# Официален вестник C 14/2020

| | ISSN 1977-0855 |
| --- | --- |
| Официален вестник
  на Европейския съюз | C 14 |
| | |
| Издание на български език | Информация и известия | Година 6315 януари 2020 г. |

ISSN 1977-0855

Официален вестник

на Европейския съюз

C 14

Издание на български език

Информация и известия

Година 6315 януари 2020 г.

---

| Съдържание | Страница |
| --- | --- |
| | I   Резолюции, препоръки и становища |
| | СТАНОВИЩА |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| 2020/C 14/01 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейски стълб на социалните права — оценка на първоначалното прилагане и препоръки за бъдещето (становище по собствена инициатива) | 1 |
| 2020/C 14/02 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изпълнение на Глобалния пакт на ООН за безопасна, организирана и законна миграция въз основа на ценностите на ЕС (становище по собствена инициатива) | 24 |
| 2020/C 14/03 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Развиване на полезни взаимодействия между различните пътни карти за кръговата икономика (становище по собствена инициатива) | 29 |
| 2020/C 14/04 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно 10 години Източно партньорство: размисъл върху постиженията и оформянето на бъдещата политика на Източното партньорство (становище по собствена инициатива) | 34 |
| 2020/C 14/05 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Международната търговия и туризмът — Глобална програма за устойчиво развитие (становище по собствена инициатива) | 40 |
| 2020/C 14/06 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цифровизация, изкуствен интелект и справедливост — как да се укрепи ЕС в глобалната надпревара за бъдещи умения и образование, като същевременно се гарантира социалното приобщаване  (проучвателно становище по искане на финландското председателство) | 46 |
| 2020/C 14/07 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Обобщение на разходите и ползите от инвестициите в здравословни и безопасни условия на труд (ЗБУТ) (проучвателно становище по искане на финландското председателство) | 52 |
| 2020/C 14/08 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Променящият се свят на труда и продължителността на живота/застаряването на населението – Предпоставките за запазване на активността на застаряващите работници в новия свят на труда  (проучвателно становище по искане на финландското председателство) | 60 |
| 2020/C 14/09 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Социалното измерение на рибарството (проучвателно становище) | 67 |

Съдържание

Страница

I   Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

2020/C 14/01

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Европейски стълб на социалните права — оценка на първоначалното прилагане и препоръки за бъдещето (становище по собствена инициатива)

1

2020/C 14/02

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Изпълнение на Глобалния пакт на ООН за безопасна, организирана и законна миграция въз основа на ценностите на ЕС (становище по собствена инициатива)

24

2020/C 14/03

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Развиване на полезни взаимодействия между различните пътни карти за кръговата икономика (становище по собствена инициатива)

29

2020/C 14/04

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно 10 години Източно партньорство: размисъл върху постиженията и оформянето на бъдещата политика на Източното партньорство (становище по собствена инициатива)

34

2020/C 14/05

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Международната търговия и туризмът — Глобална програма за устойчиво развитие (становище по собствена инициатива)

40

2020/C 14/06

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Цифровизация, изкуствен интелект и справедливост — как да се укрепи ЕС в глобалната надпревара за бъдещи умения и образование, като същевременно се гарантира социалното приобщаване  (проучвателно становище по искане на финландското председателство)

46

2020/C 14/07

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Обобщение на разходите и ползите от инвестициите в здравословни и безопасни условия на труд (ЗБУТ) (проучвателно становище по искане на финландското председателство)

52

2020/C 14/08

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Променящият се свят на труда и продължителността на живота/застаряването на населението – Предпоставките за запазване на активността на застаряващите работници в новия свят на труда  (проучвателно становище по искане на финландското председателство)

60

2020/C 14/09

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Социалното измерение на рибарството (проучвателно становище)

67

---

| | III   Подготвителни актове |
| --- | --- |
| | Европейски икономически и социален комитет |
| 2020/C 14/10 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-добро регулиране: преглед и запазване на ангажимента ни (COM(2019) 178 final) | 72 |
| 2020/C 14/11 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 715/2007 за типово одобрение на моторни превозни средства по отношение на емисиите от леки превозни средства за превоз на пътници и товари (Евро 5 и Евро 6) и за достъпа до информация за ремонт и техническо обслужване на превозни средства [COM(2019) 208 final — 2019/0101 (COD)] | 78 |
| 2020/C 14/12 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 2012/2002 на Съвета с оглед на предоставяне на финансово подпомагане на държавите членки за компенсиране на сериозното финансово бреме вследствие на оттеглянето на Обединеното кралство от Съюза без споразумение  [COM(2019) 399 final — 2019/0183 (COD)] | 84 |
| 2020/C 14/13 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-ефикасно вземане на решения в областта на социалната политика: определяне на области, в които да се премине към засилено използване на гласуването с квалифицирано мнозинство  (COM(2019) 186 final) | 87 |
| 2020/C 14/14 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Документ за размисъл Към устойчива Европа до 2030 г. (COM(2019) 22 final) | 95 |
| 2020/C 14/15 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета — По-ефективен и демократичен процес на вземане на решения в политиката на ЕС в областта на енергетиката и климата (COM(2019) 177 final) | 105 |
| 2020/C 14/16 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Стратегия за въздухоплаването в Европа: Поддържане и насърчаване на високи социални стандарти  (COM(2019) 120 final) | 112 |
| 2020/C 14/17 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за оправомощаване на Германия да измени съществуващото си двустранно споразумение с Швейцария относно автомобилния транспорт, с оглед да бъдат разрешени каботажните превози по време на международни услуги за автобусен превоз на пътници в граничните региони между двете държави (COM(2019) 221 final) и Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за оправомощаване на Италия да води преговори и да сключи споразумение с Швейцария за разрешаване на каботажни превози по време на предоставянето на международни услуги за автобусен превоз на пътници в граничните региони между двете държави (COM(2019) 223 final) | 118 |
| 2020/C 14/18 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Насоки във връзка с Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни в Европейския съюз (COM(2019) 250 final) | 122 |
| 2020/C 14/19 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1309/2013 относно Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (2014—2020 г.)  (COM(2019) 397 final – 2019/0180 (COD) | 129 |
| 2020/C 14/20 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2017/2403 по отношение на разрешенията за риболов на кораби на Съюза във водите на Обединеното кралство и на риболовните операции на риболовни кораби на Обединеното кралство във водите на Съюза  (COM(2019) 398 final – 2019/0187(COD) | 130 |
| 2020/C 14/21 | Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2019/501 и Регламент (ЕС) 2019/502 по отношение на периодите на прилагане  (COM(2019) 396 final — 2019/0179 (COD) | 131 |

III   Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

2020/C 14/10

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-добро регулиране: преглед и запазване на ангажимента ни (COM(2019) 178 final)

72

2020/C 14/11

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 715/2007 за типово одобрение на моторни превозни средства по отношение на емисиите от леки превозни средства за превоз на пътници и товари (Евро 5 и Евро 6) и за достъпа до информация за ремонт и техническо обслужване на превозни средства [COM(2019) 208 final — 2019/0101 (COD)]

78

2020/C 14/12

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 2012/2002 на Съвета с оглед на предоставяне на финансово подпомагане на държавите членки за компенсиране на сериозното финансово бреме вследствие на оттеглянето на Обединеното кралство от Съюза без споразумение  [COM(2019) 399 final — 2019/0183 (COD)]

84

2020/C 14/13

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-ефикасно вземане на решения в областта на социалната политика: определяне на области, в които да се премине към засилено използване на гласуването с квалифицирано мнозинство  (COM(2019) 186 final)

87

2020/C 14/14

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Документ за размисъл Към устойчива Европа до 2030 г. (COM(2019) 22 final)

95

2020/C 14/15

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета — По-ефективен и демократичен процес на вземане на решения в политиката на ЕС в областта на енергетиката и климата (COM(2019) 177 final)

105

2020/C 14/16

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите Стратегия за въздухоплаването в Европа: Поддържане и насърчаване на високи социални стандарти  (COM(2019) 120 final)

112

2020/C 14/17

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за оправомощаване на Германия да измени съществуващото си двустранно споразумение с Швейцария относно автомобилния транспорт, с оглед да бъдат разрешени каботажните превози по време на международни услуги за автобусен превоз на пътници в граничните региони между двете държави (COM(2019) 221 final) и Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за оправомощаване на Италия да води преговори и да сключи споразумение с Швейцария за разрешаване на каботажни превози по време на предоставянето на международни услуги за автобусен превоз на пътници в граничните региони между двете държави (COM(2019) 223 final)

118

2020/C 14/18

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Насоки във връзка с Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни в Европейския съюз (COM(2019) 250 final)

122

2020/C 14/19

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1309/2013 относно Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (2014—2020 г.)  (COM(2019) 397 final – 2019/0180 (COD)

129

2020/C 14/20

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2017/2403 по отношение на разрешенията за риболов на кораби на Съюза във водите на Обединеното кралство и на риболовните операции на риболовни кораби на Обединеното кралство във водите на Съюза  (COM(2019) 398 final – 2019/0187(COD)

130

2020/C 14/21

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2019/501 и Регламент (ЕС) 2019/502 по отношение на периодите на прилагане  (COM(2019) 396 final — 2019/0179 (COD)

131

---

| BG | |
| --- | --- |

BG

---

I Резолюции, препоръки и становища

СТАНОВИЩА

Европейски икономически и социален комитет

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/1

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Европейски стълб на социалните права — оценка на първоначалното прилагане и препоръки за бъдещето“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 14/01)

Докладчик: Bernd SCHLÜTER

Съдокладчик: Cinzia DEL RIO

| Решение на Пленарната асамблея | 24.1.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 10.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 25.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 117/44/3 |

