192. stavak 2. UFEU-a). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Komisija smatra da je prelazak na donošenje odluka kvalificiranom većinom ključan kako bi se završio prelazak na čistu energiju i postigli energetski i klimatski ciljevi za 2030., uzimajući pritom u obzir relevantan i sve veći utjecaj koji porezi i pristojbe imaju na cijene energije. Komisija u tom pogledu tvrdi da je zbog zahtjeva jednoglasnosti dosad bilo nemoguće preispitati Okvirnu direktivu o oporezivanju energije iz 2003., (1) koja se ne temelji na ciljevima čiste energije, nego uglavnom na zastarjelim pretpostavkama:






  — | porezi se temelje na obujmu/težini potrošenih energenata, a ne na njihovom energetskom sadržaju, |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

porezi se temelje na obujmu/težini potrošenih energenata, a ne na njihovom energetskom sadržaju,

| — | nepromijenjene minimalne stope koje šalju neučinkovite signale i stvaraju nepravednu konkurenciju. |
| --- | --- |

—

nepromijenjene minimalne stope koje šalju neučinkovite signale i stvaraju nepravednu konkurenciju.

Osim toga, Komisija smatra da se poreznim izuzećima/olakšicama za određeni sektor (zrakoplovstvo, pomorstvo, cestovni prijevoz tereta, poljoprivredu/ribarstvo i energetski intenzivne industrije) slabe poticaji za veću energetsku učinkovitost.

| 3.5. | Komisija smatra da je svrha Komunikacije utrti put za preispitivanje Direktive iz 2003., čiji je cilj:






  — | pružiti veću potporu prelasku na čistu energiju u obliku okolišno prihvatljivih poreznih stopa te zamjene subvencija za fosilna goriva porezom na ugljik, |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

pružiti veću potporu prelasku na čistu energiju u obliku okolišno prihvatljivih poreznih stopa te zamjene subvencija za fosilna goriva porezom na ugljik,

| — | osigurati održiv i socijalno pravedan rast prelaskom na porez na potrošnju i ekološki porez koji su pogodniji za rast te usklađivanjem razina oporezivanja u svim državama članicama, što će imati pozitivan utjecaj na maloprodajne cijene, i |
| --- | --- |

—

osigurati održiv i socijalno pravedan rast prelaskom na porez na potrošnju i ekološki porez koji su pogodniji za rast te usklađivanjem razina oporezivanja u svim državama članicama, što će imati pozitivan utjecaj na maloprodajne cijene, i

| — | promicati socijalnu jednakost oblikovanjem primjerenih popratnih mjera u okviru socijalne politike i sustava socijalne skrbi, čime se učinci prelaska na oporezivanje usmjereno na promicanje čiste energije ublažavaju i postaju socijalno prihvatljivi (potpora ranjivim potrošačima, poticanje tranzicije u gospodarskim sektorima i/ili regijama, smanjenje oporezivanja rada). |
| --- | --- |

—

promicati socijalnu jednakost oblikovanjem primjerenih popratnih mjera u okviru socijalne politike i sustava socijalne skrbi, čime se učinci prelaska na oporezivanje usmjereno na promicanje čiste energije ublažavaju i postaju socijalno prihvatljivi (potpora ranjivim potrošačima, poticanje tranzicije u gospodarskim sektorima i/ili regijama, smanjenje oporezivanja rada).

| 3.6. | Kako bi se postigao cilj glasovanja kvalificiranom većinom, u Komunikaciji se nude dvije mogućnosti, pri čemu ni za jednu nije potrebno izmijeniti UFEU niti one utječu na postojeću podjelu nadležnosti između Unije i država članica: konkretno, primjena posebne prijelazne klauzule iz glave o okolišu (članak 192. stavak 2. UFEU-a), što bi omogućilo postizanje postupovnog cilja za mjere oporezivanja energije koje se ponajprije odnose na zaštitu okoliša, ili primjena opće prijelazne klauzule iz članka 48. stavka 7. UEU-a za porezne mjere koje su općenitije oblikovane za energetske ciljeve. U oba bi slučaja bilo na Vijeću da odluči o prelasku sa sustava jednoglasnosti na sustav kvalificirane većine. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Naposljetku, svrha je Komunikacije potaknuti razvoj demokratske odgovornosti u okviru Ugovora o Euratomu, koji obuhvaća osjetljiva pitanja od općeg interesa, posebno putem predloženog uključivanja Europskog parlamenta (s kojim se trenutačno samo provode savjetovanja, ali ne i o sklapanju međunarodnih ugovora) i nacionalnih parlamenata. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Bit Ugovora o Euratomu ne bi se izmijenila, osim u pogledu proširenja prava na informiranje civilnog društva, osiguravanja prekograničnog savjetovanja među državama članicama u slučaju potencijalnog prekograničnog učinka, osiguravanja većeg sudjelovanja Skupine europskih regulatora za nuklearnu sigurnost (ENSREG) u takvim slučajevima i povećanja kapaciteta za odgovor u slučaju nuklearne nesreće. Stoga će se taj ugovor morati preispitati u skladu s redovnim postupkom revizije na temelju članka 48. UFEU-a. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Opće napomene

| 4.1. | EGSO pozdravlja Komunikaciju Europske komisije, u kojoj je predviđeno uvođenje glasovanja kvalificiranom većinom u području oporezivanja energije u cilju svladavanja izazova koje donose klimatske promjene. Isto tako podupire snažniju ulogu Europskog parlamenta i nacionalnih parlamenata (koji trenutačno ne sudjeluju) u postupku donošenja odluka u okviru Euratoma, kao i prijedlog Komisije da se poveća sudjelovanje civilnog društva u oblikovanju politika nuklearne energije, iako se sama Komunikacija temelji na dugoročnom pristupu tim kretanjima. EGSO poziva na uspostavu tješnje veze između budućih izvješća o stanju energetske unije te srednjoročne strategije do 2030. i predložene dugoročne strategije do 2050. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Iako uviđa da je potrebno poduzeti hitne mjere (s obzirom na to da mnogo više od 80 % emisija CO2 nastaje zbog proizvodnje i uporabe energije), EGSO poziva EU da pri glasovanju kvalificiranom većinom ostane predan načelu supsidijarnosti te da se, u poljima u kojima nema isključivu nadležnost, usmjeri na područja u kojima nije moguće djelotvornije ostvariti zajedničke ciljeve na nacionalnoj, regionalnoj ili lokalnoj razini. Isto to vrijedi i za načelo proporcionalnosti, prema kojem sadržaj i oblik mjera EU-a ne smiju prelaziti okvire ciljeva Ugovorâ (2). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | EGSO sa zabrinutošću primjećuje da se u Komunikaciji COM(2019) 177 ne spominje postupan pristup sadržan u Komunikaciji COM(2019) 8 „Prema učinkovitijem i demokratskijem odlučivanju u poreznoj politici EU-a” u kojoj se izražava podrška postupnom prelasku u četiri koraka na glasovanje kvalificiranom većinom u okviru redovnog zakonodavnog postupka u određenim područjima zajedničke porezne politike EU-a. (3) EGSO je svjestan moguće kontroverzne prirode određenih oblika oporezivanja energije. Stoga odlučno preporučujemo Komisiji da pojasni da će se i u ovom slučaju primijeniti sličan pristup, odnosno da će se najprije utvrditi i razmotriti najmanje sporna područja oporezivanja. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što se u Komunikaciji COM(2019) 177 nedovoljno detaljno razmatraju moguće vrste konkretnih odluka o oporezivanju o kojima bi se moglo raspravljati u kontekstu glasovanja kvalificiranom većinom te poziva Komisiju da to ispravi. EGSO bi bio zabrinut ako bi odluke na razini EU-a o oporezivanju energije potaknule štetne distribucijske učinke, kao što je povećanje energetskog siromaštva, primjerice ukidanjem subvencija na račune za potrošnju energije najsiromašnijim potrošačima. Postoje osjetljiva pitanja koja različito utječu na države članice ovisno o njihovoj ovisnosti o fosilnim gorivima i dostupnosti alternativnih goriva. Potrebno je usvojiti osjetljiv pristup prilagođen lokalnim okolnostima i poduzeti korake za osiguravanje pravedne tranzicije kojom se ne zapostavljaju radnici, potrošači i zajednice. U takvim slučajevima nove mjere za oporezivanje energije mogu zahtijevati kompenzacijsko financiranje EU-a kako bi se neutralizirala prouzročena društvena i gospodarska šteta. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Cijene energije koje rastu brže od proračuna kućanstava, nejednakost prihoda u cijeloj Europi i troškovi energetske tranzicije (decentralizacija i digitalizacija tržišta električne energije i plina) određuju stopu energetskog siromaštva u društvu. (4) Europskim indeksom energetskog siromaštva (EEPI) ocjenjuje se i rangira napredak država članica u smanjenju energetskog siromaštva u kućanstvima i prometu. (5) Polazeći od zaključaka Promatračke skupine za praćenje siromaštva u Europi, Komunikacija bi trebala biti povezana s europskim akcijskim planom za iskorjenjivanje energetskog siromaštva suzbijanjem njegovih temeljnih uzroka. (6) Kao što je EPSO već naveo u jednom svojem mišljenju, (7)„energetska učinkovitost i nekorištenje energije ne predstavljaju sami po sebi izvor energije”, pa stoga sami po sebi ne mogu ni riješiti probleme povezane s klimatskim promjenama, sigurnošću opskrbe i energetskim siromaštvom. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Potrošači nemaju dovoljno koristi od napora EU-a u području energije zbog razdvajanja veleprodajnih i maloprodajnih tržišta (8): uslijed niza čimbenika (kao što su kasno razdvajanje u području distribucije, opterećenje subvencijama i visoka stopa neuspjeha novih maloprodajnih operatora) smanjivanje cijena na veleprodajnim tržištima nakon liberalizacije ne prenosi se na maloprodajna tržišta.
  Razine naknada za potrošače energije u EU-u već su vrlo visoke. (9) Budući da otprilike 40 % konačne cijene električne energije koju plaćaju europski potrošači čine porezi i naknade, dužnost je Komisije da provede procjenu potencijalnih učinaka cijena energije, uključujući i učinke poreznog usklađivanja na najsiromašnija kućanstva. |
| --- | --- |

4.6.

Razine naknada za potrošače energije u EU-u već su vrlo visoke. (9) Budući da otprilike 40 % konačne cijene električne energije koju plaćaju europski potrošači čine porezi i naknade, dužnost je Komisije da provede procjenu potencijalnih učinaka cijena energije, uključujući i učinke poreznog usklađivanja na najsiromašnija kućanstva.

| 4.7. | Ne zanemarujući povezanost s okolišnom politikom, bolja koordinacija sa širom industrijskom politikom i posljedični gospodarski razvoj mogli bi osigurati i:






  — | s jedne strane, bolje upravljanje potencijalnim društvenim napetostima (veća primanja radnika radi uravnoteženja s rastućim troškovima energije) (10) te |
| --- | --- | --- |

4.7.

—

s jedne strane, bolje upravljanje potencijalnim društvenim napetostima (veća primanja radnika radi uravnoteženja s rastućim troškovima energije) (10) te

| — | s druge strane, bolje upravljanje sadašnjom europskom energetskom raznolikošću: različite nacionalne energetske politike koje su dosad provedene mogu postati prednost ako se njima dobro upravlja na europskoj razini, i to korištenjem različitih i komplementarnih alternativa u okviru politika energetske unije. |
| --- | --- |

—

s druge strane, bolje upravljanje sadašnjom europskom energetskom raznolikošću: različite nacionalne energetske politike koje su dosad provedene mogu postati prednost ako se njima dobro upravlja na europskoj razini, i to korištenjem različitih i komplementarnih alternativa u okviru politika energetske unije.