Решение на Пленарната асамблея

24.1.2019 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

10.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

25.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

117/44/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че едно реалистично бъдеще за Европейския съюз може да се основава само на симбиоза от стабилна икономическа основа и силно социално измерение (1), и поради това винаги се е застъпвал за по-силна и по-ефективна социална политика както на равнището на ЕС, така и на равнището на държавите членки (2). Европейският социален модел (ЕМС) също би трябвало да бъде укрепен и актуализиран до равнището на международен еталон. Ефективното прилагане на Европейския стълб на социалните права (ЕССП) от 2017 г. потвърждава отново споделения ангажимент към ЕМС в рамките на нова социално приобщаваща стратегия. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | При предприемането на действия за прилагане на ЕССП чрез политически програми и законодателни инициативи на равнището на ЕС и на национално равнище трябва да се зачитат едновременно целите и принципите на Договорите, разпределението на правомощията и, когато е уместно, клаузата за запазване на равнището на закрила. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Европейското законодателство в съответните области би трябвало да установи рамка с общи стандарти, съобразявайки се с конкретните национални условия и социални системи и признавайки действителните и приложимите социални права на гражданите на равнището на ЕС и на национално равнище. Целите на стълба следва да се спазват във всички области на политиката на ЕС чрез използването на хоризонталната клауза (3). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Понастоящем ЕССП се прилага чрез законодателни и незаконодателни мерки, посредством специално финансиране и промени в процеса на европейския семестър, чиято цел би трябвало да бъде сближаване във възходяща посока, установявайки минимални социални стандарти за създаване на еднакви условия на конкуренция. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Важно е да се създадат и приемат основни стандарти за надеждни и ефективни системи за социална закрила (4) и основни услуги от общ интерес, които следва да се подлагат на редовна оценка от независими оценители. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комисията и Европейският парламент следва да предложат механизми за подходящо участие на всички представителни заинтересовани страни от социалната сфера, включително социалните партньори и организации на гражданското общество, на всички съответни равнища на прилагане на ЕССП (5). Следва да се обърне специално внимание на различните роли и укрепването на колективното договаряне на национално равнище, което може да изпревари или да бъде алтернатива на законодателството в конкретни области на пазара на труда. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | За прилагането на ЕССП се изискват стабилна бюджетна основа и инвестиции на европейско и национално равнище чрез подсигуряване на подходящо финансиране в МФР посредством използване на „златно правило“за публичните инвестиции със социална цел и европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове), които могат да бъдат насочени по-конкретно към ЕССП и подходящи данъчни политики (6). |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Европейският семестър и националните програми за реформа, които се отнасят и за държавите извън еврозоната, както и наборът от социални показатели са основен инструмент за изпълнение и наблюдение на стълба. (7) |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Постигането на социални цели в рамките на наблюдението на социалните дисбаланси следва да бъде част от един нов процес на европейския семестър. Би трябвало да се въведат и нови, измерими показатели, заедно с целеви специфични за всяка държава препоръки в социалната сфера. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | Следва да се насърчава редовното проследяване на прилагането на ЕССП, съпроводено със задължителни консултации със заинтересованите страни от социалната сфера; ЕИСК предлага създаването на форум за социална политика на ЕС, свързан с процеса на семестъра. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК вече е отправял призиви за изготвянето на ясна и координирана пътна карта, в която се определят приоритетите за прилагането на стълба и прилагането на съществуващите социални права. С приоритетно внимание следва да бъдат разгледани основните нужди и права, особено на уязвимите групи, различията във възможностите, доходите и благосъстоянието в рамките на държавите членки и между тях, политиките за приобщаване и подходящите условия за обществените и социалните услуги с нестопанска цел и социалните предприятия. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | В настоящото становище се очертават общите насоки, дава се обща оценка на първите стъпки и се отправят препоръки за основните инструменти. В него се предоставя актуализирана информация за постигнатия на равнището на ЕС напредък по отношение на приетите мерки и наличните инструменти, разделени в трите основни области на европейския стълб на социалните права — равни възможности и достъп до пазара на труда, справедливи условия на труд, социална закрила и приобщаване, и се отправят предложения за следващите стъпки. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Контекст и насоки за прилагане

| 2.1. | Създаването на ЕССП беше тържествено обявено на Социалната среща на върха за справедливи работни места и растеж в Гьотеборг през ноември 2017 г. Идеята за стълба идва от общите принципи на европейските договори, в които са залегнали основните права на гражданите, чието прилагане остава отговорност на всички заинтересовани участници. В членове 9 и 151 от ДФЕС се определят целите на европейския социален модел, които трябва да бъдат адаптирани към промените, настъпващи на пазара на труда и в нашите общества, в рамките на нова социално приобщаваща стратегия. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕС и държавите членки постепенно въвеждат и подобряват политиките, насочени към постигането на по-добри условия на труд и живот за гражданите посредством европейски социален модел, който е инструмент за конкурентоспособност на европейската икономика, като същевременно признават, че прилагането и актуализирането му продължават да бъдат цел в ЕС. Съществуват големи различия между държавите - членки на ЕС, и в самите тях, между социалните групи и системите за социална сигурност. Много държави са изправени пред предизвикателства. Някои държави от ЕС имат по-приобщаващи социални системи, но други не задоволяват основни потребности. ЕССП би трябвало да насочва държавите членки и ЕС към предлагането на съвременни решения на настоящите проблеми, с които се сблъскват европейските граждани, и към осигуряването на еднакви условия на конкуренция за устойчиви предприятия в условията на глобална конкуренция. ЕССП е политически ангажимент и следва да ангажира институциите на ЕС, държавите членки, социалните партньори, организациите на гражданското общество и всички други заинтересовани страни в съответствие с техните компетенции и в дух на взаимно уважение и пряка полза за всички граждани. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В Декларацията относно бъдещето на труда, приета наскоро на Международната конференция на труда по случай стогодишнината на МОТ, се посочват някои важни линии на действие и се определят мерки за модернизиране на трудовото право и за предотвратяване на изключването, и се предвиждат инвестиции в придобиването на компетентности на хората, в институциите за работа и в достойни и устойчиви работни места, които ще създадат най-подходящата среда за процъфтяването на дружествата и за напредъка на хората в посока по-справедливи условия на труд и живот при зачитане на националните особености и специфичната роля на социалните партньори. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | С Програмата на ООН до 2030 г. се поставят 17 цели за устойчиво развитие (ЦУР), които ЕС е поел ангажимент да постигне до 2030 г., а прилагането на ЕССП ще допринесе за това. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.4.1. | ЕИСК счита, че едно реалистично бъдеще за Европа може да се основава само на симбиоза от стабилна икономическа основа и силно социално измерение. Комитетът е убеден, че Европейският съюз се нуждае от подновен консенсус относно устойчива икономическа и социална стратегия, за да изпълни ангажимента си да работи за балансиран икономически растеж и социален напредък, водещи до увеличаване на благосъстоянието на гражданите (8). |
| --- | --- |

2.4.1.

| 2.4.2. | В декларацията от Сибиу, приета на 9 май 2019 г. (9), държавите — членки на ЕС, поемат ангажимент да насочват усилията към най-важните области и да продължават да бъдат „големи по големите въпроси“и винаги да се застъпват за принципа на справедливост. |
| --- | --- |

2.4.2.

| 2.5. | До момента ЕССП се прилага на равнището на ЕС чрез:






  1) | законодателни и незаконодателни мерки, като акцентът се поставя върху прилагането и прегледа на съществуващите достижения на правото в социалната сфера, които могат да бъдат актуализирани при необходимост, |
| --- | --- | --- |

2.5.

1)

законодателни и незаконодателни мерки, като акцентът се поставя върху прилагането и прегледа на съществуващите достижения на правото в социалната сфера, които могат да бъдат актуализирани при необходимост,

| 2) | специално финансиране и |
| --- | --- |

2)

специално финансиране и

| 3) | някои първоначални промени в процеса на европейския семестър. |
| --- | --- |

3)

някои първоначални промени в процеса на европейския семестър.

2.6.   Законодателни и незаконодателни мерки на равнището на ЕС и на национално равнище

| 2.6.1. | Необходими са отворени, динамични и мобилни пазари на труда, за да се подкрепят нови и по-разнообразни професионални профили и плавен преход между работни места, сектори и трудови статуси. Трябва да се предприемат мерки за преодоляване на несъответствията на пазара на труда. Системите за образование и обучение трябва да бъдат по-добре съобразени с нуждите на пазара на труда. Целта на реформите би трябвало да бъдат позитивни мерки за насърчаване на активния живот на работещите възрастни хора, устойчиви и подходящи пенсионни системи и интегриране на мигрантите на пазара на труда. |
| --- | --- |

2.6.1.

| 2.6.2. | При предприемането на действия за прилагане на ЕССП ЕС и неговите държави членки ще използват всички необходими инструменти на политиката за постигане на общите си цели, включително политически програми и законодателни мерки. Принципите на субсидиарност и пропорционалност и целите и принципите на обвързващите договори ще са водещи при определянето на равнището, на което следва да се предприемат такива действия, като се даде приоритет на това равнище, което предлага най-високата добавена стойност за съответните заинтересовани страни и допринася за ефективното прилагане на ЕССП. Следва да се зачитат разпределението на правомощията и клаузата за запазване на равнището на закрила, когато това е уместно. |
| --- | --- |

2.6.2.

| 2.6.3. | В името на демокрацията на участието и по-доброто регулиране ЕС и държавите членки ще се консултират предварително със социалните партньори съгласно членове 153—155. Ако по време на тази консултация социалните партньори изразят намерения да действат самостоятелно в рамките на система за социален диалог, ЕС и държавите членки ще се въздържат от намеса в съответната област на политиката, доколкото социалните партньори са в състояние да осигурят и постигнат набелязаните цели. |
| --- | --- |

2.6.3.

| 2.6.4. | При прилагането на ЕССП трябва да бъдат взети предвид мисията и участието на други заинтересовани страни, като доставчиците на обществени социални услуги, сдруженията за социални услуги с нестопанска цел, доставчиците на жилищно настаняване и на обществени застрахователни услуги, предприятията от социалната икономика, социалната система и младежките организации, потребителите на социални услуги и представителите на уязвимите групи. |
| --- | --- |

2.6.4.

| 2.6.5. | Държавите членки, институциите на ЕС, социалните партньори и организациите на гражданското общество следва да наблюдават прилагането на ЕССП и ефективността на съществуващите мерки. Прилагането на ЕССП на национално равнище от страна на държавите членки и заинтересованите страни от социалната сфера би трябвало да се ползва с подкрепата на институциите на ЕС. |
| --- | --- |