| 4.8. | U skladu s člankom 192. stavkom 2. UFEU-a o posebnoj prijelaznoj klauzuli i člankom 48. stavkom 7. UEU-a o općoj prijelaznoj klauzuli, razvoj istinske energetske unije mora ići ruku pod ruku s prijenosom suvereniteta. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Unatoč postignutom napretku u području energije tijekom proteklih godina, djelomično zbog politika EU-a (kao što je povećanje kapaciteta za energiju iz obnovljivih izvora), a djelomično zbog međunarodnih čimbenika (kao što su fleksibilniji uvjeti opskrbe LNG-om, indeksiranje ugljena i niže cijene), neki problemi (uključujući one veće koji su navedeni u nastavku u točki 4.11) i dalje sprečavaju daljnji razvoj pravog jedinstvenog tržišta energije i potrošačima uskraćuju pravedan dio koristi. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | U glavne prepreke spadaju ograničen razvoj prekograničnih interkonekcijskih kapaciteta, osobito u sektoru električne energije, zbog nacionalnih odluka i kašnjenja u djelovanju Europske unije usmjerenog na postizanje ciljnih vrijednosti u iznosu od 10 % elektroenergetske interkonekcije do 2010. i 15 % do 2030. (vrijednosti koje su ionako vrlo ograničene, nedovoljne i neobvezujuće). (11) |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Jedan od glavnih prioriteta trebao bi biti društveni konsenzus, s obzirom na to da najnoviji podaci pokazuju da 4 – 8 % proračuna kućanstava za potrošnju u sjevernom/zapadnom EU-u otpada na energiju, u odnosu na 10 – 15 % u kućanstvima u središnjem/istočnom EU-u. (12) Velik danak plaća se i za „energetsko siromaštvo” koje se smatra novim socijalnim prioritetom protiv kojeg se treba boriti na nacionalnoj i europskoj razini, ali koje još postoji. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Posebne napomene

| 5.1. | Energetski je sustav nefleksibilan, što se očituje u tome da za potpunu izgradnju infrastrukture i provedbu regulatornih promjena trebaju proći desetljeća, dok je konkurencija i dalje žestoka (kako jasno pokazuje primjer kineskih solarnih ploča i rast industrije električnih vozila). Potreban je potpuno nov, dalekosežniji model energetske politike koji bi se, na primjer, sastojao od postizanja dodatne vrijednosti za poduzeća iz EU-a na temelju provedenih istraživanja o energetskom kontinuitetu povezanom s energijom iz obnovljivih izvora ili, kad postoji konkurentska prednost, od pružanja podrške tim poduzećima u područjima kao što su e-automobili i odgovarajući akumulatori najnovije generacije, vodik ili vjetroturbine. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Komisija treba komplementarno oblikovati i provoditi energetsku politiku u vidu plana s obzirom na to da energetska politika podrazumijeva više od oporezivanja i u svakom slučaju obuhvaća oporezivanje energetskih aktivnosti i energenata. Ranija iskustva u drugim područjima pokazuju da bi prijenos suvereniteta bez uspostavljene istinske i potpune unije mogao dovesti do velikih neslaganja (kao što je to bio slučaj s ekonomskom i monetarnom unijom). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Troškovi energije izravno i neposredno utječu na sva poduzeća i živote ljudi te je stoga potrebno pažljivo razmotriti posljedice neuravnoteženih inicijativa na oporezivanje energije. Imajući to na umu te s obzirom na nužne procjene socijalnih i ekonomskih učinaka, EGSO pozdravlja najavu novoimenovane predsjednice Komisije o uvođenju novog poreza na ugljik na granici radi osiguravanja konkurentnosti europskih poduzeća na globalnom tržištu i izbjegavanja istjecanja ugljika. U slučaju gubitka radnih mjesta potrebno je pružiti nove mogućnosti, a pogođenim radnicima ponuditi stručnu prekvalifikaciju i druga rješenja. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Pri razmatranju mogućeg narušavanja unutarnjeg tržišta zbog različitih razina oporezivanja energije iz fosilnih goriva, Komisija bi trebala uzeti u obzir činjenicu da bi sporazumi o slobodnoj trgovini mogli imati slične posljedice zbog dampinškog učinka različitih pravnih okvira trećih zemalja u području energije i tržišnog natjecanja. Učinke bi mogli osjetiti europski gospodarski sektori kao što su zračni, vodni i cestovni promet, poljoprivreda/ribarstvo i energetski intenzivne industrije na koje se odnose predložene mjere oporezivanja. Stoga bi EU u svim svojim bilateralnim i multilateralnim trgovinskim pregovorima trebao sustavno tražiti da se zahtjevi iz njegova socijalnog i okolišnog zakonodavstva primjenjuju i na uvezene proizvode. (13) |
| --- | --- |

5.4.

Bruxelles, 26. rujna 2019.

Predsjednik

Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL L 283, 31.10. 2003., str. 51..

1

(2)  SOC/626 „Prijelazna klauzula” (vidjeti stranicu 87. ovoga Službenog lista).

2

(3)  SL C 353, 18.10.2019., str. 90.

3

(4)  SL C 198, 10.7.2013., str. 1.

4

(5)  Europski indeks energetskog siromaštva (EEPI) https://www.openexp.eu/sites/default/files/publication/files/european_energy_poverty_index-eepi_en.pdf.

5

(6)  SL C 341, 21.11.2013., str. 21.

6

(7)  SL C 345, 13.10.2017., str. 120.

7

(8)  SL C 383, 17.11.2015., str. 84.

8

(9)  COM(2019) 1 final.

9

(10)  Europski parlament u svojim je prethodnim rezolucijama upozorio da bi strategija za dekarbonizaciju mogla dovesti i do „golemog povećanja energetskog siromaštva” (14. ožujka 2013., Rezolucija o Energetskom planu do 2050.) te je stoga pozvao Komisiju da „gradi mostove između socijalne politike i energetske politike” (14. travnja 2016., Rezolucija o ostvarenju cilja borbe protiv siromaštva u svjetlu rastućih troškova za kućanstva).

10

(11)  Prema mišljenju stručne skupine Komisije, ta se razina postupno smanjuje te neke države članice neće postići cilj od 10 % u 2020.; „Ususret održivoj i integriranoj Europi”, izvješće Stručne skupine Komisije za ciljeve elektroenergetske međupovezanosti, studeni 2017., str. 25. Vidjeti također SL C 383, 17.11.2015., str. 84.

11

(12)  COM(2019) 1 final.

12

(13)  SL C 283, 10.8.2018., str. 83.

13

---

DODATAK

Sljedeći su amandmani odbijeni tijekom rasprave premda su dobili barem četvrtinu glasova:

Točka 4.5

Izbrisati:

U skladu s člankom 192. stavkom 2. UFEU-a o posebnoj prijelaznoj klauzuli i člankom 48. stavkom 7. UEU-a o općoj prijelaznoj klauzuli, razvoj istinske energetske unije mora ići ruku pod ruku s prijenosom suvereniteta.

| Za | : | 73 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 91 |
| Suzdržani | : | 11 |

Za

:

73

Protiv

:

91

Suzdržani

:

11

Točka 1.1.2

Izmijeniti kako slijedi:

EGSO pozdravlja raspravu o
  predloženu primjeni
  u prijelaznih klauzula radi uvođenja sustava kvalificirane većine u Vijeću i sustava suodlučivanja s Europskim parlamentom. U tom bi novom ustrojstvu EGSO mogao imati važnu ulogu u podržavanju trijaloga, te bi ga trebalo uključiti u taj proces.

EGSO podržava više stajališta iznesenih u Komunikaciji
  u, ali smatra da bi djelotvorno upravljanje klimatskom i energetskom strategijom i veća dosljednost u zakonodavstvu EU-a u području oporezivanja energije trebali podrazumijevati i zadovoljavanje interesa europskih poduzeća, radnika i drugih dionika, uključujući i potrošače. Za uspjeh tog procesa važni su sudjelovanje i uključenost civilnog društva, potpora država članica te suglasnost i predanost socijalnih partnera.

| Za | : | 65 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 105 |
| Suzdržani | : | 9 |

Za

:

65

Protiv

:

105

Suzdržani

:

9

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/112 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/112

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Izvješću Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija – Strategija zrakoplovstva za Europu: Održavanje i promicanje visokih socijalnih standarda

(COM(2019) 120 final)

(2020/C 14/16)

Izvjestitelj: Raymond HENCKS

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 11.4.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 3.7.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 174/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 11.4.2019.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

3.7.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

174/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO pozdravlja izvješće Komisije o uvjetima zapošljavanja vrlo mobilnih zrakoplovnih posada (pilota i kabinskog osoblja) čija situacija može biti osobito složena zbog prekogranične naravi njihovih poslova i koji imaju različita prava i razine zaštite ovisno o nacionalnim pravu koje se na njih primjenjuje. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što je to izvješće stiglo tek na kraju mandata sadašnje Komisije, što podrazumijeva i nesigurnost u vezi s daljnjim koracima. EGSO se nada da će nova Komisija rješavanju problema utvrđenih u tom izvješću dati određen prioritet, razmjerno ozbiljnosti situacije, i da će predložiti konkretne mjere. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | EGSO pozdravlja činjenicu da se u predmetnom izvješću ističe da i dalje postoji popriličan broj problema i pravnih nesigurnosti i da je bolja primjena propisa Unije i nacionalnih propisa od temeljne važnosti u svim oblicima zapošljavanja zrakoplovnih posada kako bi se spriječile prakse koje predstavljaju kršenje ili zaobilaženje primjenjivog prava, kao što su neprijavljeni rad ili lažno samozapošljavanje, te kako bi se osigurali zakoniti i jednaki uvjeti za posadu, uz osobiti naglasak na sigurnosti osoblja i putnika. EGSO pozdravlja mjere koje je predložila Komisija i poziva države članice da se pobrinu za ujednačeno tumačenje i primjenu socijalnih propisa i propisa o radu kad je riječ o zrakoplovnim posadama. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | EGSO izražava žaljenje zbog nepostojanja pouzdanih statističkih podataka o broju radnih mjesta zrakoplovnih posada, kao ni o broju vanjskih suradnika i radnika zaposlenih preko poduzeća za privremeno zapošljavanje. Nedostatak statističkih podataka, za koji EGSO traži da se ispravi u što kraćem roku, naglašava pravnu nesigurnost kojom su obavijeni uvjeti zapošljavanja i različite razine zaštite zrakoplovnih posada, pogoduje nejednakim ili nelojalnim tržišnim uvjetima za zračne prijevoznike EU-a koji su izloženi velikom pritisku konkurencije i nanosi štetu državama članicama, koje ostaju bez određenih poreznih dohodaka i doprinosa za socijalnu zaštitu. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Uzimajući u obzir veliku raznolikost vrsta ugovora o radu i nesigurnosti koje ponekad iz njih proizlaze, EGSO ponavlja svoj zahtjev (1) da se promiče izravno zapošljavanje koje bi trebalo ostati uobičajeni oblik zapošljavanja u zrakoplovstvu te smatra da se treba protiviti svim vrstama nestandardnih ugovora koji bi mogli ugroziti razinu sigurnosti posade zrakoplova i putnika, imajući pritom u vidu da korištenje ugovora na određeno vrijeme ili privremenih ugovora nije automatski nezakonito ili uzrok socijalnog dampinga. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Budući da i u sektoru zrakoplovnih posada postoje slučajevi nezakonitih praksi na području rada, kao što su neprijavljeni rad i lažno samozapošljavanje ili neprimjena Direktive o upućivanju radnika, EGSO podržava Komisiju, koja države članice poziva:






  — | da se odgovarajućim sredstvima na nacionalnoj razini pobrinu za primjenu važećih propisa radnog prava te da osiguraju poštovanje prava Unije kako ga tumači Sud Europske unije, |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

da se odgovarajućim sredstvima na nacionalnoj razini pobrinu za primjenu važećih propisa radnog prava te da osiguraju poštovanje prava Unije kako ga tumači Sud Europske unije,

| — | da se pobrinu za to da se propisi o sigurnosti zračnog prometa Unije ispravno i jednako primjenjuju na osoblje civilnog zrakoplovstva bez obzira na ugovorni odnos sa zračnim prijevoznikom, |
| --- | --- |

—

da se pobrinu za to da se propisi o sigurnosti zračnog prometa Unije ispravno i jednako primjenjuju na osoblje civilnog zrakoplovstva bez obzira na ugovorni odnos sa zračnim prijevoznikom,

| — | da ispravno prenesu Direktivu o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji, koja će se primjenjivati bez obzira na trenutni ili budući oblik ugovora o radu, uključujući lažno samozapošljavanje. |
| --- | --- |

—

da ispravno prenesu Direktivu o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji, koja će se primjenjivati bez obzira na trenutni ili budući oblik ugovora o radu, uključujući lažno samozapošljavanje.

| 1.7. | EGSO se nada da će buduće Europsko nadzorno tijelo za rad osigurati da države članice nedavne izmjene Direktive o upućivanju radnika, kojom se uvodi načelo jednake plaće za isti rad obavljen na istom mjestu, ispravno prenesu do 30. srpnja 2020. Jednako tako, EGSO smatra da će to tijelo također trebati osigurati da se poštuju sva prava osoblja civilnog zrakoplovstva. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | EGSO podsjeća na to da su pravo na osnivanje sindikata ili pristupanje sindikatu, pregovaranje o kolektivnim ugovorima, štrajk itd. ljudska prava zajamčena na međunarodnoj, europskoj i nacionalnoj razini i da ih se mora strogo poštovati. Nažalost, u praksi postoje slučajevi u kojima je pravo na organizaciju sindikata i kolektivnog pregovaranja ograničeno, a radnici svoja prava moraju braniti na sudu. Trebalo bi također zajamčiti pravo na informiranje i savjetovanje. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Nepostojanje normi na svjetskoj razini kada je riječ o radu u civilnom zrakoplovstvu šteti djelotvornosti zakonodavstva Unije i država članica u području rada na linijama unutar i izvan EU-a. EGSO izražava žaljenje što u Međunarodnoj organizaciji rada očito ne postoji suglasnost za izradu konvencije o pravima radnika u civilnom zrakoplovstvu, iako je za pomorce izrađena takva konvencija. EGSO odlučno potiče Europsku uniju da u sve sporazume u području zrakoplovstva s trećim zemljama unese ambiciozne i obvezujuće socijalne i radne klauzule i norme te pozdravlja namjeru Komisije da djeluje u tom smjeru. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Kada je riječ o kvaliteti osposobljavanja, izrazito je zabrinjavajuće u predmetnom izvješću Komisije pročitati sljedeće:






  — | stečene vještine kadeta ne odgovaraju uvijek vještinama koje su potrebne zračnim prijevoznicima, |
| --- | --- | --- |

1.10.