2.6.5.

| 2.6.6. | Европейското законодателство в съответните области би трябвало да установи рамка с общи и ясни стандарти, съобразявайки се с конкретните национални условия, адаптирайки се към разнообразието от социални системи и към ролята на заинтересованите страни, признавайки действителните и приложимите социални права на гражданите на европейско и на национално равнище и включвайки европейска добавена стойност (10). Целите на стълба следва да се спазват във всички области на политиката на ЕС, включително и чрез използването на хоризонталната клауза (член 9 от ДФЕС). |
| --- | --- |

2.6.6.

| 2.6.7. | Прилагането на ЕССП има за цел да доведе до сближаване във възходяща посока, подобряване на социалните условия и условията на пазара на труда за европейските работници и граждани, подобряване и създаване на ефективни и надеждни системи за социална сигурност (11) и съвременни, научнообосновани социални и здравни услуги, чието качество се оценява, по-специално обществени услуги и услуги с нестопанска цел, установяване на минимални стандарти за борба срещу социалния дъмпинг и същевременно създаване на еднакви условия на конкуренция за функциониращи икономики, заетост и устойчиви предприятия, като едновременно с това се повишава доверието на гражданите в ЕС. Стратегиите в областта на социалната политика следва да обхващат интересите на МСП и справедливите пазарни условия за тях. Важно е да бъдат създадени и одобрени основни стандарти за услуги от общ интерес, като жилищно настаняване, водоснабдяване и социални услуги, които следва да се подлагат на редовна оценка, включително от независими оценители (изследователски институти, академични институции и т.н.), като тези оценители могат да бъдат подпомагани финансово, а техните доклади да бъдат публикувани. Основните потребности на гражданите и на уязвимите групи и опасните разлики по отношение на възможностите, доходите и благосъстоянието в рамките на държавите членки и между тях трябва да бъдат преодолявани приоритетно. |
| --- | --- |

2.6.7.

| 2.6.8. | Следва да се обърне специално внимание на различната роля на колективното договаряне на национално равнище и на колективните трудови договори, които могат да предшестват законодателството или да бъдат негова алтернатива чрез регулиране на конкретни области на пазара на труда и на трудовите правоотношения. Така социалните партньори могат да играят роля в процеса на прилагане, като докажат, че могат да постигнат същите правни последици. В някои държави членки процедурите за колективно договаряне не са структурирани и обхватът му е много слаб, поради което продължават да съществуват различия при предоставянето на социалните права, залегнали в ЕССП. В такива случаи би трябвало да се намеси законът. |
| --- | --- |

2.6.8.

| 2.6.9. | Четиристранната декларация „Ново начало за социалния диалог“насърчава развитието на ефективно колективно договаряне. Съвместният ангажимент на социалните партньори за прилагането на ЕССП е отразен в съвместната работна програма на европейските социални партньори за периода 2019—2021 г., която ще се изпълнява и на национално равнище, допринасяйки по този начин за националния процес за реформа. В работната програма за периода 2019—2021 г. ще бъдат представени конкретни предложения по въпроси, които са свързани с прилагането на ЕССП, като например преговори за автономно рамково споразумение за цифровизация, включително възможностите и начините за свързване и изключване, и подобряване на функционирането на пазарите на труда и социалните системи, както и развитие на уменията (12). |
| --- | --- |

2.6.9.

| 2.6.10. | Ролята на гражданското общество трябва да бъде призната в по-голяма степен и засилена. Гражданският диалог трябва да бъде укрепен, за да се гарантира, че хората, включително младите (13), както и тези в уязвимо положение или сблъскващи се с дискриминация, осъзнават, че имат възможност да участват в изготвянето, прилагането и преразглеждането на процесите на разработване на политиките (14). ЕИСК започва национални дебати в някои държави — членки на ЕС, относно начините за постигане на по-добро участие на гражданското общество в цикъла на европейския семестър (15). |
| --- | --- |

2.6.10.

| 2.6.11. | Комисията предприе практически мерки за прилагане на стълба на европейско равнище и наскоро публикува актуализирана информационна брошура с приетите до момента законодателни и незаконодателни инициативи (16). ЕИСК вече е отправял призиви за изготвянето на ясна и координирана пътна карта (17), в която се определят приоритетите за прилагането на стълба. |
| --- | --- |

2.6.11.

| 2.6.12. | Мерките за прилагане на ЕССП следва да се основават на научен анализ на настоящото правно и практическо положение на социалните и здравните политики в държавите членки и на равнище ЕС и следва да включват заинтересованите страни от социалната сфера. ЕИСК предлага създаването на форум за социална политика на ЕС: ЕС се нуждае от постоянен форум за комуникация, обмен на най-добри практики, оценка, семинари с участието на експерти, социални програми, спазване на правилата на ЕС и държавите членки и проекти за реформа на политиките на държавите членки и на Съюза. Тъй като проблемът, свързан с по-доброто прилагане на съществуващите социални права, остава, Комисията и държавите членки трябва да подобрят привеждането в съответствие с правилата на ЕС. Новият форум следва да бъде тясно свързан с ЕИСК и процеса на европейския семестър. |
| --- | --- |

2.6.12.

| 2.6.13. | Незаконодателните мерки, които могат да бъдат допълнителни инструменти за ефективното прилагане на ЕССП, включват актове с незадължителен характер, като взаимно признаване на добре функциониращите системи, общи стимули, отворения метод на координация, взаимно обучение, партньорски проверки, ангажимент на държавите членки с медиите, както и програми с възпиращ ефект (18). ЕИСК приветства инициативи, насочени към мобилизация на гражданското общество и заинтересованите страни, които биха могли да получат финансова подкрепа, като Stand Up for the Social Pillar (19) (Застъпване за социалния стълб). |
| --- | --- |

2.6.13.

2.7.   Финансови политики и съгласувано и целенасочено използване на фондовете на ЕС

| 2.7.1. | За да бъде правилно прилаган, ЕССП се нуждае от бюджет и инвестиции на европейско и национално равнище. Той би трябвало да бъде включен в икономическата, финансовата и бюджетната политика и бъдещата стратегия на ЕС чрез цялостен и последователен подход. Основна роля в това отношение има постигането на целта за по-висока производителност и по-малка разлика в доходите чрез образование, овластяване и социално приобщаване (20). Прилагането на ЕССП следва да бъде един от водещите принципи при определянето на следващата многогодишна финансова рамка (МФР) на ЕС. Това налага съгласувано използване на средствата и превръщане на стълба в компас за оперативните програми и инструмент за определяне на въздействието на структурните и инвестиционните фондове, ЕСФ + и фонд InvestEU, както и на всички други съответни бюджетни редове. Критериите за достъп до фондовете на ЕС следва да препращат конструктивно и подходящо към правата и принципите, предвидени в стълба, като същевременно отчитат националните условия и приноса на всички заинтересовани страни от социалната сфера. Фондовете на ЕС не би трябвало да заместват публичното финансиране за модерни, качествени и достъпни системи за социална сигурност от и в рамките на държавите членки. |
| --- | --- |

2.7.1.

| 2.7.2. | Преговорите за следващата МФР следва да имат за цел осигуряването на подходящо финансиране за политиките в областта на заетостта и социалните въпроси. Правилата на ЕС за бюджета и дълга (21) следва да бъдат преразгледани с оглед зачитане на основните права, както и на целите на Договорите и на ЕССП. Следва да се намери подходящ баланс между функциониращите икономики, контрола на дълга и социалните цели. Както ЕИСК е заявявал многократно (22), увеличаването на публичните инвестиции в държавите членки също може да бъде улеснено чрез използването на „златно правило“за публичните инвестиции със социална цел, което ще позволи повече гъвкавост на бюджетните правила. Общи цели, които трябва да бъдат разгледани, са увеличаването на равнищата на доходите, устойчивият растеж, по-силното социално сближаване и предотвратяването на изключването. Увеличаването на публичните инвестиции може да бъде подкрепено по-специално чрез европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове), които могат да бъдат насочени по-конкретно към ясно посочени цели в ЕССП (23). Подходящите данъчни политики, насочени, наред с другото, към ефективната борба срещу данъчните измами, избягването на данъци и агресивното данъчно планиране, би трябвало да позволят набиране на допълнителни средства, които да допринесат за финансирането на ЕССП (24). |
| --- | --- |

2.7.2.

2.8.   Европейският семестър

| 2.8.1. | ЕССП засяга европейското икономическо управление. Той вече е част от основните документи на европейския семестър и през 2018 г. беше предмет на специфичните за всяка държава препоръки (СДП). Съвместният доклад за заетостта за 2019 г. (25) придоби първостепенна роля в европейския семестър заедно с годишния обзор на растежа (ГОР). |
| --- | --- |

2.8.1.

| 2.8.2. | ЕИСК счита, че Европейският семестър и националните програми за реформа, които се отнасят и за държавите извън еврозоната, са основен инструмент за изпълнение и наблюдение на стълба. (26) За постигането на напредък може да са необходими референтна рамка, показатели и координиран политически обмен в подкрепа на усилията на държавите членки, институциите на ЕС и социалните партньори за подобряване на изпълнението на политиките в областта на заетостта и социалните въпроси.
  Наборът от социални показатели следва редовно да следи напредъка в прилагането на ЕССП както в съвместния доклад за заетостта, така и в докладите по държави. Той следва да действа съвместно с вече съществуващия Инструмент за наблюдение на резултатите в областта на заетостта и Инструмент за наблюдение на резултатите в областта на социалната закрила, разработени от държавите членки. Наборът от социални показатели може да се подобри, тъй като неговата техника за сравнителен анализ (базирана на разликата от средните стойности за ЕС) може да осигури твърде оптимистично представяне на социалните резултати на държавите членки. 14-те показателя и подпоказателите (общо 35) следва да подлежат на непрекъснато преразглеждане, което да включва социалните партньори и организациите на гражданското общество, с цел адаптирането им към политическите цели и променящите се социално-икономически условия в Европа. |
| --- | --- |

2.8.2.