—

stečene vještine kadeta ne odgovaraju uvijek vještinama koje su potrebne zračnim prijevoznicima,

| — | velik udio pilota koji posjeduju dozvolu prometnog pilota ne ispunjava osnovne ulazne zahtjeve zračnih prijevoznika. |
| --- | --- |

—

velik udio pilota koji posjeduju dozvolu prometnog pilota ne ispunjava osnovne ulazne zahtjeve zračnih prijevoznika.

| 1.11. | EGSO podsjeća da je novom Direktivom o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji propisano da „države članice osiguravaju da, u slučajevima kada je poslodavac pravom Unije, nacionalnim pravom ili kolektivnim ugovorima obvezan pružati osposobljavanje radniku za obavljanje posla za koji je zaposlen, radnik ne snosi troškove takvog osposobljavanja, a osposobljavanje se uračunava u radno vrijeme i, po mogućnosti, odvija tijekom radnog vremena”. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | EGSO zahtijeva od Komisije da bude proaktivna i da pozove sve organizacije koje ispunjavaju kriterije za sudjelovanje u Europskom odboru za sektorski socijalni dijalog za sektor civilnog zrakoplovstva da aktivno sudjeluju u radu tog odbora i da se služe tim sredstvom kako bi se u pregovorima pronašla uzajamno zadovoljavajuća rješenja za teškoće s kojima se susreću. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Naposljetku, EGSO smatra da radno okruženje zrakoplovnih posada ne ovisi samo o uvjetima rada već i o vanjskim čimbenicima, kao što je, primjerice, stupanj zadovoljstva putnika s obzirom na kvalitetu usluge u zračnoj luci i u zrakoplovu. Stoga je važno da se na primjeren način poštuju prava putnika, a to znači i putnika s posebnim potrebama (osoba s invaliditetom, starijih osoba, djece, trudnica). |
| --- | --- |

1.13.

2.   Uvod

| 2.1. | U zračnom prijevozu socijalna zaštita i radno pravo, osim minimalnih standarda utvrđenih pravom Unije, prvenstveno su nadležnost i odgovornost država članica, u kojima se odgovarajuća pravila u različitoj mjeri primjenjuju na različite načine. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | U civilnom zrakoplovstvu više ne postoji jedinstveni oblik zapošljavanja: neki prijevoznici nude kvalitetna radna mjesta i ugovore na neodređeno vrijeme, dok je prema nedavnom ispitivanju (
  Studija o uvjetima zapošljavanja i rada zrakoplovnih posada na unutarnjem zrakoplovnom tržištu EU-a (Study on employment and working conditions of aircrews in the EU internal aviation market) – studija „Ricardo”), između 9 % i 19 % članova kabinskog osoblja i približno 8 % pilota izjavilo da su zaposleni posredstvom određenog oblika posredničke organizacije. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Predmetno izvješće Komisije bavi se samo zrakoplovnim posadama (pilotima i kabinskim osobljem) čija situacija može biti osobito složena zbog prekogranične naravi njihovih poslova i koji imaju različita prava i razine zaštite ovisno o nacionalnim pravu koje se na njih primjenjuje. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Dodajmo da je pritisak na troškove poslovanja na vrlo konkurentnom tržištu doveo neke zračne prijevoznike do toga da primjenjuju različite vidove neizravnog zapošljavanja kao alternativu ugovoru o radu na neodređeno vrijeme koji je, prema studiji „Ricardo”, i dalje najčešći oblik zapošljavanja. Međutim, radi smanjenja troškova poslovanja brojni zračni prijevoznici:






  — | eksternaliziraju dio svog poslovanja, |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

eksternaliziraju dio svog poslovanja,

| — | zapošljavaju zrakoplovne posade preko posredničkih agencija, uključujući i poduzeća za privremeno zapošljavanje, ponekad uz pomoć različitih vrsta zapošljavanja u okviru složenih skupova radnih odnosa, čime se otežava utvrđivanje stvarnog poslodavca, |
| --- | --- |

—

zapošljavaju zrakoplovne posade preko posredničkih agencija, uključujući i poduzeća za privremeno zapošljavanje, ponekad uz pomoć različitih vrsta zapošljavanja u okviru složenih skupova radnih odnosa, čime se otežava utvrđivanje stvarnog poslodavca,

| — | zapošljavaju samozaposlene radnike, |
| --- | --- |

—

zapošljavaju samozaposlene radnike,

| — | premještaju osoblje u operativnu bazu smještenu izvan područja na kojem je izdana dozvola, |
| --- | --- |

—

premještaju osoblje u operativnu bazu smještenu izvan područja na kojem je izdana dozvola,

| — | primjenjuju tzv. načelo „pay to fly” (plati pa leti). |
| --- | --- |

—

primjenjuju tzv. načelo „pay to fly” (plati pa leti).

| — | Sve to dovodi do pravne nesigurnosti, a ponekad onemogućuje da se nezakonite situacije razlikuju od vrlo složenih, ali zakonitih situacija. |
| --- | --- |

—

Sve to dovodi do pravne nesigurnosti, a ponekad onemogućuje da se nezakonite situacije razlikuju od vrlo složenih, ali zakonitih situacija.

| 2.5. | Komisija je 2015. u okviru svoje strategije zrakoplovstva za Europu najavila da će izrada socijalnog programa u sektoru zrakoplovstva biti prioritetno pitanje. Međutim, Europski parlament, Europski gospodarski i socijalni odbor i Odbor regija 2017. godine izrazili su zabrinutost zbog situacije koja se gotovo uopće nije promijenila i pozvali su države članice i Komisiju da reagiraju na trajne socijalne probleme u zrakoplovstvu, osobito u slučaju visoko mobilnih zrakoplovnih posada. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | S obzirom na nedostatak konkretnih mjera o socijalnoj dimenziji zračnog prometa i zabrinuti zbog uzastopnih štrajkova dijela zrakoplovnog osoblja, u listopadu 2018. ministri prometa šest država članica u zajedničkoj su izjavi pozvali Komisiju da za kraj 2018. pripremi konkretne mjere, osobito ambiciozan socijalni program kojim se jamče jednaki uvjeti rada i na temelju kojeg će svi dionici sektora, EU-a i trećih zemalja, biti ravnopravni u okviru poštenog tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Unija se u svojoj Strategiji zrakoplovstva za Europu 2015. obvezala pojačati socijalni program i stvoriti visoko kvalitetna radna mjesta u zrakoplovstvu, među ostalim, ispitati potrebu da se dodatno pojasne primjenjivo pravo i nadležni sudovi u pogledu ugovora o radu mobilnih radnika u zrakoplovnom sektoru. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Kako bi se stekla bolja slika o trenutačnoj situaciji na zrakoplovnom tržištu, Komisija je naručila studiju (nazvanu „Ricardo”) o uvjetima zapošljavanja i rada zrakoplovnih posada, koja je objavljena početkom travnja 2019. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | EGSO pozdravlja činjenicu da je Komisija sastavila izvješće o stanju o uvjetima zapošljavanja zrakoplovnih posada, ali napominje da je ono objavljeno tek na kraju mandata sadašnje Komisije, što podrazumijeva nesigurnost u vezi s daljnjim koracima. EGSO se nada da će nova Komisija rješavanju problema utvrđenih u tom izvješću dati određen prioritet, razmjerno ozbiljnosti situacije, i da će ubrzo predložiti odgovarajuće mjere. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | U predmetnom je izvješću doista potvrđeno da i dalje postoji popriličan broj problema i pravnih nesigurnosti i da je bolja primjena pravila Unije i nacionalnih pravila od temeljne važnosti u svim oblicima zapošljavanja zrakoplovnih posada kako bi se spriječile prakse, kao što je lažno samozapošljavanje, koje predstavljaju kršenje ili zaobilaženje primjenjivog prava te kako bi se osigurali zakoniti i jednaki uvjeti za sve. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što je jedina konkretna mjera koju je Komisija provela od utvrđivanja europskog socijalnog plana u Strategiji zrakoplovstva 2015. bilo objavljivanje praktičnog priručnika o primjenjivom radnom pravu i nadležnim sudovima. Izvješće Komisije ne pruža odgovor na pitanje planira li ona usvojiti smjernice za tumačenje ili unijeti regulatorne izmjene u područje civilnog zrakoplovstva. Komisija će zadužiti ad hoc skupinu, sastavljenu od stručnjaka iz područja zrakoplovstva i radnog prava država članica, da preispita mjere navedene u predmetnom mišljenju te da obavijesti Komisiju i države članice o načinu na koji se radno pravo može ispravno primjenjivati u sektoru zrakoplovstva. EGSO traži da, uz stručnjake institucija, u rad te skupine budu uključeni i socijalni partneri. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Posebne napomene

| 4.1. | U predmetnom izvješću Komisije pojašnjeno je da nema konkretnih brojki u pogledu broja radnih mjesta u zrakoplovnim posadama. EGSO se stoga pita kako izraditi pouzdana predviđanja o broju pilota i kabinskog osoblja koje treba osposobiti i zaposliti na srednji i dugi rok. To je osobito važno za osposobljavanje pilota, koje je dugotrajno i skupo. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Iz nedostatka statističkih podataka također proizlazi da je broj eksternaliziranih radnih mjesta zrakoplovnih posada i dalje nepoznat. Stoga se jedino možemo pozvati na ispitivanje europskih socijalnih partnera u civilnom zrakoplovstvu iz 2015., prema kojem je samo 52,6 % ispitanika zaposlenih kod niskotarifnih zračnih prijevoznika zaposleno na temelju ugovora o izravnom zapošljavanju. EGSO smatra da je neophodno usavršiti statistički alat. Nedostatkom statističkih podataka naglašava se pravna nesigurnost kojom su obavijeni uvjeti zapošljavanja i različite razine zaštite zrakoplovnih posada te otežava razlikovanje zakonitih i nezakonitih praksi, zlouporabe ili nedostataka u propisima. To pogoduje nejednakim tržišnim uvjetima za zračne prijevoznike EU-a, koji su izloženi velikom pritisku konkurencije, i nanosi štetu državama članicama koje ostaju bez određenih poreznih dohodaka i doprinosa s osnova socijalnog osiguranja. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Agencija Europske unije za sigurnost zračnog prometa (EASA) u svojem je praktičnom vodiču iz kolovoza 2017. istaknula da bi rascjepkanost i eksternalizacija radnih mjesta povezanih sa sigurnošću, uključujući radna mjesta zrakoplovnih posada, mogle negativno utjecati na sigurnost te je predstavila konkretne mjere u okviru eksternalizacije ključnih usluga sigurnosti i ugovora za najam zrakoplova s posadom. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Kada je riječ o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje, Unija ni o tome nema pouzdane podatke. Međutim, studija „Ricardo” pokazuje da je između 9 % i 19 % članova kabinskog osoblja i približno 8 % pilota izjavilo da su zaposleni posredstvom određenog oblika posredničke organizacije i da velika većina osoba zaposlenih preko posrednika radi za niskotarifne prijevoznike. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EGSO ponavlja svoj zahtjev (2) da se promiče izravno zapošljavanje, koje bi trebalo ostati uobičajeni oblik zapošljavanja u zrakoplovstvu, te smatra da se treba protiviti svakom nestandardnom ugovoru koji bi mogao ugroziti razinu sigurnosti zrakoplovnih posada i putnika. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Primjena Direktive 2008/104/EZ Europskog parlamenta i Vijeća (3) o radu preko poduzeća za privremeno zapošljavanje može biti samo privremena i ne može se pretvoriti u trajnu mjeru, pri čemu treba imati u vidu da korištenje privremenog ugovora ili ugovora preko poduzeća za privremeno zapošljavanje može biti neophodno i da nije automatski nezakonito ili uzrok socijalnog dampinga. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Kada je riječ o neprijavljenom radu, koji među ostalim proizlazi iz lažnog samozapošljavanja, seminar koji će krajem godine organizirati europska platforma o neprijavljenom radu, s posebnim naglaskom na lažnom samozapošljavanju zrakoplovnih posada, važan je korak za ukazivanje na problem i za raspravu inspektora rada i socijalnih partnera o tom pitanju. Važno je da države članice ojačaju službe inspekcije rada kako bi one mogle djelotvorno kontrolirati poštovanje nacionalnih odredbi i odredbi EU-a o uvjetima rada u civilnom zrakoplovstvu. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Pravila o sigurnosti zračnog prometa Unije obuhvaćaju pojam domaće baze. Zbog velike mobilnosti zrakoplovnih posada može biti teško odrediti kojim su zakonodavstvom o socijalnoj sigurnosti i radnim pravom obuhvaćene te na kojem sudu mogu tražiti svoja prava. Domaća baza također je polazište za izračun ograničenja vremena leta i rada. EGSO odlučno poziva države članice da u skladu s Uredbom o zračnom prijevozu nadziru pravilnu provedbu nacionalnog zakonodavstva i zakonodavstva Unije u vezi s osobljem koje zapošljava zračni prijevoznik iz Unije koji usluge zračnog prometa obavlja iz operativnog sjedišta smještenog izvan teritorija države članice u kojoj taj prijevoznik ima glavno poslovno sjedište. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Prema izvješću Komisije, broj operativnih baza u neprestanom je porastu, a zrakoplovi i zrakoplovne posade istog zračnog prijevoznika sve se češće nalaze izvan glavnog poslovnog sjedišta zračnog prijevoznika, na području drugih država članica, a ponekad i u trećim zemljama. U tom slučaju mjerodavno pravo jest pravo države u kojoj se nalazi domaća baza, iako neki prijevoznici umjesto prava države u kojoj se nalazi domaća baza primjenjuju pravo države u kojoj im se nalazi glavno poslovno sjedište. EGSO traži od Komisije da objavi smjernice o domaćim bazama i operativnim sjedištima te mjerodavno pravo. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Postoji nekoliko oblika samozapošljavanja: samozaposleni pilot izravno ili posredstvom posredničke organizacije ili društvo s ograničenom odgovornošću samozaposlenih pilota. EGSO podržava Komisiju, koja poziva države članice:






  — | da se pobrinu za to da se propisi o sigurnosti zračnog prometa Unije ispravno i jednako primjenjuju na osoblje civilnog zrakoplovstva bez obzira na ugovorni odnos sa zračnim prijevoznikom, |
| --- | --- | --- |

4.10.