Наборът от социални показатели следва редовно да следи напредъка в прилагането на ЕССП както в съвместния доклад за заетостта, така и в докладите по държави. Той следва да действа съвместно с вече съществуващия Инструмент за наблюдение на резултатите в областта на заетостта и Инструмент за наблюдение на резултатите в областта на социалната закрила, разработени от държавите членки. Наборът от социални показатели може да се подобри, тъй като неговата техника за сравнителен анализ (базирана на разликата от средните стойности за ЕС) може да осигури твърде оптимистично представяне на социалните резултати на държавите членки. 14-те показателя и подпоказателите (общо 35) следва да подлежат на непрекъснато преразглеждане, което да включва социалните партньори и организациите на гражданското общество, с цел адаптирането им към политическите цели и променящите се социално-икономически условия в Европа.

| 2.8.3. | Постигането на социални цели в рамките на наблюдението на социалните дисбаланси следва да бъде част от един нов процес на европейския семестър, за да се възстанови балансът, когато преобладават фискалните и макроикономическите изисквания. Наборът от социални показатели би трябвало да следи и да е насочен към всички права и принципи, предвидени в стълба, и да включва подобрени и нови измерими показатели. Освен статистически данни, тези показатели биха могли да включват реален достъп до социални услуги, които залагат на качеството, приложими социални права, социална и трудова интеграция на мигрантите, обхват на колективното договаряне, участие на заинтересованите страни от социалната сфера в процеса на семестъра и достъп до стажове и качествено висше образование. Комисията следва да наблюдава изпълнението на националните планове за реформа в тясно сътрудничество със социалните партньори и съответните организации на гражданското общество, като по този начин насърчава изготвянето на специфични за всяка държава препоръки в социалната сфера. Броят и структурата на препоръките следва да бъдат подходящи и да проследяват напредъка по приоритетите, посочени в пътната карта. |
| --- | --- |

2.8.3.

| 2.8.4. | В съответствие с разпоредбите на ДФЕС следва да се утвърди участието на социалните партньори, което да им дава възможност да бъдат консултирани при подготовката и прилагането на политиките в областта на икономиката, заетостта и социалната сфера в съответствие с националните практики. Необходимо е навременно и значимо участие на социалните партньори, за да се подобри ангажираността в политиките, което ще улесни успешното им прилагане чрез сближаване на интересите на работниците и работодателите. Сътрудничеството между социалните партньори може да бъде двигател на успеха, устойчивостта и приобщаващия характер на политиките в сферата на икономиката, заетостта и социалното приобщаване (27). Провеждането на консултации със социалните партньори следва да бъде задължително (28). |
| --- | --- |

2.8.4.

| 2.8.5. | Организациите на гражданското общество, асоциациите на доставчиците на услуги и публичните застрахователни институции също доказаха, че са ефективни участници в подготовката на политики, които прилагат ЕССП посредством европейския семестър. |
| --- | --- |

2.8.5.

| 2.8.6. | Като се има предвид нарастващата роля, която европейският семестър играе за насочването на разходите на бюджета на ЕС, това не следва да се извършва в ущърб на настоящи или бъдещи клаузи, които гарантират прозрачност, откритост и отчетност при планирането и разходването на бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

2.8.6.

| 2.8.7. | Добре разработените референтни показатели могат да служат като ориентир за необходимите национални реформи, насочени към повишаване на ефективността на пазарите на труда и на социалните системи. Следва да има ясно приоритизиране на обхванатите въпроси, като вниманието се насочи към тези, които ще имат положително въздействие върху конкурентоспособността и заетостта, както и върху устойчивостта, ефективността, приобщаващия характер и ефикасността на социалните системи. Това би трябвало да се осъществи със съвместните усилия на Съвета, Комисията, държавите членки и социалните партньори. По същия начин социалните партньори на национално равнище следва да бъдат привлечени от националните правителства да участват пълноценно в прилагането на принципите и правата на стълба. |
| --- | --- |

2.8.7.

3.   Изпълнение и предложения за следващи стъпки

| 3.1. | Въз основа на контекста и насоките за прилагане и във връзка с параграфи 2.6.1, 2.6.2 и 2.6.3, които са посветени на разпределението на правомощията между институциите на ЕС и държавите членки и участието на всички заинтересовани страни, в тази глава се определят приоритети, които следва да бъдат разгледани през идните месеци. Това обаче не представлява изчерпателен набор от действия, които ще бъдат необходими за прилагането на стълба. |
| --- | --- |

3.1.

3.2.   Равни възможности и достъп до пазара на труда

| 3.2.1. | Директивата относно равновесието между професионалния и личния живот беше приета през 2019 г. Тя следва да донесе осезаеми ползи за семействата, особено за жените и децата, като въведе минимален стандарт за родителите и лицата, полагащи грижи. Националните социални партньори съгласно член 153 от ДФЕС имат ключова роля за гарантиране на бързото транспониране чрез колективните трудови договори, привеждайки законодателството на ЕС в съответствие с реалните нужди на държавата, като същевременно се спазват споразуменията или законодателството, които вече отговарят на стандартите на директивата. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | При изпълнението на Директивата за равновесието между професионалния и личния живот следва да се обръща особено внимание на работещите и справедливите решения за подходящо компенсиране на служителите, които ползват родителски отпуск, както и на гъвкавите условия на труд, включително евентуално преразглеждане на целите от Барселона. Следва да се обмисли и предоставянето на услуги за детски и други грижи на достъпни цени с цел подпомагане на семействата. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | ЕИСК призова за интегрирана стратегия за равенство между половете (29). В светлината на съвместната декларация на европейските министри, отговарящи за равенството между половете (30), ЕИСК призовава за премахване на разликите в заплащането на жените и мъжете (31). Трябва да се разгледат по-специално нуждите на МСП, за да се гарантира избягването на прекомерната административна тежест. |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | От решаващо значение е да се признае, че трябва да се отчетат и разгледат последиците от разликите в заплащането по отношение на бъдещите пенсии на жените, разликата в пенсиите на мъжете и жените и по-високия риск от бедност, на който са изложени. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | ЕИСК отново подчертава, че участието на пазара на труда и качеството на труда могат да се повишат благодарение на повече инвестиции в активни политики в тази област и чрез създаването на общи стандарти за ефективното функциониране на публичните служби по заетостта (ПСЗ) (32). Това важи и за службите по заетостта с нестопанска цел, за да се скъси преходът при смяна на работното място, да се гарантира използването на придобитите умения чрез подкрепа за повече и по-разнообразни професионални профили и да се търси сключването на трайни трудови договори (33). Борбата с дълготрайната безработица, интегрирането на мигрантите и реинтегрирането на обезсърчени хора са друга ключова област на политиката, която се нуждае от спешни целенасочени мерки, като например правото на работниците да получават подкрепа за търсене на работа, обучение и преквалификация. |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Гарантирането на правото на учене през целия живот за всички би трябвало да бъде част от дневния ред на ЕС (34). Развитието на националните системи за образование, обучение и чиракуване трябва да продължи, като се отделя специално внимание на областта на науките, технологиите, инженерството и математиката и на развитието на дуални системи, което ще доведе до по-добро съответствие между нуждите на пазара на труда. |
| --- | --- |

3.2.6.

3.3.   Справедливи условия на труд

| 3.3.1. | В краткосрочен план акцентът следва да бъде поставен върху мониторинга на прилагането на преразгледаната Директива за командироване на работници, чрез която се утвърждава принципът на равно третиране, и Директивата за прозрачни и предвидими условия на труд, въвеждаща минимални права за всички трудови правоотношения, заедно със създаването на Европейски орган по труда, който има за цел да подобри прилагането на достиженията на правото на ЕС и ефективността на инспекциите по труда. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | ЕИСК препоръчва по-голямото участие на служителите в предприятията, по-специално с оглед на по-голямата продуктивност и управлението на въвеждането на нови технологии и използването на въздействието им върху организацията на труда и уменията на работната сила. В този контекст ЕИСК очаква резултатите от преговорите между европейските социални партньори относно рамковото споразумение за цифровизацията. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | ЕИСК подкрепя разработването, като част от социален диалог на съответното национално и европейско равнище, на подходящи мерки за „справедлив преход“, с които да се въведат мерки и действия за управление, промяна и гарантиране на минимална защита в случаите на реорганизация на работните места или колективни уволнения, дължащи се на преход (в областта на технологиите, демографията, глобализацията, изменението на климата, кръговата икономика), включително право на участие в колективно договаряне с цел предвиждане на промените и предоставяне на подкрепа на засегнатите работници (развитие на Директивата за колективните уволнения (35)). ЕИСК очаква също така съзаконодателите да одобрят създаването на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията. |
| --- | --- |

3.3.3.

| 3.3.4. | Участието на служителите в корпоративното управление като част от тяхното право на информиране и консултиране би трябвало да бъде адаптирано към новата правна рамка за нефинансовата информация (36) и с оглед на разглеждането на необходимата дължима проверка в изискванията за отчетност на предприятията. |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | ЕИСК счита, че е полезно да се определят показатели, които да помогнат за оценката на това доколко ниските заплати са адекватни, за да се предотврати бедността сред работниците, включително чрез насърчаване на анализ и обмен на добри практики посредством съществуващите процеси на взаимно обучение и чрез въвеждането на общи стандарти за определяне на прозрачни и предвидими минимални работни заплати, когато има такива и ако социалните партньори искат това. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.3.6. | Като се има предвид значението, което се отдава на здравето и безопасността в декларацията по случай стогодишнината на МОТ, ЕИСК препоръчва да се предприемат действия, за да се гарантира, че работниците могат да се възползват от най-добрите технологии за подобряване на здравето и безопасността на работното място и за предотвратяване на произшествия, като надлежно се отчита въздействието, което това може да окаже върху неприкосновеността на личния живот и контрола върху изпълнението. |
| --- | --- |

3.3.6.

| 3.3.7. | Всички държави членки следва да могат да разчитат в еднаква степен на ефективни системи за колективно договаряне. Когато е необходимо, следва да се изградят правни и оперативни рамки или съществуващите да бъдат подобрени, за да се постигне свободно, независимо и ефективно колективно договаряне. Правните и оперативните рамки следва да бъдат подкрепяни чрез подходящи ресурси за изграждане на капацитет за социалните партньори в рамките на ЕСФ+ и чрез насърчаване на социалния диалог и участието на социалните партньори, особено в рамките на европейския семестър. |
| --- | --- |

3.3.7.

3.4.   Социална закрила и приобщаване

| 3.4.1. | ЕССП осигурява мерки за гарантиране на социална закрила за всички, които живеят в ЕС. Социалните политики на европейско и национално равнище допринесоха за подобряването на европейския социален модел, който трябва да бъде актуализиран въз основа на целите на ЕССП. Трябва да се гарантира балансът между индивидуалната отговорност — на работниците и предприятията със социален принос — и солидарността, за да се посрещнат новите предизвикателства, произтичащи от въздействието на глобализацията, цифровизацията, изменението на климата и трудовата мобилност. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Особено важни са принципите и правата, свързани с основните потребности и равните възможности на уязвимите групи, разгледани в глава 3 от стълба, като децата в неравностойно положение, младите хора и хората без достатъчно средства. Създаването на ефективна програма за хората с увреждания е основна цел на ЕИСК (37). Основните права и принципи не се прилагат във всички държави членки. Подходящ минимален доход (14) в комбинация с активна подкрепа за заетостта (4), адекватни доходи за възрастните хора (15), достъп до образование и обучение (1), жилищно настаняване и подпомагане на бездомните (19) не са гарантирани навсякъде в ЕС, нито са гарантирани надеждни и ефективни обезщетения и услуги. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.4.3. | Потенциалът за иновации посредством новите технологии и цифровизацията следва да се използва за осигуряването на обществени услуги и социална икономика, като същевременно се зачитат правата на гражданите (38). В същото време следва да се обърне внимание на социалните и културните предизвикателства, които биха могли да бъдат създадени от платформите за „електронна търговия“ (39) и неравновесията в областта на конкуренцията, за да се възстановят равните условия за МСП и да се постигне благосъстояние на местно равнище и социално приобщаване в регионите в неравностойно положение. |
| --- | --- |

3.4.3.

| 3.4.4. | В някои държави членки обезщетенията и услугите, които се основават на принципа на солидарността, не се предоставят на всички и не са предмет на съдебни действия. Наред с добрите практики и напредъка докладите по държави показват и слабо координирани и интегрирани социални политики, неподходящи системи, висок риск от бедност, липса на активно приобщаване, съществени регионални различия и липса на инвестиции и достъп до здравеопазване и други услуги от общ интерес. За справяне с този проблем публичните органи и признатите доставчици на услуги с нестопанска цел би трябвало да разполагат с подходящи условия за гарантиране на предоставянето на висококачествени обществени услуги. |
| --- | --- |

3.4.4.

| 3.4.5. | ЕИСК приветства препоръката на Съвета относно достъпа на работниците и самостоятелно заетите лица до социална закрила, в която се разглеждат пропуските в тази сфера, пред които са изправени хората, наети с нестандартни договори и в различни форми на самостоятелна заетост Това следва да се съчетае с допълнителни мерки за прилагане на препоръката, като например оценка съгласно рамката за мониторинг, договорена в препоръката, плановете за действие, представени от държавите членки, и приноса на социалните партньори и организациите на гражданското общество. |
| --- | --- |

3.4.5.

| 3.4.6. | Спешно е необходимо и укрепване на капацитета на държавите членки за активиране на социалните трансфери за посрещане на основните нужди на хората от раждането до старостта. Това включва:






  — | приемане на европейска рамкова директива относно минималния доход за възпиране на бедността и насърчаване на приобщаващ пазар на труда (40); |
| --- | --- | --- |

3.4.6.

—

приемане на европейска рамкова директива относно минималния доход за възпиране на бедността и насърчаване на приобщаващ пазар на труда (40);

| — | проучване на възможността за създаване на общи минимални стандарти в областта на осигуряването срещу безработица в държавите — членки на ЕС (41); |
| --- | --- |

—

проучване на възможността за създаване на общи минимални стандарти в областта на осигуряването срещу безработица в държавите — членки на ЕС (41);

| — | осигуряване на достъп до изпълнението на социални и политически функции за хората с увреждания; |
| --- | --- |

—

осигуряване на достъп до изпълнението на социални и политически функции за хората с увреждания;

| — | преразглеждане на формулата „разходи, свързани със застаряването“и превръщането ѝ в концепция за „достойно остаряване“, която поставя адекватността на пенсиите, здравните услуги и дългосрочните грижи в основата на икономическото управление, без да се пренебрегва акцентът върху устойчивостта на пенсионните системи; |
| --- | --- |

—

преразглеждане на формулата „разходи, свързани със застаряването“и превръщането ѝ в концепция за „достойно остаряване“, която поставя адекватността на пенсиите, здравните услуги и дългосрочните грижи в основата на икономическото управление, без да се пренебрегва акцентът върху устойчивостта на пенсионните системи;

| — | създаване на специални програми за жилищно настаняване и достъп до жилищно настаняване за домакинствата с ниски доходи; |
| --- | --- |

—

създаване на специални програми за жилищно настаняване и достъп до жилищно настаняване за домакинствата с ниски доходи;

| — | инвестиране в детски заведения в пряк интерес на децата и младите хора в неравностойно положение; ЕИСК приветства предложението на Комисията и ЕП за въвеждане на гаранция за децата; и |
| --- | --- |

—

инвестиране в детски заведения в пряк интерес на децата и младите хора в неравностойно положение; ЕИСК приветства предложението на Комисията и ЕП за въвеждане на гаранция за децата; и

| — | осигуряване на достъп до качествено образование за всички и разширяване на гаранцията за младежта. |
| --- | --- |

—

осигуряване на достъп до качествено образование за всички и разширяване на гаранцията за младежта.

| 3.4.7. | ЕИСК призовава съзаконодателите в ЕС да започнат отново преговорите за преразглеждане на Регламент No 883 за координация на системите за социална сигурност и иска от държавите членки да ускорят прилагането на Европейския акт за достъпността. |
| --- | --- |

3.4.7.

| 3.4.8. | Ролята на социалните служби, социалните предприятия и организациите с нестопанска цел следва да се насърчава чрез целенасочени мерки и специално финансиране. |
| --- | --- |

3.4.8.

3.5.   Междусекторни мерки

| 3.5.1. | ЕССП следва да преструктурира характеристиките и изискванията за по-добро регулиране на равнище ЕС и на национално равнище, така че всички критерии, включително анализът на разходите и ползите, да отразяват изцяло икономическото, социалното и екологичното въздействие в регулираните области, разглеждайки и въздействието върху МСП. |
| --- | --- |

3.5.1.

| 3.5.2. | Местните власти, социалните партньори и други организации на гражданското общество следва да имат достъп до специфични ресурси, включително специфични бюджетни редове, за да се насърчават и подкрепят действията, които са необходими за прилагането на ЕССП (конференции, проучвания, обучения, информация, обмен на експерти и др.). |
| --- | --- |

3.5.2.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 145, параграфи 1.2 и 2.2.

1

(2)  Напр. в становища ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 40; ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 145 и ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 135.

2

(3)  Член 9 от ДФЕС.

3

(4)  ОВ С 13, 15.1.2016 г., стр. 40.

4

(5)  Както са посочени в параграф 2.6.3.

5

(6)  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1, параграфи 1.5 и 2.6.

6

(7)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10, параграф 6.3.1.

7

(8)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 145, параграф 2.2.

8

(9)  https://www.consilium.europa.eu/bg/press/press-releases/2019/05/09/the-sibiu-declaration/.

9

(10)  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 28, параграф 3.3.

10

(11)  ОВ С 13, 15.1.2016 г., стр. 40.

11

(12)  Европейски социален диалог, Работна програма за периода 2019—2021 г.

12

(13)  Въпросът за значението на ангажирането на младите хора в диалога беше поставен по време на няколко национални дебата, например в Словения.

13

(14)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10.

14

(15)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10.

15

(16)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/european_pillar_one_year_on.pdf.

16

(17)  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 145, параграф 1.3.

17

(18)  Това се отнася до инструментариума за по-добро регулиране на допълнителните или алтернативните мерки по отношение на задължителното законодателство.

18

(19)  https://www.etuc.org/en/pressrelease/stand-social-pillar-alliance-social-economy-enterprises-trade-unions-and-civil-society.

19

(20)  ОВ С 271, 19.9.2013 г., стр. 91, параграф 2.3.

20

(21)  ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 35.

21

(22)  ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 1 параграфи 1.8 и 3.6; ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 11; ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 95, параграф 1.4, ОВ C 226, 16.7.2014 г., стр. 21; ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1, параграф 3.14 ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24, параграф 1.8.

22

(23)  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1, параграф 1.5.

23

(24)  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1, параграф 1.6.

24

(25)  https://data.consilium.europa.eu/doc/document/ST-6167-2019-INIT/bg/pdf.

25

(26)  ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 10, параграф 6.3.1.

26

(27)  ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 32, параграф 3.3.2.

27

(28)  ОВ C 282, 20.8.2019 г., стр. 32, параграф 3.3.5.

28

(29)  ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 3, параграф 1.3.

29

(30)  Съвместна декларация „Равенството между половете като приоритет на Европейския съюз днес и в бъдеще“, подписана по време на неформалната среща на министрите, отговарящи за равенството между половете, на 12 октомври 2018 г. във Виена.

30

(31)  ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 26, параграфи 3.1.1 и 3.1.3.

31

(32)  ЕИСК прие посветено на ПСЗ становище, ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 46.

32

(33)  ОВ С 353, 18.10.2019 г., стр. 46.

33

(34)  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 8, параграф 4.10.

34

(35)  Директива 98/59/ЕО на Съвета от 20 юли 1998 година за сближаване на законодателствата на държавите членки в областта на колективните уволнения (ОВ L 225, 12.8.1998 г., стр. 16).

35

(36)  Директива 2014/95/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2014 г. за изменение на Директива 2013/34/ЕС по отношение на оповестяването на нефинансова информация и на информация за многообразието от страна на някои големи предприятия и групи.

36

(37)  SOC/616 — Оформяне на дневния ред на ЕС за правата на хората с увреждания 2020—2030 г. (в процес на изготвяне).