—

da se pobrinu za to da se propisi o sigurnosti zračnog prometa Unije ispravno i jednako primjenjuju na osoblje civilnog zrakoplovstva bez obzira na ugovorni odnos sa zračnim prijevoznikom,

| — | da se odgovarajućim sredstvima na nacionalnoj razini pobrinu za primjenu važećih propisa radnog prava te da osiguraju poštovanje prava Unije kako ga tumači Sud Europske unije, |
| --- | --- |

—

da se odgovarajućim sredstvima na nacionalnoj razini pobrinu za primjenu važećih propisa radnog prava te da osiguraju poštovanje prava Unije kako ga tumači Sud Europske unije,

| — | da ispravno prenesu Direktivu o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji, koja će se primjenjivati na sve radnike, što podrazumijeva i one koji su zaposleni na osnovi novih i nestandardnih ugovora o radu. |
| --- | --- |

—

da ispravno prenesu Direktivu o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji, koja će se primjenjivati na sve radnike, što podrazumijeva i one koji su zaposleni na osnovi novih i nestandardnih ugovora o radu.

| 4.11. | Kada je riječ o upućivanju radnika privremenim korištenjem osoblja izvan njegove domaće baze, odgovarajuća direktiva u pravilu se, prema studiji „Ricardo”, ne primjenjuje u slučaju zrakoplovnih posada, iako je u načelu primjenjiva na transnacionalno pružanje usluga poduzeća za privremeno zapošljavanje ili ustupanje. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Direktiva o upućivanju radnika također se primjenjuje u kontekstu ugovora o zakupu zrakoplova s posadom ako postoji radni odnos između posade i zakupodavca tijekom cijelog trajanja zakupa. Članovi zrakoplovne posade upućeni u novu domaću bazu ne smatraju se upućenim radnicima. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | EGSO podupire Komisiju, koja nudi pomoć državama članicama u provedbi izmijenjene Direktive o upućivanju radnika, prije svega kako bi se poboljšalo ravnopravno postupanje i spriječile prekogranične prijevare. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Osim toga, EGSO se nada da će se buduće Europsko nadzorno tijelo za rad pobrinuti da države članice do 30. srpnja 2020. ispravno prenesu i počnu primjenjivati nedavne izmjene Direktive o upućivanju radnika, kojom se uvodi načelo jednake plaće za isti rad obavljen na istom mjestu, kao i da će nadzirati ispravnu primjenu socijalnog zakonodavstva, i na nacionalnoj razini i na razini Unije, kako bi se poštovala sva prava osoblja civilnog zrakoplovstva, što podrazumijeva i pravo na slobodu udruživanja. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Prema saznanjima EGSO-a, neki zračni prijevoznici zabranjuju učlanjivanje u sindikat koji im ne odgovara, a ponekad čak i otpuštaju radnike zbog članstva u određenom sindikatu, pa radnici svoja prava moraju braniti na sudu. EGSO podsjeća dotične države članice da su pravo na osnivanje sindikata ili pristupanje sindikatu, pregovaranje o kolektivnim ugovorima, štrajk itd. ljudska prava zajamčena na međunarodnoj, europskoj i nacionalnoj razini i da ih se mora strogo poštovati. Trebalo bi zajamčiti pravo na informiranje i savjetovanje.
  Kako bi se riješila pitanja povezana s primjenom socijalnih standarda na nacionalnoj razini, na razini EU-a moglo bi se osnovati posredničko tijelo za pomoć u rješavanju sporova povezanih s primjenom Uredbe. |
| --- | --- |

4.15.

Kako bi se riješila pitanja povezana s primjenom socijalnih standarda na nacionalnoj razini, na razini EU-a moglo bi se osnovati posredničko tijelo za pomoć u rješavanju sporova povezanih s primjenom Uredbe.

| 4.16. | Kad je riječ o posadi iz trećih zemalja, EGSO ponavlja svoj zahtjev (4) da se jedinstvenom dozvolom obuhvate i zrakoplovne posade kako bi se zajamčilo jednako postupanje prema svim radnicima u tom sektoru u skladu s Direktivom 2011/98/EU Europskog parlamenta i Vijeća (5). Studija „Ricardo” potvrđuje da na temelju prikupljenih podataka nije moguće utvrditi je li ta praksa uobičajena ili nije, niti nalazi li se domaća baza posade u trećoj zemlji ili u Uniji. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Nepostojanje normi na svjetskoj razini kada je riječ o radu u civilnom zrakoplovstvu šteti djelotvornosti zakonodavstva Unije i država članica u području rada na linijama unutar i izvan EU-a. EGSO izražava žaljenje zbog što u Međunarodnoj organizaciji rada ne postoji suglasnost za izradu konvencije o pravima radnika u civilnom zrakoplovstvu iako je za pomorce izrađena takva konvencija. U nedostatku konvencije na razini Međunarodne organizacije rada, EGSO odlučno potiče Europsku uniju da u sve sporazume o zračnom prometu s trećim zemljama (za početak, u onaj između EU-a i Katara o kojem se trenutno pregovara) unese ambiciozne socijalne i radne klauzule koje bi bile obvezujuće i podlijegale bi sankcijama u slučaju nepridržavanja. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Osposobljavanje pilota dugotrajno je i skupo i sastoji se od tri faze (osnovno osposobljavanje, ovlaštenje za tip za upravljanje posebnom vrstom zrakoplova i linijsko osposobljavanje radi stjecanja letačkog iskustva). Prema informacijama iz studije „Ricardo”, između 2,2 % i 6 % ispitanih pilota moralo je platiti kako bi stekli letačko iskustvo u okviru načela „pay-to-fly” (plati pa leti). Direktivom o transparentnim i predvidivim radnim uvjetima u Europskoj uniji (COM(2017) 797 – 2017/0355 (COD)) propisano je da „države članice osiguravaju da, u slučajevima kada je poslodavac pravom Unije, nacionalnim pravom ili kolektivnim ugovorima obvezan pružati osposobljavanje radniku za obavljanje posla za koji je zaposlen, radnik ne snosi troškove takvog osposobljavanja, a osposobljavanje se uračunava u radno vrijeme i, po mogućnosti, odvija tijekom radnog vremena”. EGSO se nada da će se njezina pravilna provedba redovito kontrolirati, ali da će se pritom izbjegavati stvaranje novih birokratskih prepreka. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Kada je riječ o kvaliteti osposobljavanja, izrazito je zabrinjavajuće u predmetnom izvješću Komisije pročitati sljedeće:






  — | stečene vještine kadeta ne odgovaraju uvijek vještinama koje su potrebne zračnim prijevoznicima, |
| --- | --- | --- |

4.19.

—

stečene vještine kadeta ne odgovaraju uvijek vještinama koje su potrebne zračnim prijevoznicima,

| — | velik udio pilota koji posjeduju dozvolu prometnog pilota ne ispunjava osnovne ulazne zahtjeve zračnih prijevoznika. |
| --- | --- |

—

velik udio pilota koji posjeduju dozvolu prometnog pilota ne ispunjava osnovne ulazne zahtjeve zračnih prijevoznika.

| 4.20. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što europski socijalni dijalog, a osobito europski odbor za sektorski dijalog za sektor civilnog zrakoplovstva, od 2017. više ne može voditi konstruktivni dijalog zbog nezastupljenosti zračnih prijevoznika. To je tim žalosnije zbog toga što bi konstruktivni socijalni dijalog i kolektivni ugovori mogli pružiti odgovore na određene probleme iznesene u izvješću Komisije. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | EGSO potiče Komisiju da bude proaktivnija i da uvjeri socijalne partnere da osiguraju odgovarajuću zastupljenost zračnih prijevoznika i zrakoplovnih posada i da najbolje što može upotrebljava taj alat za pronalazak, na temelju pregovora, uzajamno zadovoljavajućih rješenja za poteškoće s kojima se susreću. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Kada je riječ o radnom okruženju zrakoplovnih posada, ono ne ovisi samo o uvjetima rada već i o vanjskim čimbenicima, kao što je, primjerice, stupanj zadovoljstva putnika s obzirom na kvalitetu usluge u zračnoj luci i u zrakoplovu. EGSO također smatra da je kabinsko osoblje dužno dobiti odgovarajuće osposobljavanje i vrijeme potrebno za odgovaranje na potrebe putnika s posebnim potrebama (osoba s invaliditetom, starijih osoba ili djece, trudnica itd.). Treba osigurati da se poštuju prava putnika te da oni imaju pristup svim potrebnim informacijama na jasnom i razumljivom jeziku. EGSO podupire Komisiju, koja odlučno poziva Vijeće da brzo usvoji izmjene predložene Nacrtom uredbe o izmjeni Uredbe (EZ) br. 261/2004 Europskog parlamenta i Vijeća (6) o pravima putnika u zračnom prometu u slučaju uskraćenog ukrcaja i otkazivanja ili dužeg kašnjenja leta. |
| --- | --- |

4.22.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL C 13, 15.1.2016., str. 110.

1

(2)  SL C 13, 15.1.2016., str. 110.

2

(3)  SL L 327, 5.12.2008., str. 9.

3

(4)  SL C 13, 15.1.2016., str. 110.

4

(5)  SL L 343, 23.12.2011., str. 1.

5

(6)  SL L 46, 17.2.2004., str. 1.

6

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/118

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o davanju ovlasti Njemačkoj za izmjenu važećeg bilateralnog sporazuma o cestovnom prijevozu sa Švicarskom kako bi se dozvolila kabotaža tijekom pružanja usluga međunarodnog cestovnog autobusnog putničkog prijevoza između pograničnih regija tih dviju zemalja

(COM(2019) 221 final)

i o Prijedlogu odluke Europskog parlamenta i Vijeća o davanju ovlasti Italiji za vođenje pregovora i sklapanje sporazuma sa Švicarskom kojim se dozvoljava kabotaža tijekom pružanja usluga međunarodnog autobusnog putničkog prijevoza između pograničnih regija tih dviju zemalja

(COM(2019) 223 final)

(2020/C 14/17)

Samostalni izvjestitelj: Antonello PEZZINI

| Zahtjev za savjetovanje: | Europsko vijeće, 23.5.2019.
  Europski parlament, 17.7.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj | članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 11.9.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 110/0/1 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europsko vijeće, 23.5.2019.

Europski parlament, 17.7.2019.

Pravni temelj

članak 91. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

11.9.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

110/0/1

1.   Zaključci i preporuke

| 1.1. | EGSO izražava zadovoljstvo što je Komisija pozitivno odgovorila na zahtjeve Njemačke i Italije za pregovore sa Švicarskom Konfederacijom o novim odredbama koje bi omogućile prekograničnu kabotažu u cestovnom autobusnom putničkom prijevozu između pograničnih regija. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Odbor pozdravlja dva prijedloga odluke koje je Komisija iznijela kao odgovor na pisane zahtjeve dviju zainteresiranih država članica o pitanju za koje je Švicarska izrazila jednako zanimanje. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Povrh toga, EGSO naglašava da je potrebno obratiti posebnu pozornost na politike održivosti s kojima se mora uskladiti putnički i teretni promet u alpskoj regiji, u skladu s Prometnim protokolom Alpske konvencije iz 2002., u kojoj su tri predmetne države, kao i sam EU, ugovorne stranke. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Odbor smatra da bi se konkurentnost prijevoznika koji se bave kabotažom u međunarodnom cestovnom autobusnom prijevozu putnika trebala razvijati u skladu s novim sporazumima povezanima sa Sporazumom između EU-a i Švicarske iz 1999., Uredbom (EZ) br. 1370/2007 Europskog parlamenta i Vijeća (1) o zaštiti općeg gospodarskog interesa i sporazumom koji su 1. prosinca 2010. postigli Europski parlament i Vijeće o pravima putnika koji putuju autobusima i automobilima, a naročito putnika čija je mobilnost ograničena. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Naposljetku, EGSO preporučuje da pregovori budu popraćeni dijalogom između socijalnih partnera predmetnih zemalja u cilju potpore tom procesu otvaranja za kabotažu u prekograničnom cestovnom prijevozu putnika, kao i promjenama koje to donosi u zemljopisno ograničenim područjima u kojima se provodi, a da pritom ne dolazi do diskriminacije među operaterima s poslovnim nastanom u EU-u i do narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Odbor smatra uputnim da predmetne države članice obavijeste Komisiju o sklopljenim sporazumima te da Komisija o tome obavijesti Vijeće, Europski parlament, Odbor regija i EGSO. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Uvod

| 2.1. | Prijevoz putnika i tereta jedno je od sedam područja u kojima su Švicarska i Europska unija postigle dogovor. Na sastanku Vijeća ministara održanom 30. studenog i 1. prosinca 1998., Švicarska Konfederacija i Europska zajednica parafirale su politički sporazum o režimu željezničkog i cestovnog prijevoza robe i putnika, na što se podsjeća u mišljenju EGSO-a. (2) Ostala su područja: slobodno kretanje radnika, slobodna trgovina poljoprivrednim proizvodima, tehničke prepreke trgovini, pristup javnim ili polujavnim poduzećima, istraživanje i zračni promet. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Referentno zakonodavstvo kojim se uređuje cestovni prijevoz tereta i putnika između EU-a i Švicarske Konfederacije utvrđeno je u Sporazumu potpisanom 21. lipnja 1999. Taj sporazum, koji je stupio na snagu 1. lipnja 2002., primjenjuje se na međunarodni cestovni prijevoz tereta uz naknadu za putovanja koja se obavljaju na području:






  — | 28 država članica Europske unije (EU): Austrije, Belgije, Bugarske, Cipra, Češke, Danske, Estonije, Finske, Francuske, Grčke, Hrvatske, Irske, Italije, Latvije, Litve, Luksemburga, Mađarske, Malte, Nizozemske, Njemačke, Poljske, Portugala, Rumunjske, Slovačke, Slovenije, Španjolske, Švedske i Ujedinjene Kraljevine; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

28 država članica Europske unije (EU): Austrije, Belgije, Bugarske, Cipra, Češke, Danske, Estonije, Finske, Francuske, Grčke, Hrvatske, Irske, Italije, Latvije, Litve, Luksemburga, Mađarske, Malte, Nizozemske, Njemačke, Poljske, Portugala, Rumunjske, Slovačke, Slovenije, Španjolske, Švedske i Ujedinjene Kraljevine;

| — | tri zemlje članice EFTA-e (Europsko udruženje slobodne trgovine) koje su potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru: Islanda, Lihtenštajna i Norveške; |
| --- | --- |

—

tri zemlje članice EFTA-e (Europsko udruženje slobodne trgovine) koje su potpisnice Sporazuma o Europskom gospodarskom prostoru: Islanda, Lihtenštajna i Norveške;

| — | Švicarska. |
| --- | --- |

—

Švicarska.

| 2.3. | Kako bi mogli obavljati međunarodni prijevoz tereta uz naknadu kad je destinacija ili tranzitno područje Švicarska ili kako bi mogli prevoziti prazna vozila između Europske unije i Švicarske, prijevoznici iz EU-a moraju posjedovati licenciju Zajednice predviđenu u Uredbi (EZ) br. 1072/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (3) kojom se uređuje europski normativni okvir u kojem se utvrđuju kategorije međunarodnog autobusnog prijevoza putnika; taj je okvir podijeljen u tri skupine: redovne usluge, redovne posebne usluge i povremene usluge. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Uredbom (EZ) br. 1073/2009 Europskog parlamenta i Vijeća (4) određuju se zajednička pravila za pristup međunarodnom tržištu usluga autobusnog putničkog prijevoza. Njome se utvrđuje da kabotažu u EU-u, pod određenim uvjetima, mogu obavljati isključivo prijevoznici koji posjeduju licenciju Zajednice. Uredbom Komisije (EZ) br. 361/2014 (5) utvrđuju se provedbene odredbe za Uredbu (EZ) br. 1073/2009 u pogledu dokumenata za međunarodni autobusni prijevoz putnika. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | U smislu članka 3. stavka 2. UFEU-a Unija ima isključivu nadležnost za sklapanje međunarodnih sporazuma kada je ono predviđeno zakonodavnim aktom Unije ili ako je sporazum potreban kako bi Uniji omogućio izvršavanje njezinih unutarnjih nadležnosti ili ako bi mogao utjecati na zajednička pravila ili izmijeniti njihov opseg. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Prema članku 14. Sporazuma između Europske zajednice i Švicarske Konfederacije iz 1999.: „Prijevoz između dvije točke na državnom području države članice Zajednice vozilom registriranim u Švicarskoj i prijevoz između dvije točke na švicarskom državnom području vozilom registriranim u državi članici Zajednice nije dozvoljen ovim Sporazumom.” |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Nadalje, člankom 20. tog sporazuma utvrđuje se da autobusni prijevoznici s poslovnim nastanom u Švicarskoj ne smiju prevoziti putnike između dviju točaka na području susjednih zemalja i, obrnuto, na području Švicarske, ali i dalje je dozvoljeno ostvarivanje prava na temelju bilateralnih sporazuma sklopljenih između pojedinih država članica EU-a i Švicarske koji su bili na snazi u vrijeme sklapanja Sporazuma između EU-a i Švicarske, pod uvjetom da ne postoji diskriminacija među prijevoznicima iz EU-a i da ne dolazi do narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Budući da ne postoje prethodni sporazumi između Švicarske i Italije kojima se uređuju prava na kabotažu u autobusnom prijevozu putnika te budući da prethodni bilateralni sporazum o cestovnom prometu između Njemačke i Švicarske iz 1953. nije uključivao prava na kabotažu putnika između tih dviju zemalja, na zahtjev tih dviju država članica i uslijed interesa koji je Švicarska izrazila na sastanku Odbora za unutarnji promet EU-a i Švicarske održanom u lipnju 2018., potrebna su dva izričita akta Vijeća i Europskog parlamenta kako bi se omogućilo sljedeće:






  — | da se izmijeni sporazum između Švicarske i Njemačke kako bi se uključila kabotaža u međunarodnom cestovnom prijevozu putnika u pograničnim regijama Švicarske i Njemačke; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

da se izmijeni sporazum između Švicarske i Njemačke kako bi se uključila kabotaža u međunarodnom cestovnom prijevozu putnika u pograničnim regijama Švicarske i Njemačke;

| — | da Italija pregovara i sklopi sporazum sa Švicarskom o istom pitanju. |
| --- | --- |

—

da Italija pregovara i sklopi sporazum sa Švicarskom o istom pitanju.

| 2.9. | Pogranične regije Zajednice izričito navedene u člancima bile bi:






  — | u Njemačkoj: upravni okruzi Freiburg i Tübingen u Baden-Württembergu i upravni okrug Švapska u Bavarskoj; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

u Njemačkoj: upravni okruzi Freiburg i Tübingen u Baden-Württembergu i upravni okrug Švapska u Bavarskoj;

| — | u Italiji: regije Pijemont i Lombardija te autonomne regije Valle d’Aosta i Trentino-Alto Adige. |
| --- | --- |

—

u Italiji: regije Pijemont i Lombardija te autonomne regije Valle d’Aosta i Trentino-Alto Adige.

| 2.10. | Vijeće za opće poslove usvojilo je na sastanku 18. srpnja 2019. pozitivne smjernice u pogledu oba dosjea pod uvjetom da:






  — | se u operativne svrhe poštuju navedena zemljopisna ograničenja; |
| --- | --- | --- |

2.10.

—

se u operativne svrhe poštuju navedena zemljopisna ograničenja;

| — | ne postoji diskriminacija među prijevoznicima s poslovnim nastanom u Uniji; |
| --- | --- |

—

ne postoji diskriminacija među prijevoznicima s poslovnim nastanom u Uniji;

| — | ne dolazi do narušavanja tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

—

ne dolazi do narušavanja tržišnog natjecanja.

3.   Prijedlozi Komisije

| 3.1. | Ciljevi su dvaju prijedloga Komisije sljedeći:






  — | u slučaju Njemačke: dopustiti Njemačkoj da izmijeni postojeći bilateralni sporazum o cestovnom prijevozu sa Švicarskom kako bi se dopustila kabotaža tijekom pružanja usluga međunarodnog cestovnog autobusnog putničkog prijevoza u pograničnim područjima tih dviju zemalja; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

u slučaju Njemačke: dopustiti Njemačkoj da izmijeni postojeći bilateralni sporazum o cestovnom prijevozu sa Švicarskom kako bi se dopustila kabotaža tijekom pružanja usluga međunarodnog cestovnog autobusnog putničkog prijevoza u pograničnim područjima tih dviju zemalja;

| — | u slučaju Italije: dopustiti Italiji da vodi pregovore i sklopi sporazum sa Švicarskom kojim bi se dopustila kabotaža tijekom pružanja usluga međunarodnog cestovnog autobusnog putničkog prijevoza u pograničnim regijama tih dviju zemalja. |
| --- | --- |

—

u slučaju Italije: dopustiti Italiji da vodi pregovore i sklopi sporazum sa Švicarskom kojim bi se dopustila kabotaža tijekom pružanja usluga međunarodnog cestovnog autobusnog putničkog prijevoza u pograničnim regijama tih dviju zemalja.

| 3.2. | Kako bi se zaštitilo pravilno funkcioniranje europskog unutarnjeg tržišta, odobrenje za davanje ovlasti za vođenje pregovora o kabotaži u cestovnom putničkom prijevozu podliježe trima ograničenjima:






  — | da ne postoji diskriminacija među prijevoznicima s poslovnim nastanom u Uniji; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

da ne postoji diskriminacija među prijevoznicima s poslovnim nastanom u Uniji;

| — | da ne dolazi do narušavanja tržišnog natjecanja; |
| --- | --- |

—

da ne dolazi do narušavanja tržišnog natjecanja;

| — | da se kabotaža obavlja isključivo unutar preciznih zemljopisnih granica prethodno utvrđenih pograničnih regija. |
| --- | --- |

—

da se kabotaža obavlja isključivo unutar preciznih zemljopisnih granica prethodno utvrđenih pograničnih regija.

| 3.3. | Komisija smatra da bi se takvim sporazumima o kabotaži u putničkom cestovnom prijevozu trebalo omogućiti povećanje faktora opterećenja vozila, a time i učinkovitost prijevoza, čime bi se zainteresiranim prijevoznicima omogućila veća konkurentnost, a i poticala bi se veća integracija pograničnih regija. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Napomene

| 4.1. | Odbor pozdravlja dva prijedloga odluke koje je Komisija iznijela na temelju zahtjeva dviju država članica i interesa koji je izrazila Švicarska Konfederacija. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | EGSO smatra da je važno skrenuti pozornost na potrebu provedbe održive politike usmjerene na smanjenje negativnih učinaka i rizika koji proizlaze iz unutaralpskog i prekoalpskog prometa, u skladu sa:






  — | Prometni protokol Alpske konvencije iz 2002., čije su ugovorne stranke tri predmetne zemlje i EU; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

Prometni protokol Alpske konvencije iz 2002., čije su ugovorne stranke tri predmetne zemlje i EU;

| — | izvješćem o ekološkoj kvaliteti putničkog i teretnog prometa u alpskoj regiji. |
| --- | --- |

—

izvješćem o ekološkoj kvaliteti putničkog i teretnog prometa u alpskoj regiji.

| 4.3. | Odbor smatra da bi se konkurentnost prijevoznika koji se bave kabotažom u međunarodnom cestovnom autobusnom prijevozu putnika trebala razvijati u skladu s novim sporazumima priloženima navedenom sporazumu između EU-a i Švicarske, a naročito Uredbi (EZ) br. 1370/2007 o uslugama kopnenog prijevoza putnika i sporazumu koji su 1. prosinca 2010. postigli Europski parlament i Vijeće o pravima putnika koji putuju autobusima i automobilima. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Naposljetku, EGSO preporučuje da ti pregovori budu popraćeni dijalogom između socijalnih partnera predmetnih zemalja u cilju potpore tom procesu otvaranja za prekograničnu kabotažu, uz odgovarajuće informiranje i osposobljavanje kako bi se predmetnim operaterima osigurali odgovarajući uvjeti života i rada. |
| --- | --- |

4.4.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL L 315, 3.12.2007., str. 1.

1

(2)  SL C 329, 17.11.1999, str. 1.

2

(3)  SL L 300, 14.11.2009., str. 72.

3

(4)  SL L 300, 14.11.2009., str. 88.

4

(5)  SL L 107, 10.4.2014., str. 39.

5

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/122

---

Mišljenje Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora o Komunikaciji Komisije Europskom parlamentu i Vijeću – Smjernice o Uredbi o okviru za slobodan protok neosobnih podataka u Europskoj uniji

(COM(2019) 250 final)

(2020/C 14/18)

Izvjestiteljica: Laure BATUT

| Zahtjev za savjetovanje: | Europska komisija, 22.7.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja u Stručnoj skupini: | 11.9.2019. |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 162/2/6 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europska komisija, 22.7.2019.

Pravni temelj:

članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja u Stručnoj skupini:

11.9.2019.