37

(38)  ОВ С 353, 18.10.2019 г., стр. 1.

38

(39)  ОВ С 353, 18.10.2019 г., стр. 17.

39

(40)  ОВ С 190, 5.6.2019 г., стр. 1.

40

(41)  ЕИСК подготвя становище SOC/583 на тема „Общи минимални стандарти в областта на осигуряването срещу безработица в държавите — членки на ЕС“, (в процес на изготвяне).

41

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните изменения получиха най-малко една четвърт от подадените гласове, но бяха отхвърлени по време на разискванията (член 59, параграф 3 от Правилника за дейността):

Параграф 2.3

се изменя, както следва:

| 2.3 | В Декларацията относно бъдещето на труда, приета наскоро на Международната конференция на труда (МКТ) по случай стогодишнината на МОТ, се посочват някои важни линии на действие за МОТ. В декларацията си МКТ също така призовава всички членове, като вземат предвид националните обстоятелства, да работят индивидуално и колективно, въз основа на трипартизъм и социален диалог и с подкрепата на МОТ, за да продължават да развиват своя ориентиран към човека подход към бъдещето на труда. В декларацията се разглеждат редица въпроси, като
  и се определят мерки за модернизиране на трудовото право и за предотвратяване на изключването, и се предвиждат инвестиции в придобиването
  укрепването на компетентностите на хората и, в
  институциите за работа и насърчаването на подкрепян, приобщаващ и устойчив икономически растеж, пълноценна и продуктивна заетост и достоен труд за всички, в достойни и устойчиви работни места, които ще създадат най-подходящата среда за процъфтяването на дружествата и за напредъка на хората в посока по-справедливи условия на труд и живот при зачитане на националните особености и специфичната роля на социалните партньори. |
| --- | --- |

2.3

Изложение на мотивите

Предложените изменения имат за цел да гарантират, че текстът на параграфа съответства на съдържанието на Декларацията, приета на Международната конференция на труда по случай стогодишнината на МОТ. В допълнение към това, за целите на настоящото становище, вижте общата формулировка за това как членовете на МОТ следва да работят — индивидуално и колективно — в подкрепа на подхода към бъдещето на труда.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 56 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 121 |
| Гласове „въздържал се“ | 3 |

Гласове „за“:

56

Гласове „против“

121

Гласове „въздържал се“

3

Параграф 2.5

се изменя, както следва:

| 2.5 | До момента ЕССП се прилага на равнището на ЕС чрез: |
| --- | --- |

2.5

| а) | законодателни и незаконодателни мерки, като акцентът се поставя върху прилагането и прегледа на съществуващите достижения на правото в социалната сфера, които могат да бъдат актуализирани при необходимост, |
| --- | --- |

а)

законодателни и незаконодателни мерки, като акцентът се поставя върху прилагането и прегледа на съществуващите достижения на правото в социалната сфера, които могат да бъдат актуализирани при необходимост,

| б) | специално финансиране и |
| --- | --- |

б)

специално финансиране и

| в) | някои първоначални промени в процеса на европейския семестър. |
| --- | --- |

в)

някои първоначални промени в процеса на европейския семестър.

Изложение на мотивите

В този параграф се разглежда видовете мерки, предприети на равнището на ЕС до този момент за изпълнението на ЕССП. Поради това не е логично да се посочва актуализирането на съществуващите достижения на правото.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 56 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 124 |
| Гласове „въздържал се“ | 2 |

Гласове „за“:

56

Гласове „против“

124

Гласове „въздържал се“

2

Параграф 2.6

се изменя, както следва:

| 2.6 | Общи бележки относно мерките
  Законодателни и незаконодателни мерки на равнището на ЕС и на национално равнище |
| --- | --- |

2.6

Изложение на мотивите

Предлага се заглавието и подзаглавието на настоящия раздел да бъдат изменени, за да отразяват текста, който се предлага да бъде добавен в предложените по-долу нови параграфи.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 49 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 126 |
| Гласове „въздържал се“ | 8 |

Гласове „за“:

49

Гласове „против“

126

Гласове „въздържал се“

8

Първи нов параграф преди настоящия параграф 2.6.1

Преди настоящия параграф 2.6.1 се създава нов параграф, както следва:

Основни принципи на прилагането – общ подход

Изложение на мотивите

Предлага се заглавието и подзаглавието на настоящия раздел да бъдат изменени, за да отразяват текста, който се предлага да бъде добавен в предложените по-долу нови параграфи.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 55 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 119 |
| Гласове „въздържал се“ | 5 |

Гласове „за“:

55

Гласове „против“

119

Гласове „въздържал се“

5

След параграф 2.6.1 се създава нов параграф

След настоящия параграф 2.6.1 се създава се нов параграф, както следва:

Основният принцип трябва да бъде, че по-подходящото равнище за разглеждане на въпросите, които нямат ясно транснационално измерение в областта на трудовото право, е националното равнище. Законодателството на ЕС, което се основава на универсален модел и не отчита разликите между характера и размера на предприятията, секторите или традициите и системите в държавите членки, трябва да се избягва. Това законодателство също така подкопава възможността профсъюзите и сдруженията на работодателите да договарят споразумения, които са съобразени с нуждите на различни промишлени отрасли, което е особено важно в държавите, в които социалните партньори имат висока степен на свобода да регулират условията на труд и заетост, както независимо, така и като допълнение към националното законодателство.

Изложение на мотивите

Ще бъдат представени устно.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 51 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 116 |
| Гласове „въздържал се“ | 6 |

Гласове „за“:

51

Гласове „против“

116

Гласове „въздържал се“

6

Параграф 2.6.4

се изменя, както следва:

| 2.6.4 | Държавите членки, и институциите на ЕС, социалните партньори и организациите на гражданското общество следва да наблюдават прилагането на ЕССП и ефективността на съществуващите мерки в рамките на европейския семестър, като същевременно гарантират участието на социалните партньори и организациите на гражданското общество. Прилагането на ЕССП на национално равнище от страна на държавите членки и заинтересованите страни от социалната сфера би трябвало да се ползва с подкрепата на институциите на ЕС. |
| --- | --- |

2.6.4

Изложение на мотивите

Настоящото изменение се внася, за да отрази факта, че в мониторинга на прилагането на европейския стълб на социалните права ролята на ЕС и на държавите членки, от една страна, и ролята на социалните партньори и гражданското общество, от друга, се различават.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 54 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 120 |
| Гласове „въздържал се“ | 1 |

Гласове „за“:

54

Гласове „против“

120

Гласове „въздържал се“

1

Параграф 2.6.5

се заличава:

| 2.6.5 | Европейското законодателство в съответните области би трябвало да установи рамка с общи и ясни стандарти, съобразявайки се с конкретните национални условия, адаптирайки се към разнообразието от социални системи и към ролята на заинтересованите страни, признавайки действителните и приложимите социални права на гражданите на европейско и на национално равнище и включвайки европейска добавена стойност (1)). Целите на стълба следва да се спазват във всички области на политиката на ЕС, включително и чрез използването на хоризонталната клауза (член 9 от ДФЕС). |
| --- | --- |

2.6.5

Изложение на мотивите

Ще бъдат представени устно.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 48 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 123 |
| Гласове „въздържал се“ | 5 |

Гласове „за“:

48

Гласове „против“

123

Гласове „въздържал се“

5

Параграф 2.6.5

се изменя, както следва:

| 2.6.5 | Европейското законодателство в съответните области би трябвало да установи рамка, с общи и ясни
  целяща осъществими стандарти, съобразявайки се с конкретните национални условия, адаптирайки се към разнообразието от социални системи и към ролята на заинтересованите страни, признавайки действителните и приложимите социални права на гражданите на европейско и на национално равнище и включвайки европейска добавена стойност (2). Целите на стълба следва да се спазват във всички области на политиката на ЕС, включително и чрез използването на хоризонталната клауза (член 9 от ДФЕС). |
| --- | --- |

2.6.5

Изложение на мотивите

Когато целта е да се зачита разнообразието между държавите членки в областта на социалните системи, не може да се призовава за общи стандарти.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 48 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 120 |
| Гласове „въздържал се“ | 4 |

Гласове „за“:

48

Гласове „против“

120

Гласове „въздържал се“

4

Параграф 2.6.6

се изменя, както следва:

| 2.6.6 | Прилагането на ЕССП има за цел да доведе до сближаване във възходяща посока по отношение на заетостта и социалните резултати, подобряване и адаптиране на социалните условия и условията на пазара на труда за европейските работници и граждани, подобряване и създаване на ефективни, устойчиви и надеждни системи за социална сигурност (3) и съвременни, научнообосновани социални и здравни услуги, чието качество се оценява, по-специално обществени услуги и услуги с нестопанска цел, с цел създаване на справедливи условия на труд, установяване на минимални стандарти за борба срещу социалния дъмпинг и
  като същевременно се създават еднакви условия на конкуренция за функциониращи икономики, заетост и устойчиви предприятия, като едновременно с това и се повишава доверието на гражданите в ЕС. Стратегиите в областта на социалната политика следва да обхващат интересите на МСП и справедливите пазарни условия за тях. Важно е да бъдат създадени и одобрени основни стандарти за услуги от общ интерес, като жилищно настаняване, водоснабдяване и социални услуги, които следва да се подлагат на редовна оценка, включително от независими оценители (изследователски институти, академични институции и т.н.), като тези оценители могат да бъдат подпомагани финансово, а техните доклади да бъдат публикувани. Основните потребности на гражданите и на уязвимите групи и опасните разлики по отношение на възможностите, доходите и богатството в рамките на държавите членки и между тях трябва да бъдат преодолявани приоритетно. Социалното приобщаване въз основа на равни възможности и справедливи условия на живот следва да се насърчава от всички държави членки. |
| --- | --- |

2.6.6

Изложение на мотивите

Прилагането на ЕССП следва да доведе до сближаване във възходяща посока на заетостта и резултатите в социалната сфера, тъй като резултатите определят дали политическите избори са били успешни. Както е посочено в преамбюла на ЕССП (параграф 12), „Целта на европейския стълб на социалните права е да служи като ръководство за ефективна заетост и социални резултати при предприемането на действия в отговор на настоящите и бъдещите предизвикателства (...).“ В текста следва да се посочи и адаптирането на социалните условия и условията на труд (не само подобряване), тъй като това адаптиране може да е необходимо в резултат на промени в нашите общества и професионален живот. Системите за социална сигурност трябва да бъдат надеждни и ефективни, но също така и устойчиви.