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

162/2/6

1.   Preporuke

| 1.1. | EGSO preporučuje Komisiji da:






  — | pruži jednostavne i jasne informacije o kriterijima za definiranje neosobnih podataka i području primjene Uredbe o okviru za slobodan protok neosobnih podataka (dalje u tekstu: Uredba o neosobnim podacima) kako bi se uklonila nesigurnost i povećalo povjerenje; |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

pruži jednostavne i jasne informacije o kriterijima za definiranje neosobnih podataka i području primjene Uredbe o okviru za slobodan protok neosobnih podataka (dalje u tekstu: Uredba o neosobnim podacima) kako bi se uklonila nesigurnost i povećalo povjerenje;

| — | obavještava dionike o područjima preklapanja u europskom zakonodavstvu o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

—

obavještava dionike o područjima preklapanja u europskom zakonodavstvu o zaštiti podataka;

| — | osigura – promičući istodobno slobodno kretanje podataka – da se osobni podaci s vremenom ne počnu smatrati neosobnim podacima i da se ne smanji područje primjene Opće uredbe o zaštiti podataka, čak i ako bi to u srednjoročnom razdoblju dovelo do spajanja dviju uredbi radi izbjegavanja sve većeg trgovanja podacima i njihove bolje zaštite; |
| --- | --- |

—

osigura – promičući istodobno slobodno kretanje podataka – da se osobni podaci s vremenom ne počnu smatrati neosobnim podacima i da se ne smanji područje primjene Opće uredbe o zaštiti podataka, čak i ako bi to u srednjoročnom razdoblju dovelo do spajanja dviju uredbi radi izbjegavanja sve većeg trgovanja podacima i njihove bolje zaštite;

| — | potiče uspostavu i razvoj savezâ paneuropskih pružatelja usluga za računalstvo u oblaku; |
| --- | --- |

—

potiče uspostavu i razvoj savezâ paneuropskih pružatelja usluga za računalstvo u oblaku;

| — | pomogne Europljanima da u vrlo kratkom roku počnu upotrebljavati algoritme koji mogu obrađivati ogromne količine neosobnih podataka na jedinstvenom tržištu podataka; potakne države članice da na svim razinama (u školama, na sveučilištima, u profesionalnom životu) i tijekom cijelog života poboljšaju obrazovanje u području informacijske tehnologije (IT) i umjetne inteligencije (AI); |
| --- | --- |

—

pomogne Europljanima da u vrlo kratkom roku počnu upotrebljavati algoritme koji mogu obrađivati ogromne količine neosobnih podataka na jedinstvenom tržištu podataka; potakne države članice da na svim razinama (u školama, na sveučilištima, u profesionalnom životu) i tijekom cijelog života poboljšaju obrazovanje u području informacijske tehnologije (IT) i umjetne inteligencije (AI);

| — | potakne dionike na razvijanje duha odgovornosti, etike i solidarnosti i ne dozvoli da samoregulacija i „sporazumno”rješavanje sporova dovedu do različitih tumačenja zakonodavnih tekstova; |
| --- | --- |

—

potakne dionike na razvijanje duha odgovornosti, etike i solidarnosti i ne dozvoli da samoregulacija i „sporazumno”rješavanje sporova dovedu do različitih tumačenja zakonodavnih tekstova;

| — | ne preza od korištenja regulatornog alata; |
| --- | --- |

—

ne preza od korištenja regulatornog alata;

| — | promiče sankcije za povredu samoregulacije; |
| --- | --- |

—

promiče sankcije za povredu samoregulacije;

| — | izradi plan kako bi provjerila imaju li poduzeća istinsku pravnu sigurnost u pogledu slobodne upotrebe svojih podataka, predviđenu Uredbom o neosobnim podacima; |
| --- | --- |

—

izradi plan kako bi provjerila imaju li poduzeća istinsku pravnu sigurnost u pogledu slobodne upotrebe svojih podataka, predviđenu Uredbom o neosobnim podacima;

| — | analizira trenutno stanje u 27 država članica i ocijeni djelovanje nacionalnih kontaktnih točaka nakon dvanaest mjeseci njihova rada; |
| --- | --- |

—

analizira trenutno stanje u 27 država članica i ocijeni djelovanje nacionalnih kontaktnih točaka nakon dvanaest mjeseci njihova rada;

| — | temeljito izvršava svoje dužnosti u pogledu informiranja, komuniciranja i upozoravanja svih zainteresiranih strana; |
| --- | --- |

—

temeljito izvršava svoje dužnosti u pogledu informiranja, komuniciranja i upozoravanja svih zainteresiranih strana;

| — | pozove države članice da dionike obavijeste o kriterijima koje koriste za definiranje „javne sigurnosti”; |
| --- | --- |

—

pozove države članice da dionike obavijeste o kriterijima koje koriste za definiranje „javne sigurnosti”;

| — | pozove države članice da neprenosive podatke počnu pohranjivati na više mjesta; |
| --- | --- |

—

pozove države članice da neprenosive podatke počnu pohranjivati na više mjesta;

| — | pravodobno preispita politiku tržišnog natjecanja i provjeri odgovara li i u svom sadašnjem obliku slobodnom protoku podataka. |
| --- | --- |

—

pravodobno preispita politiku tržišnog natjecanja i provjeri odgovara li i u svom sadašnjem obliku slobodnom protoku podataka.

2.   Uvod

| 2.1. | EGSO je upoznat s namjerom Komisije da poduzećima na koje utječe prijenos neosobnih podataka pruža smjernice dok se dionici tijekom 2020. godine ne dogovore o kodeksima postupanja. Zbog česte pomiješanosti podataka, odnosno zbog toga što su istodobno i osobni i neosobni, poduzeća možda neće sa sigurnošću moći odrediti koje mjere treba poduzeti za zaštitu tih podataka. Prije nego se pristupi razmatranju točaka o kojima EGSO želi dati komentare, treba podsjetiti na glavna načela postojećih propisa. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2 | Komisija je ustanovila da pomanjkanje konkurentnosti na području usluga računalstva u oblaku u EU-u i posljedična slaba mobilnost podataka zbog oligopola negativno utječu na tržište podataka. U skladu s Uredbom o neosobnim podacima države članice moraju svoje zahtjeve u pogledu lokalizacije podataka svesti na najmanju moguću mjeru i osigurati što manju fragmentaciju relevantnog zakonodavstva kako bi se potaknuo rast i oslobodio potencijal poduzeća za inovacije. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3. | Usvajanjem Uredbe o neosobnim podacima, koja dopunjuje Opću uredbu o zaštiti podataka, u zakonodavstvo EU-a 21. stoljeća uveden je pojam „pete slobode kretanja”(kako to naziva Anna-Maria Corazza Bildt, izvjestiteljica i zastupnica u Europskom parlamentu), koja se odnosi na sve podatke. Mora postojati mogućnost da se taj nematerijalni proizvod (ako ga možemo tako nazvati) prenese na lokaciju po izboru vlasnika – odnosno pružateljima usluga smještaja informacija na poslužitelju u državama koje nisu one u kojima je stvoren ili u kojima se koristi (članak 1. Uredbe o protoku neosobnih podataka) – i da se tamo njime upravlja. Vlasnici tako lakše djeluju i postaju konkurentniji. |
| --- | --- |

2.3.

Uredba o neosobnim podacima

| 2.4. | Uredbom (EU) 2018/1807 Europskog parlamenta i Vijeća (1) promiče se slobodno kretanje neosobnih podataka u Uniji radi razvoja umjetne inteligencije, računalstva u oblaku i analitike velikih podataka. Njezinim člankom 6. predviđa se da Komisija subjekte koji rade na neosobnim podacima usmjerava i potiče na izradu samoregulatornih kodeksa ponašanja na razini Unije i da im njihovu izradu olakšava. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Predmetna komunikacija namijenjena je profesionalnim korisnicima koji rade u mikropoduzećima i MSP-ovima i smjernice bi im trebale pomoći da bolje razumiju interakciju između Uredbe o neosobnim podacima i Opće uredbe o zaštiti podataka. Komisija radi boljeg razumijevanja navodi mnoge primjere. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Kodeksi ponašanja koji su u izradi trebali bi biti dovršeni između studenog 2019. i svibnja 2020. (uvodne izjave 30. i 31., članak 6. stavak 1.). Pri njihovoj izradi vodit će se računa o stajalištima svih strana. U tijeku su dva javna savjetovanja, a osnovane su i dvije radne skupine sastavljene od stručnjaka koje Komisiji pružaju pomoć: jedna za certifikaciju kibersigurnosti usluga u oblaku (CSPCERT) i druga za prijenos podataka i promjenu pružatelja usluga u oblaku (SWIPO). Njihov doprinos obuhvaća infrastrukturu kao uslugu i softver kao uslugu. U svibnju 2020. Komisija će predložiti da se sektor potakne na razvoj modela ugovornih uvjeta, a 2022. godine podnijet će izvješće Europskom parlamentu, Vijeću i EGSO-u o primjeni Uredbe, a posebno o uporabi „miješanih skupova podataka”. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Opće napomene

| 3.1. | Zadaća je Komisije uskladiti Opću uredbu o zaštiti podataka i Uredbu o neosobnim podacima. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | Da bi uskladila te dvije uredbe koje se međusobno nadopunjuju, Komisija pojašnjava: 1) da se zahtjevi u pogledu lokalizacije podataka odsad zabranjuju; 2) da su podaci i dalje dostupni nadležnim tijelima; 3) da podaci postaju mobilni te stoga mogu biti predmet „prijenosa”. U Općoj uredbi o zaštiti podataka govori se o „prenosivosti”, a u Uredbi o neosobnim podacima o „prijenosu”. Korisnici svoje podatke mogu prenijeti izvan zemlje u kojoj su podaci stvoreni, a zatim ih bez (previše) ograničenja nakon promjene pružatelja usluga preuzeti u svrhu pohrane, obrade ili analize. Za razliku od „prenosivosti”, što je pravo svih zainteresiranih strana, „prijenos”se provodi u skladu s kodeksima ponašanja i stoga je dio procesa samoregulacije. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | To je izuzetno značajna razlika između dvije uredbe jer se jedna temelji na obvezujućem pravu, a druga na neobvezujućem pravu koje nudi mnogo manje jamstava. Međutim, prema samoj Komisiji, skupova podataka većinom se sastoje od neraskidivo povezanih osobnih i neosobnih podataka, pa se mogu smatrati skupovima „miješanih”podataka. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | EGSO pozdravlja potporu koju smjernice nude, ne dovodi u pitanje ponuđene primjere, niti predlaže druge. Međutim, napominje da su Komisijine smjernice ograničene na prikazivanje konteksta uz pomoć primjera. EGSO želi upozoriti Komisiju na kritična područja za koja smatra da bi, usprkos smjernicama i budućim kodeksima, korisnicima mogla predstavljati problem. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Pregled načelâ

3.2.1.   Načelo: sloboda kretanja podataka

Prepreke slobodnom kretanju neosobnih podataka nisu toliko geografske koliko funkcionalne prirode i/ili uvjetovane sredstvima koja poduzećima stoje na raspolaganju za uporabu informatičke tehnologije.

Uredba o neosobnim podacima zabranjuje zahtjeve u pogledu lokalizacije neosobnih podataka na određenom području (članak 4.). Njome se države članice pozivaju da u roku od 24 mjeseca od stupanja Uredbe na snagu (svibanj 2021.) ukinu sve proturječne odredbe.

Uredbom se prihvaćaju izuzeća povezana s javnom sigurnošću. Države članice moraju na internetu objavljivati detaljne informacije o svojim nacionalnim zahtjevima u pogledu lokalizacije. Europska komisija može dodavati komentare i objavljivati poveznice na mrežne stranice koje su objavile države članice.

3.2.2.   Iznimke od slobode kretanja

| — | Tijela vlasti država članica mogu pristupiti prenesenim podacima: Uredba o neosobnim podacima uvodi postupak kojim nadzorno tijelo jedne države može pribaviti podatke obrađene u nekoj drugoj državi. Uredbom je predviđen postupak suradnje među državama članicama (članci 5. i 7.). Međutim, u nedostatku lokalizacije, EGSO se boji da određeni podaci (računovodstveni, financijski, ugovorni itd.) više ne bi bili pod kontrolom tijela država članica. EGSO podsjeća Komisiju da, ako se to pokaže potrebnim, ne zanemaruje upotrebu regulatornog alata. |
| --- | --- |

—

Tijela vlasti država članica mogu pristupiti prenesenim podacima: Uredba o neosobnim podacima uvodi postupak kojim nadzorno tijelo jedne države može pribaviti podatke obrađene u nekoj drugoj državi. Uredbom je predviđen postupak suradnje među državama članicama (članci 5. i 7.). Međutim, u nedostatku lokalizacije, EGSO se boji da određeni podaci (računovodstveni, financijski, ugovorni itd.) više ne bi bili pod kontrolom tijela država članica. EGSO podsjeća Komisiju da, ako se to pokaže potrebnim, ne zanemaruje upotrebu regulatornog alata.

| — | Jedinstvena kontaktna točka svake države članice zahtjev obrađuje zajedno s nacionalnim nadzornim tijelom koje može, ali ne mora, dostaviti podatke ako smatra da je zahtjev prihvatljiv. U skladu s duhom Uredbe o neosobnim podacima, kontaktne točke trebale bi akterima pomoći da donesu informiranu odluku o prijenosu svojih podataka i odabiru pružatelja usluga u cijeloj Uniji, uz puno poštovanje tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

—

Jedinstvena kontaktna točka svake države članice zahtjev obrađuje zajedno s nacionalnim nadzornim tijelom koje može, ali ne mora, dostaviti podatke ako smatra da je zahtjev prihvatljiv. U skladu s duhom Uredbe o neosobnim podacima, kontaktne točke trebale bi akterima pomoći da donesu informiranu odluku o prijenosu svojih podataka i odabiru pružatelja usluga u cijeloj Uniji, uz puno poštovanje tržišnog natjecanja.