ЕССП не е свързан с определянето на минимални стандарти за борба със социалния дъмпинг, така че тази част следва да бъде заличена.

Списъкът на въпросите, които би трябвало да се разглеждат като приоритети, не би трябвало да включва въпроси, които не са обхванати от принципите на ЕССП (например разликите в богатството и доходите в рамките на държавите членки или между тях).

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 53 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 115 |
| Гласове „въздържал се“ | 3 |

Гласове „за“:

53

Гласове „против“

115

Гласове „въздържал се“

3

Параграф 2.6.7

се изменя, както следва:

| 2.6.7 | Следва да се обърне специално внимание на различната роля на колективното договаряне на национално равнище и на колективните трудови договори, които могат да предшестват законодателството или да бъдат негова алтернатива чрез регулиране на конкретни области на пазара на труда и на трудовите правоотношения. Така социалните партньори могат да играят роля в процеса на прилагане, като докажат, че могат да постигнат същите правни последици. В някои държави членки процедурите за колективно договаряне не са структурирани и обхватът му е много слаб, поради което продължават да съществуват различия при предоставянето на социалните права, залегнали в ЕССП. В такива случаи би трябвало да се намеси законът.
  Ето защо ЕИСК насърчава държавите членки да засилят капацитета на социалните партньори по места. |
| --- | --- |

2.6.7

Изложение на мотивите

Предлагаме да се заличи краят на второто изречение, тъй като не е ясно какво се има предвид с „да постигнат същите правни последици“. Националните системи се различават по отношение на съответните роли на колективното договаряне и законодателството за регулиране на пазара на труда, в зависимост от равнището, на което се водят преговорите (междусекторно, секторно, фирмено и на работното място, регионално, професионално), както и по начина, по който преговорите на различни равнища могат да взаимодействат помежду си [източник Eurofound].

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 59 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 114 |
| Гласове „въздържал се“ | 2 |

Гласове „за“:

59

Гласове „против“

114

Гласове „въздържал се“

2

Параграф 2.6.8

се изменя, както следва:

| 2.6.8 | Четиристранната декларация „Ново начало за социалния диалог“ насърчава развитието на ефективно колективно договаряне. Съвместният ангажимент на социалните партньори за прилагането на ЕССП е отразен в съвместната работна програма на европейските социални партньори за периода 2019—2021 г., която ще се изпълнява и на национално равнище, допринасяйки по този начин за националния процес за реформа. В работната програма за периода 2019—2021 г. се разглеждат следните шест приоритета: цифровизация; подобряване на функционирането на пазарите на труда и социалните системи; умения; разглеждане на психо-социалните аспекти и рисковете на работното място; изграждане на капацитет за по-активен социален диалог; кръговата икономика
  ще бъдат представени конкретни предложения по въпроси, които са свързани с прилагането на ЕССП, като например преговори за автономно рамково споразумение за цифровизация, включително възможностите и начините за свързване и изключване, и подобряване на функционирането на пазарите на труда и социалните системи, както и развитие на уменията (4)
  . |
| --- | --- |

2.6.8

Изложение на мотивите

Важно е да се гарантира, че текстът на становището следва формулировките от работната програма на европейските социални партньори. (Така например свързването и изключването се споменават в работната програма в контекста на организирането на съвместен информационен семинар, по време на който ще се анализира различният натрупан опит.)

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 53 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 115 |
| Гласове „въздържал се“ | 6 |

Гласове „за“:

53

Гласове „против“

115

Гласове „въздържал се“

6

Параграф 2.6.10

се изменя, както следва:

| 2.6.10 | Комисията предприе практически мерки за прилагане на стълба на европейско равнище и наскоро публикува актуализирана информационна брошура с приетите до момента законодателни и незаконодателни инициативи (5). ЕИСК вече посочи, че изготвянето на ясна пътна карта, свързана с прилагането на ЕССП, би спомогнало за насърчаване на сближаването и постигане на неговите цели. е отправял призиви за изготвянето на ясна и координирана пътна карта (6), в която се определят приоритетите за прилагането на стълба. |
| --- | --- |

2.6.10

Изложение на мотивите

Предлагаме да се използва точната формулировка от становище SOC/564.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 50 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 113 |
| Гласове „въздържал се“ | 4 |

Гласове „за“:

50

Гласове „против“

113

Гласове „въздържал се“

4

Параграф 2.6.11

се изменя, както следва:

| 2.6.11 | Мерките за прилагане на ЕССП следва да се основават на научен анализ на настоящото правно и практическо положение на социалните и здравните политики в държавите членки и на равнище ЕС и следва да включват заинтересованите страни от социалната сфера. ЕИСК би могъл да действа като посредник.
  ЕИСК предлага създаването на форум за социална политика на ЕС: ЕС се нуждае от постоянен форум, за да насърчават комуникацията, обменът на най-добри практики, оценката, семинари с участието на експерти, социални програми, спазването на правилата на ЕС и държавите членки и проекти за реформа на политиките на държавите членки и на Съюза. Тъй като проблемът, свързан с по-доброто прилагане на съществуващите социални права, остава, Комисията и държавите членки трябва да подобрят спазването на правилата на ЕС. Новият форум следва да бъде тясно свързан с ЕИСК и процеса на европейския семестър. |
| --- | --- |

2.6.11

Изложение на мотивите

Изобщо не е ясно какво се има предвид с предложението за създаване на „форум за социална политика на ЕС“. Не е необходимо да се създават нови инструменти/платформи, поради което предложението за форума следва да се заличи. Важни са консултациите и участието на съответните заинтересовани страни в изпълнението на ЕССП.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 52 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 114 |
| Гласове „въздържал се“ | 3 |

Гласове „за“:

52

Гласове „против“

114

Гласове „въздържал се“

3

Параграф 2.7.2

се изменя, както следва:

| 2.7.2 | Преговорите за следващата МФР следва да имат за цел осигуряването на подходящо финансиране за политиките в областта на заетостта и социалните въпроси. Правилата на ЕС за бюджета и дълга (7) следва да бъдат преразгледани с оглед зачитане на основните права, както и на целите на Договорите и на ЕССП. Следва да се намери подходящ баланс между функциониращите икономики, контрола на дълга и социалните цели. Както ЕИСК е заявявал преди това (8)

  многократно, финансирането на прилагането на социалния стълб ще зависи до голяма степен от наличните ресурси на национално равнище. Ще е необходимо финансиране от държавните бюджети за инвестиции, както и за текущи разходи за дейностите през следващите няколко години. То би могло да се окаже ограничено от правилата на ЕС за бюджета и дълга (9). Както вече многократно беше подчертавано от ЕИСК (10), следва да се обмислят начини за повишаване на гъвкавостта, в рамките на позволеното от тези правила, например чрез „златно правило“, което би позволило на публичните инвестиции със социална цел да постигнат целите на социалния стълб, по-специално чрез повишаване на равнищата на доходите, по-голямо социално сближаване и предотвратяване на изключването на групи в неравностойно положение, които в противен случай не могат да изпълняват пълноценна роля в обществото, като едновременно с това се генерира устойчив икономически растеж. увеличаването на публичните инвестиции в държавите членки също може да бъде улеснено чрез използването на „златно правило“ за публичните инвестиции със социална цел, което ще позволи повече гъвкавост на бюджетните правила. Общи цели, които трябва да бъдат разгледани, са увеличаването на равнищата на доходите, устойчивият растеж, по-силното социално сближаване и предотвратяването на изключването. Увеличаването на публичните инвестиции може да бъде подкрепено по-специално чрез европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове), които могат да бъдат насочени по-конкретно към ясно посочени цели в ЕССП (11). Подходящите данъчни политики, насочени, наред с другото, към ефективната борба срещу данъчните измами, избягването на данъци и агресивното данъчно планиране, би трябвало да позволят набиране на допълнителни средства, които да допринесат за финансирането на ЕССП. Гарантирането на ефективното използване на допълнителното финансиране изисква изпълнението на програми за действие и пътни карти относно осъществяването на социалния стълб като интегрална част на европейския семестър и по-специално в разработването на национални програми за реформи и програми за конвергенция (12)
  . |
| --- | --- |

2.7.2

Изложение на мотивите

Важно е да се използва точната формулировка на посоченото становище, за да се гарантира по-добър баланс в текста, както и да се посочат изявленията в предишни становища относно прилагането на стълба като част от европейския семестър.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 55 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 112 |
| Гласове „въздържал се“ | 4 |

Гласове „за“:

55

Гласове „против“

112

Гласове „въздържал се“

4

Параграф 2.8.4

се изменя, както следва:

| 2.8.4 | Постигането на социални цели в рамките на цялостно наблюдението на социалните дисбаланси следва да бъде част от един нов цикъл на европейския семестър, за да се възстанови балансът, когато е налице превес на фискалните и макроикономическите изисквания. Наборът от социални показатели би трябвало да следи и да е насочен към всички права и принципи, предвидени в стълба, и да включва подобрени и нови измерими показатели. Освен статистически данни, тези показатели биха могли да включват реален достъп до социални услуги, които залагат на качеството, приложими социални права, социална и трудова интеграция на мигрантите, обхват на колективното договаряне, участие на заинтересованите страни от социалната сфера в процеса на семестъра и достъп до стажове и качествено висше образование. Комисията следва да наблюдава изпълнението на националните планове за реформа в тясно сътрудничество със социалните партньори и съответните организации на гражданското общество, като по този начин насърчава изготвянето на специфични за всяка държава препоръки в социалната сфера. Броят и структурата на препоръките следва да бъдат подходящи и да проследяват напредъка по приоритетите, посочени в пътната карта. |
| --- | --- |

2.8.4

Изложение на мотивите

Излишно е да се говори за „нов“ европейски семестър, при положение че европейският семестър беше въведен през 2010 г. Освен това не е необходимо да се търси „нов“ европейски семестър, а всички усилия би трябвало да са насочени към осигуряването на ефективна и ориентирана към резултатите работа на сегашния семестър. Затова по-скоро трябва да се говори за нов цикъл на европейския семестър. ЕССП върви заедно с набор от социални показатели, който следи за тенденциите и изпълнението в държавите–членки на ЕС, в три области, свързани със залегналите в Стълба принципи. Наборът от социални показатели се включва в европейския семестър за координация на икономическите политики и служи за оценка на напредъка към рейтинг „ААА“ в социалната сфера за целия ЕС. Това означава, че се провежда всеобхватно наблюдение.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 49 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 117 |
| Гласове „въздържал се“ | 4 |

Гласове „за“:

49

Гласове „против“

117

Гласове „въздържал се“

4

Преди настоящия параграф 3.1 се създава нов параграф:

Преди настоящия параграф 3.1 се създава нов параграф:

В друго свое становище (13) ЕИСК вече подчерта, че стълбът би могъл да представлява добра възможност да се демонстрира, че ЕС все още е способен да реагира адекватно, когато това е целесъобразно, на предизвикателствата, срещани от обикновените хора, при пълно зачитане на разграничението на правомощията и принципа на субсидиарност.