EGSO smatra da se mnoštvo nesigurnosti povezanih s provedbom tog načela ne može ukloniti isključivo smjernicama. Komplicirano je ocijeniti obrazloženja opravdanosti koja dostavljaju države članice, dobru vjeru subjekata ili pravilno funkcioniranje kontaktnih točaka. Svako ocjenjivanje u ovom području bit će teško.

| — | Zabrana izravnih ili neizravnih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka, osim u opravdanim slučajevima „javne sigurnosti”. EGSO smatra da pojam „javne sigurnosti”iz Uredbe nije dovoljno precizan i da nije jasno što sve obuhvaća, posebice kad se primjenjuje na protok podataka i trgovanje podacima. Zahtjev u pogledu lokalizacije definiran je u Uredbi o neosobnim podacima kao „bilo koja obveza, zabrana, uvjet, ograničenje ili drugi zahtjev koji je utvrđen zakonima ili drugim propisima država članica”ili koji je rezultat administrativnih praksi (2) koje obvezuju subjekte na to da pohranjuju podatke unutar određenog državnog područja u Uniji. Prema tumačenju Suda Europske unije (3) (i u skladu s uvodnom izjavom 19. Uredbe o neosobnim podacima) pojmom „javne sigurnosti”„obuhvaćene su unutarnja i vanjska sigurnost države članice”i njime se podrazumijeva postojanje „stvarne i dovoljno ozbiljne prijetnje koja utječe na jedan od temeljnih interesa društva”. Ova definicija uključuje genetske, biometrijske i zdravstvene podatke. Odgovor države članice mora biti proporcionalan. |
| --- | --- |

—

Zabrana izravnih ili neizravnih zahtjeva u pogledu lokalizacije podataka, osim u opravdanim slučajevima „javne sigurnosti”. EGSO smatra da pojam „javne sigurnosti”iz Uredbe nije dovoljno precizan i da nije jasno što sve obuhvaća, posebice kad se primjenjuje na protok podataka i trgovanje podacima. Zahtjev u pogledu lokalizacije definiran je u Uredbi o neosobnim podacima kao „bilo koja obveza, zabrana, uvjet, ograničenje ili drugi zahtjev koji je utvrđen zakonima ili drugim propisima država članica”ili koji je rezultat administrativnih praksi (2) koje obvezuju subjekte na to da pohranjuju podatke unutar određenog državnog područja u Uniji. Prema tumačenju Suda Europske unije (3) (i u skladu s uvodnom izjavom 19. Uredbe o neosobnim podacima) pojmom „javne sigurnosti”„obuhvaćene su unutarnja i vanjska sigurnost države članice”i njime se podrazumijeva postojanje „stvarne i dovoljno ozbiljne prijetnje koja utječe na jedan od temeljnih interesa društva”. Ova definicija uključuje genetske, biometrijske i zdravstvene podatke. Odgovor države članice mora biti proporcionalan.

| 3.2.3. | Odbor smatra da i za slobodno kretanje i za lokalizaciju podataka vrijedi:






  — | da se primijenjeni kriteriji mogu vrlo široko tumačiti; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

—

da se primijenjeni kriteriji mogu vrlo široko tumačiti;

| — | da pojašnjenje može dati samo sudac, i to za svaki slučaj pojedinačno, što bi moglo ugroziti povjerenje nužno za trgovinu, posebice u pogledu osjetljivih podataka; sporovi u vezi s kodeksima ponašanja mogli bi dodatno fragmentirati situaciju; |
| --- | --- |

—

da pojašnjenje može dati samo sudac, i to za svaki slučaj pojedinačno, što bi moglo ugroziti povjerenje nužno za trgovinu, posebice u pogledu osjetljivih podataka; sporovi u vezi s kodeksima ponašanja mogli bi dodatno fragmentirati situaciju;

| — | da su sudovi mnogo sporiji od razvoja digitalnog sektora i protoka podataka. |
| --- | --- |

—

da su sudovi mnogo sporiji od razvoja digitalnog sektora i protoka podataka.

EGSO smatra da nesigurnost i složenost situacije imaju odvraćajući učinak na mikropoduzeća i MSP-ove.

| 3.2.4. | EGSO izražava žaljenje zbog toga što se u smjernicama ne spominju niti sporovi niti načini na koje se može provjeriti poštuje li država članica kriterije javne sigurnosti niti, po potrebi, načini kažnjavanja. Izražava i zabrinutost zbog toga što objašnjenja u Komunikaciji nisu dovoljna da mikropoduzećima i MSP-ovima omoguće izbjegavanje svih pravnih zamki sadržanih u zakonodavstvu i zbog toga što nesigurnosti sprečavaju stvaranje osjećaja povjerenja i pravne sigurnosti nužnih za razvoj tog sektora. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | EGSO priznaje da je Komunikacija Komisije izuzetno zaslužna za širenje informacija o situaciji koju su stvorile te dvije uredbe. To je mikropoduzećima i MSP-ovima izuzetno potrebno. EGSO bi želio da se djelovanje nacionalnih kontaktnih točaka i njihova upotreba internetskih stranica Komisije ocjenjuju već u šestom mjesecu rada kako bi se, u slučaju da se utvrdi da nema dovoljno informacija i da treba pojačati komunikaciju, mogle brzo primijeniti korektivne mjere. |
| --- | --- |

3.2.5.

4.   Posebne napomene

4.1.   Podaci

| 4.1.1. | Neosobni podaci automatski uključuju sve digitalne podatke koji se ne ubrajaju u osobne podatke definirane Općom uredbom o zaštiti podataka. To može uključivati komercijalne podatke, precizne poljoprivredne podatke o potrebnom održavanju strojeva, vremenskim prilikama itd. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Podaci prikupljeni u javnim ustanovama poput bolnica i socijalnih ili poreznih službi mogu se nalaziti u neposrednoj blizini osobnih podataka pacijenata ili poreznih obveznika. Poduzeća koja ih koriste moraju osigurati da se s pomoću tih podataka ne mogu identificirati osobe i da se, jednom kad se anonimiziraju, njihova anonimizacija može poništiti. Mikropoduzećima ili MSP-ovima to može nametnuti postupke koji zahtijevaju previše vremena i novca. Obje uredbe zajednički osiguravaju slobodno kretanje svih podataka u EU-u, kada su „neraskidivo povezani”. Obje uredbe (Uredba o zaštiti podataka i Uredba o neosobnim podacima) zajednički osiguravaju slobodno kretanje svih podataka u EU-u, kada su „neraskidivo povezani”. Pravna zaštita predviđena Općom uredbom o zaštiti podataka stoga se primjenjuje na sve miješane podatke (uvodna izjava 8. i članak 2. stavak 2. Uredbe (EU) 2018/1807). Dakle, osim prvog ograničenja slobodnog kretanja neosobnih podataka povezanog s javnom sigurnošću, postoji i ograničenje koje se odnosi na samu prirodu podataka. To je ključno pitanje Komunikacije Komisije, u kojoj se u više navrata navodi blizina osobnih i neosobnih podataka: ƒ”većina podataka su miješani podaci”(Komunikacija, točka 2.2), podaci mogu biti „neraskidivo povezani”(točka 2.2), „nijednom od dviju uredaba poduzeća [se] ne obvezuju da razdvajaju skupove podataka”(točka 2.2). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Dužnost je poduzeća pitati jesu li neosobni podaci koje obrađuje „neraskidivo povezani”s osobnim podacima i, ako da, zaštititi ih. Poduzećima nije jednostavno pripremiti „vanjsko upravljanje podacima”. Čini se da je nemoguće osmisliti opću definiciju miješanih podataka, a preklapanje dviju uredbi vjerojatno dovodi i do preklapanja s drugim pravnim tekstovima koji se odnose na podatke, primjerice onima koji se odnose na intelektualno vlasništvo: protok neosobnih podataka dozvoljen je, ali čim se upotrijebe u nekom djelu, na njih se više ne primjenjuju ista pravila. EGSO smatra da će se poveznice između različitih tekstova pokazati vrlo osjetljivima. Sudska praksa već zahtijeva da se pitanje neraskidivosti razmotri na temelju „razumnih”kriterija. EGSO napominje da Komisija u Komunikaciji očito nije mogla razmotriti sve moguće scenarije kako bi pomogla dionicima i da je situacija naklonjena velikim poduzećima. EGSO preporučuje Komisiji da osigura da se osobni podaci s vremenom u praksi ne počnu smatrati neosobnim podacima i da se ne smanji područje primjene Opće uredbe o zaštiti podataka, čak i ako bi to u srednjoročnom razdoblju dovelo do spajanja dviju uredbi radi izbjegavanja sve većeg trgovanja podacima i njihove bolje zaštite. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   O prenosivosti, prijenosu, obradi i skladištenju podataka

Općom uredbom o zaštiti podataka predviđeno je da se prenosivost regulira zakonodavstvom (članak 20.), a u Uredbi o neosobnim podacima predviđa se samoregulacija. EGSO izražava žaljenje zbog toga što se može razviti velika pravna nesigurnost zbog koje bi se mikropoduzeća i MSP-ovi mogli naći u nepovoljnom položaju zbog velike opasnosti od parničnih postupaka. EGSO smatra da se neosobni podaci, ako su roba (svakako nematerijalna, ali se slobodno kreće), mogu uvoziti i izvoziti. U tom bi kontekstu bilo zanimljivo povesti raspravu o vlasništvu. Međutim, vrijednost ne leži u samim podacima već u njihovim velikim količinama. Stoga Odbor vjeruje da politika tržišnog natjecanja možda nije primjerena toj vrsti tržišta. EGSO se pita kako nastala situacija može povećati produktivnost mikropoduzeća i MSP-ova, ali Komunikacija Komisije o tom pitanju ne pruža nikakvo pojašnjenje.

4.3.   Pružatelji usluga

| 4.3.1. | EU nema velike gospodarske subjekte ni „europski”oblak, zbog čega EGSO već dugo izražava žaljenje. Uvijek priželjkivani učinak razmjera još uvijek je povlastica vrlo velikih američkih informatičkih poduzeća i određenih kineskih društava. Zato se čak i velike uprave država članica znaju naći u iskušenju da im povjere upravljanje svojih podacima (slučaj Francuske). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | EGSO smatra da Europljani trebaju stvoriti partnerske ekosustave i predvidjeti prijenos podataka među platformama. Pored onoga što predlaže u ovoj Komunikaciji Komisija bi mikropoduzećima i MSP-ovima mogla pomoći da razviju te resurse, kao što je 2018. to učinila s uslugama od općeg interesa u svom projektu „Paneuropskog sustava usluga računalstva u oblaku”za pružanje usluga od općeg gospodarskog i negospodarskog interesa (usluga na zahtjev, eng. Function as a Service – FaaS) i kako predviđa učiniti s mrežom digitalnoinovacijskih centara („Mreža digitalnoinovacijskih centara”, web/Commission/DIHs/january 2019). |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   O sigurnosti podataka

| 4.4.1. | Na unutarnjem planu, nacionalni subjekti (4) provjeravaju prirodu svojih podataka koji se prenose i štite ih. Zahtjev u pogledu lokalizacije odgovara sigurnosnim pravilima koja se mogu provjeravati u skladu s nacionalnim pravom. Unatoč Općoj uredbi o zaštiti podataka i Uredbi o neosobnim podacima, standardi informatičke sigurnosti u različitim državama članicama EU-a nisu usklađeni. Odbor smatra da bi mikropoduzećima, MSP-ovima te privatnim i javnim službama o tome trebalo pružiti vrlo pouzdane informacije, i to preko nacionalnih kontaktnih točaka i na različitim jezicima.

  Na vanjskom planu EGSO smatra da nije sigurno u kojoj će mjeri poduzeća izvan EU-a moći poštovati kodekse ponašanja i vratiti podatke nakon što njihovi vlasnici zatraže daljnji prijenos. Boji se da će s vremenom postati teško razlučiti što je čija odgovornost.
  Odbor Komisiji preporučuje da europskim akterima pomogne da u vrlo kratkom roku počnu upotrebljavati algoritme koji su u stanju obrađivati velike količine neosobnih podataka na jedinstvenom tržištu podataka. |
| --- | --- |

4.4.1.

Na vanjskom planu EGSO smatra da nije sigurno u kojoj će mjeri poduzeća izvan EU-a moći poštovati kodekse ponašanja i vratiti podatke nakon što njihovi vlasnici zatraže daljnji prijenos. Boji se da će s vremenom postati teško razlučiti što je čija odgovornost.

Odbor Komisiji preporučuje da europskim akterima pomogne da u vrlo kratkom roku počnu upotrebljavati algoritme koji su u stanju obrađivati velike količine neosobnih podataka na jedinstvenom tržištu podataka.

| 4.4.2. | Pitanje fizičke lokacije poslužitelja i njihove sigurnosti i dalje će biti predmet komercijalnih i diplomatskih pregovora među državama. To je ključno pitanje. S obzirom na velika informatička poduzeća i njihove matične države, iako je upravljanje podacima u zajedničkoj nadležnosti država članica i EU-a, bilo bi rizično da države članice pregovaraju svaka pojedinačno. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | EGSO Komisiji predlaže da u svojoj Komunikaciji pojasni obveze koje moraju ispunjavati pružatelji usluga u pogledu skladištenja neosobnih podataka, korištenih metoda, fizičkih lokacija, planiranog ili odobrenog vijeka pohranjivanja i uporabe nakon obrade jer ti elementi uvjetuju njihovu sigurnost i mogu biti od važnosti za europska poduzeća u kontekstu globalnog tržišnog natjecanja. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Kodeksi ponašanja

| 4.5.1. | Od svibnja 2019. dionici na koje se odnosi Uredba o neosobnim podacima (uglavnom korisnici i pružatelji usluga računalstva u oblaku) potiču se da u roku od 12 mjeseci izrade svoj kodeks ponašanja. Prema Komisiji, u obzir treba uzeti najbolje prakse, pristupe programima certifikacije i planove komunikacije. Radne skupine SWIPO i CSPCERT pružaju stručno znanje. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Komisija navodi ono što je učinjeno u vezi s Općom uredbom o zaštiti podataka (Komunikacija, stranica 23.). Budući da se Opća uredba o zaštiti podataka vodi mišljenjem Europskog odbora za zaštitu podataka (5), može poslužiti kao osnova za Uredbu o neosobnim podacima. Svako udruženje predstavnika nekog gospodarskog sektora može sastaviti svoj kodeks postupanja, pri čemu mora nadležnim tijelima dokazati da njegov nacrt nacionalnog ili transnacionalnog kodeksa postupanja zadovoljava određenu potrebu sektora, olakšava primjenu Uredbe i uspostavlja učinkovite mehanizme za praćenje postupanja u skladu s kodeksom. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Čak i prije nego što je Opća uredba o zaštiti podataka stupila na snagu, glavni pružatelji u području infrastrukture kao usluge (eng. Infrastructure as a Service – IaaS) i softvera kao usluge (eng. Software as a Service – SaaS) sastavili su svoje vlastite kodekse postupanja kako bi utvrdili načine provedbe i tako uklonili područja nesigurnosti na koja su ukazali stručnjaci (6); u to su uključili i MSP-ove jer su smatrali da mnogi od njih prednost daju samocertifikaciji nad vrlo skupom certifikacijom. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | Ako jedan pristup koji vrijedi za sve ne bude odgovarao, EGSO podržava sektorski pristup za Uredbu o neosobnim podacima. U kontekstu Opće uredbe o zaštiti podataka utvrđen je neiscrpan popis stavki koje treba obuhvatiti kodeksima (članak 40. stavak 2.), posebno u pogledu poštenih i transparentnih postupaka, sigurnosti prijenosa podataka i rješavanja sporova. U njihovom vlastitom interesu i kako bi se ojačalo povjerenje potrošača u europski pristup, aktere treba poticati da se njima inspiriraju i razvijaju duh odgovornosti, etike i solidarnosti, posebno putem smjernica koje se odnose na umjetnu inteligenciju. Među ostalim, Odbor želi naglasiti da Komisiji preporučuje da ne dozvoli da samoregulacija i „sporazumno”rješavanje sporova dovedu do različitog tumačenja zakonodavstva. Naprotiv, treba sve učiniti da se zakonodavstvo uskladi kako bi se kasnije utvrdila pravila koja će vrijediti za sve te da se to najavi u informacijskim i komunikacijskim planovima. |
| --- | --- |

4.5.4.

5.   Ocjena

Komisija će provoditi redovitu procjenu učinka slobodnog protoka podataka, primjene Uredbe, ukidanja ograničenja u državama članicama i učinkovitosti kodeksa ponašanja. EGSO smatra da bi i predstavnicima civilnog društva trebalo pružiti priliku da o tome izraze svoje mišljenje. (7) Kako bi se društvo u cjelini smatralo sigurnim, a time imalo i povjerenja u nove digitalne prakse, i Unija i države članice moraju odagnati sve nesigurnosti u pogledu mjerodavnog prava, povjerljivosti podataka, njihove pohrane i povrata bez gubitka podataka, jamstva mogućnosti primjene i dobre vjere dionika te financijskih jamstava. Neraskidivost podataka koji su istodobno osobni i neosobni razlog je za zabrinutost i udio tih podataka u ostalim podacima navodi EGSO da se zapita je li samoregulacija zaista jedini način. Odbor preporučuje da se u srednjoročnom razdoblju pravila iz Opće uredbe o zaštiti podataka primjenjuju na sve podatke i na sve kretanje podataka osim „pravih”neosobnih podataka.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskoga gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(1)  SL L 303, 28.11.2018., str. 59.

1

(2)  Članak 3. stavak 5. Uredbe (EU) 2018/1807.

2

(3)  Vidjeti Komunikaciju COM(2019) 250, bilješku 13. i presude u predmetima C-331/16 i C-366/16 (K. protiv Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie i H. F. protiv Belgische Staat). „Kad je riječ o pojmu ,javna sigurnost’, iz sudske prakse Suda proizlazi da on obuhvaća i unutarnju sigurnost države članice i njezinu vanjsku sigurnost (presuda od 23. studenoga 2010., Tsakouridis, C-145/09, EU:C:2010:708, t. 43.). Na unutarnju sigurnost, među ostalim, može utjecati izravna prijetnja za mir i fizičku sigurnost stanovništva predmetne države članice (vidjeti u tom smislu presudu od 22. svibnja 2012., I, C-348/09, EU:C:2012:300, t. 28). Kad je riječ o vanjskoj sigurnosti, na nju, među ostalim, može utjecati opasnost od teških poremećaja u vanjskim odnosima te države članice ili miroljubivom suživotu naroda (vidjeti u tom smislu presudu od 23. studenoga 2010., Tsakourdis, C-145/09, EU:C:2010:708, t. 44).”

3

pojmu ,javna sigurnost’

obuhvaća i unutarnju sigurnost države članice i njezinu vanjsku sigurnost

izravna prijetnja za mir i fizičku sigurnost

opasnost od teških poremećaja u vanjskim odnosima te države članice

(4)  SL C 218, 23.7.2011., str. 130.

4

(5)  EDPS, Europski odbor za zaštitu podataka; smjernice 1/2019 o kodeksima postupanja, 12.2.2019., https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/guidelines-12019-codes-conduct-and-monitoring-bodies-under_en

5

(6)  Pružatelji usluga infrastrukture u oblaku u Europi (CISPE).

6

(7)  SL C 487, 28.12.2016., str. 92.; SL C 62, 15.2.2019., str. 292.

7

---

PRILOG

Sljedeće amandmane je Skupština odbila, premda su dobili barem četvrtinu glasova (pravilo 59. stavak 3. Poslovnika):

Točka 4.1.3

Izmijeniti kako slijedi:

Dužnost je poduzeća pitati jesu li neosobni podaci koje obrađuje „neraskidivo povezani” s osobnim podacima i, ako da, zaštititi ih. Poduzećima nije jednostavno pripremiti „vanjsko upravljanje podacima”. Čini se da je nemoguće osmisliti opću definiciju miješanih podataka, a preklapanje dviju uredbi vjerojatno dovodi i do preklapanja s drugim pravnim tekstovima koji se odnose na podatke, primjerice onima koji se odnose na intelektualno vlasništvo: protok neosobnih podataka dozvoljen je, ali čim se upotrijebe u nekom djelu, na njih se više ne primjenjuju ista pravila. EGSO smatra da će se poveznice između različitih tekstova pokazati vrlo osjetljivima. Sudska praksa već zahtijeva da se pitanje neraskidivosti razmotri na temelju „razumnih” kriterija. EGSO napominje da Komisija u Komunikaciji očito nije mogla razmotriti sve moguće scenarije kako bi pomogla dionicima i da je situacija naklonjena velikim poduzećima. EGSO preporučuje Komisiji da osigura da se osobni podaci s vremenom u praksi ne počnu smatrati neosobnim podacima i da se ne smanji područje primjene Opće uredbe o zaštiti podataka, čak i ako bi to u srednjoročnom razdoblju dovelo do spajanja dviju uredbi radi izbjegavanja sve većeg trgovanja podacima i njihove bolje zaštite.

Točka 5.

Izmijeniti kako slijedi:

Komisija će provoditi redovitu procjenu učinka slobodnog protoka podataka, primjene Uredbe, ukidanja ograničenja u državama članicama i učinkovitosti kodeksa ponašanja. EGSO smatra da bi u ovom kontekstu trebalo pozvati predstavnike civilnog društva da izraze svoje mišljenje. Kako bi se društvo u cjelini smatralo sigurnim, a time imalo i povjerenja u nove digitalne prakse, i Unija i države članice moraju odagnati sve nesigurnosti u pogledu mjerodavnog prava, povjerljivosti podataka, njihove pohrane i povrata bez gubitka podataka, jamstva mogućnosti primjene i dobre vjere dionika te financijskih jamstava. Neraskidivost podataka koji su istodobno osobni i neosobni razlog je za zabrinutost i udio tih podataka u ostalim podacima navodi EGSO da se zapita je li samoregulacija zaista jedini način. Odbor preporučuje da se u srednjoročnom razdoblju pravila iz Opće uredbe o zaštiti podataka primjenjuju na sve podatke i na sve kretanje podataka osim „pravih” neosobnih podataka.

Točka 1.1, treća točka

Izmijeniti kako slijedi:

EGSO preporučuje Komisiji da:

...

| — | osigura – promičući istodobno slobodno kretanje podataka – da se osobni podaci s vremenom ne počnu smatrati neosobnim podacima i da se ne smanji područje primjene Opće uredbe o zaštiti podataka, čak i ako bi to u srednjoročnom razdoblju dovelo do spajanja dviju uredbi radi izbjegavanja sve većeg trgovanja podacima i njihove bolje zaštite; |
| --- | --- |

—

osigura – promičući istodobno slobodno kretanje podataka – da se osobni podaci s vremenom ne počnu smatrati neosobnim podacima i da se ne smanji područje primjene Opće uredbe o zaštiti podataka, čak i ako bi to u srednjoročnom razdoblju dovelo do spajanja dviju uredbi radi izbjegavanja sve većeg trgovanja podacima i njihove bolje zaštite;

...

Obrazloženje

Opća uredba o zaštiti podataka i Uredba (EU) 2018/1807 imaju različitu pravnu osnovu (članak 16. UFEU-a o temeljnom pravu pojedinaca na zaštitu osobnih podataka i članak 114. UFEU-a o usklađivanju zakonodavstva) i te dvije odredbe EU-u omogućuju djelovanje različitog opsega u privatnom sektoru (zbog čega je u prvom slučaju EU donio vrlo stroge i podrobne uredbe, dok je u drugom slučaju odabrao samoregulaciju kao najprikladnije i proporcionalno sredstvo djelovanja). Stoga se ta dva instrumenta ne mogu spojiti u pravnom smislu.

Rezultat glasovanja o amandmanima:

| Za | : | 54 |
| --- | --- | --- |
| Protiv | : | 84 |
| Suzdržani | : | 18 |

Za

:

54

Protiv

:

84

Suzdržani

:

18

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/129 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/129

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 1309/2013 o Europskom fondu za prilagodbu globalizaciji (2014.–2020.)

(COM(2019) 397 final – 2019/0180/(COD))

(2020/C 14/19)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 16.9.2019.
  Vijeće, 13.9.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 175. stavak 3. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležno tijelo: | Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25. i 26. rujna 2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 112/0/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 16.9.2019.

Vijeće, 13.9.2019.

Pravni temelj:

članak 175. stavak 3. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležno tijelo:

Savjetodavno povjerenstvo za industrijske promjene

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25. i 26. rujna 2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

112/0/3

Budući da Odbor prihvaća sadržaj prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, na svom 546. plenarnom zasjedanju održanom 25. i 26. rujna (sjednica od 25. rujna) odlučio je o njemu dati pozitivno mišljenje sa 112 glasova za, 0 protiv i 3 suzdržana.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/130 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/130

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) 2017/2403 u vezi s odobrenjima za ribolov za ribarska plovila Unije u vodama Ujedinjene Kraljevine i za ribolovne operacije ribarskih plovila Ujedinjene Kraljevine u vodama Unije

(COM(2019) 398 final – 2019/0187(COD))

(2020/C 14/20)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europski parlament, 16.9.2019.
  Vijeće Europske unije, 16.9.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25. i 26. rujna 2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 123/0/4 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europski parlament, 16.9.2019.

Vijeće Europske unije, 16.9.2019.

Pravni temelj:

članak 43. stavak 2. i članak 304. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za poljoprivredu, ruralni razvoj i zaštitu okoliša

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25. i 26. rujna 2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

123/0/4

Budući da Odbor bezrezervno prihvaća sadržaj prijedloga i smatra da njegov komentar nije potreban, na svom 546. plenarnom zasjedanju održanom 25. i 26. rujna 2019. (sjednica od 25. rujna) odlučio je o njemu dati pozitivno mišljenje sa 123 glasa za, nijednim protiv i 4 suzdržana.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

| 15.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 14/131 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 14/131

---

Mišljenje Europskog gospodarskog i socijalnog odbora o Prijedlogu uredbe Europskog parlamenta i Vijeća o izmjeni Uredbe (EU) br. 2019/501 i Uredbe (EU) br. 2019/502 u pogledu njihovih razdoblja primjene

(COM(2019) 396 final – 2019/0179 (COD))

(2020/C 14/21)

| Zahtjev za savjetovanje: | Europsko vijeće, 13.9.2019.
  Europski parlament, 16.9.2019. |
| --- | --- |
| Pravni temelj: | članak 91. stavak 1. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije |
| Nadležna stručna skupina: | Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo |
| Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju: | 25.9.2019. |
| Plenarno zasjedanje br.: | 546 |
| Rezultat glasovanja
  (za/protiv/suzdržani): | 115/0/3 |

Zahtjev za savjetovanje:

Europsko vijeće, 13.9.2019.

Europski parlament, 16.9.2019.

Pravni temelj:

članak 91. stavak 1. i članak 100. stavak 2. Ugovora o funkcioniranju Europske unije

Nadležna stručna skupina:

Stručna skupina za promet, energiju, infrastrukturu i informacijsko društvo

Datum usvajanja na plenarnom zasjedanju:

25.9.2019.

Plenarno zasjedanje br.:

546

Rezultat glasovanja

(za/protiv/suzdržani):

115/0/3

Budući da Odbor bezrezervno prihvaća sadržaj prijedloga i da je svoj stav o objema uredbama već iznio u mišljenjima TEN/689 i TEN/690 usvojenima 20. veljače 2019. (*1), na 546. plenarnom zasjedanju održanom 25. i 26. rujna 2019. (sjednica od 25. rujna) odlučio je, sa 115 glasova za i 3 suzdržana, o tom prijedlogu dati pozitivno mišljenje te uputiti na stajalište izneseno u gore navedenim dokumentima.

Bruxelles, 25. rujna 2019.

Predsjednik

Europskog gospodarskog i socijalnog odbora

Luca JAHIER

---

(*1)  Mišljenja EGSO-a o osiguravanju osnovne zračne povezanosti nakon Brexita (SL C 190, 5.6.2019., str. 42.) i o osiguravanju osnovne cestovne povezanosti nakon Brexita (SL C 190, 5.6.2019., str. 48.).

*1

---