Изложение на мотивите

В това изречение се подчертава какво трябва да се има предвид по отношение на прилагането на ЕССП и по отношение на следващите стъпки, а именно — ЕССП би могъл да бъде добра възможност да се покаже, че ЕС е в състояние да реагира адекватно, когато са необходими действия. Същевременно в него се подчертава значението на пълното зачитане на разграничението на правомощията и принципа на субсидиарност.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 50 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 114 |
| Гласове „въздържал се“ | 4 |

Гласове „за“:

50

Гласове „против“

114

Гласове „въздържал се“

4

След настоящия параграф 3.1 се добавя нов параграф

След настоящия параграф 3.1 се добавя първи нов параграф, както следва:

Взаимодействието между социалната политика и действия на равнище ЕС и на национално равнище е от съществено значение. Тъй като социалният модел на ЕС се основава на различни национални модели, които трябва да бъдат запазени, ЕС трябва да зачита националните компетентности и многообразието на социалните системи на държавите членки, които се основават на дълбоко установени политически избори и обществени модели. Във връзка с това основната задача на ЕС следва да бъде да осигури възможно най-добри условия за своите държави членки и социални партньори и да ги подкрепя в усилията им да въведат набелязаните реформи.

Изложение на мотивите

Значението на взаимодействието между ЕС и националната социална политика и действия следва да се изтъкне в текста на заключенията и препоръките. В преамбюла на ЕССП ясно се посочва, че изпълнението на Европейския стълб на социалните права е „общ политически ангажимент и отговорност. (...).“ Освен това в преамбюла се упоменават изрично зачитането на разделението на правомощията и отчитането на различната социално-икономическа среда и многообразието от национални системи, в това число ролята на социалните партньори, както и принципите на субсидиарност и пропорционалност.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 45 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 116 |
| Гласове „въздържал се“ | 4 |

Гласове „за“:

45

Гласове „против“

116

Гласове „въздържал се“

4

Параграф 3.2.2

се изменя, както следва:

| 3.2.2 | При изпълнението на Директивата за равновесието между професионалния и личния живот следва да се обръща особено внимание на работещите, финансово осъществими и справедливите решения за подходящо компенсиране на служителите, които ползват родителски отпуск, както и на гъвкавите условия на труд, които са адаптирани към нуждите на работното място
  включително евентуално преразглеждане на целите от Барселона. Следва да се обмисли и предоставянето на услуги за детски и други грижи на достъпни цени с цел подпомагане на семействата. |
| --- | --- |

3.2.2

Изложение на мотивите

Решенията, приети в държавите членки при прилагането на Директивата относно равновесието между професионалния и личния живот, що се отнася до подходящото компенсиране на служителите, ползващи родителски отпуск, трябва да бъдат и финансово осъществими. Всички решения във връзка с гъвкавите условия на труд трябва да отчитат и нуждите на работното място.

Тъй като целите от Барселона бяха определени от Европейския съвет (през 2002 г.), тяхното евентуално преразглеждане не е обвързано с прилагането на Директивата относно равновесието между професионалния и личния живот – затова тази част следва да бъде заличена.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 49 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 109 |
| Гласове „въздържал се“ | 5 |

Гласове „за“:

49

Гласове „против“

109

Гласове „въздържал се“

5

Параграф 3.2.3

се изменя, както следва:

| 3.2.3 | ЕИСК призова за интегрирана стратегия за равенство между половете (14). В светлината на съвместната декларация на европейските министри, отговарящи за равенството между половете (15), ЕИСК призовава за премахване на неоправданите разлики в заплащането на жените и мъжете (16). Трябва да се разгледат по-специално нуждите на МСП, за да се гарантира избягването на прекомерната административна тежест. |
| --- | --- |

3.2.3

Изложение на мотивите

Допълнението прави текста по-точен. Мерките за борба с разликата в заплащането трябва да бъдат насочени към борба с неоправданите разлики в заплащането.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 45 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 114 |
| Гласове „въздържал се“ | 5 |

Гласове „за“:

45

Гласове „против“

114

Гласове „въздържал се“

5

Параграф 3.2.5

се изменя, както следва:

| 3.2.5 | ЕИСК отново подчертава, че участието на пазара на труда и качеството на труда могат да се повишат благодарение на повече инвестиции в активни политики в тази област и чрез създаването на общи стандарти за ефективното функциониране на публичните служби по заетостта (ПСЗ) (17). Това важи и за службите по заетостта с нестопанска цел, за да се скъси преходът при смяна на работното място, да се гарантира използването на придобитите умения чрез подкрепа за повече и по-разнообразни професионални профили и да се търси създаването на устойчиви работни места
  сключването на трайни трудови договори (18)
  . Борбата с дълготрайната безработица, интегрирането на мигрантите и реинтегрирането на обезсърчени хора са друга ключова област на политиката, която се нуждае от спешни целенасочени мерки, като например правото на работниците да получават подкрепа за работниците при търсене на работа, обучение и преквалификация. |
| --- | --- |

3.2.5

Изложение на мотивите

Първото изменение следва текста на цитираното становище. Що се отнася до спешните целенасочени мерки, би било добре да се даде формулировка в „активна форма“. Става въпрос за предлагане на подкрепа за работниците с цел търсене на работа, обучение и преквалификация и това не трябва да се формулира като „право“.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 47 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 110 |
| Гласове „въздържал се“ | 2 |

Гласове „за“:

47

Гласове „против“

110

Гласове „въздържал се“

2

Параграф 3.2.6

се изменя, както следва:

| 3.2.6 | Гарантирането на достъп до
  правото на учене през целия живот за всички би трябвало да бъде част от дневния ред на ЕС (19). Развитието на националните системи за образование, обучение и чиракуване трябва да продължи, като се отделя специално внимание на областта на науките, технологиите, инженерството и математиката и на развитието на дуални системи, което ще доведе до по-добро съответствие между нуждите на пазара на труда. |
| --- | --- |

3.2.6

Изложение на мотивите

Следва да се съсредоточим върху насърчаването на политики, които гарантират, че всеки има достъп до учене през целия живот. Освен това, макар че в посоченото становище се посочва значението на ученето през целия живот и насърчаването на участието в ученето през целия живот, в него като че ли не се казва, че правото на учене през целия живот следва да бъде включено в дневния ред на ЕС.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 48 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 116 |
| Гласове „въздържал се“ | 2 |

Гласове „за“:

48

Гласове „против“

116

Гласове „въздържал се“

2

Параграф 3.3.1

се изменя, както следва:

| 3.3.1 | В краткосрочен план акцентът следва да бъде поставен върху мониторинга на прилагането на преразгледаната Директива за командироване на работници, чрез
  която гарантира защитата на командированите работници по време на периода на командироване, във връзка с предоставянето на услуги
  се утвърждава принципът на равно третиране, и Директивата за прозрачни и предвидими условия на труд, въвеждаща минимални права за всички трудови правоотношения, заедно със създаването на Европейски орган по труда, който има за цел да подобри прилагането на достиженията на правото на ЕС и ефективността на инспекциите по труда. |
| --- | --- |

3.3.1

Изложение на мотивите

Изменената формулировка описва целта на Директивата относно командироването на работници.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 43 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 118 |
| Гласове „въздържал се“ | 2 |

Гласове „за“:

43

Гласове „против“

118

Гласове „въздържал се“

2

Параграф 3.3.2

се изменя, както следва:

| 3.3.2 | ЕИСК насърчава
  препоръчва по-голямото участие на служителите в предприятията, по-специално с оглед на общата цел за по-голямата продуктивност и подкрепа за
  управлението на въвеждането на нови технологии и използването на въздействието им върху организацията на труда и уменията на работната сила. В този контекст ЕИСК очаква резултатите от преговорите между европейските социални партньори относно рамковото споразумение за цифровизацията. |
| --- | --- |

3.3.2

Изложение на мотивите

С предложените изменения се цели да се подчертае значението на участието на работниците в подкрепа на въвеждането на нови технологии.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 46 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 118 |
| Гласове „въздържал се“ | 4 |

Гласове „за“:

46

Гласове „против“

118

Гласове „въздържал се“

4

Параграф 3.3.3

се изменя, както следва:

| 3.3.3 | ЕИСК подкрепя разработването, като част от социален диалог на съответното национално и европейско равнище, на подходящи мерки за „справедлив преход“, с които да се въведат, от една страна, мерки и действия за улесняване на промяната
  управление, промяна и, от друга страна,
  гарантиране на минимална
  адекватна защита в случаите на реорганизация на работните места или колективни уволнения, дължащи се на преход (в областта на технологиите, демографията, глобализацията, изменението на климата, кръговата икономика), включително право на участие в
  подкрепа за колективното договаряне с цел предвиждане на промените и предоставяне на подкрепа на засегнатите работници (развитие на Директивата за колективните уволнения (20)

  . ЕИСК очаква също така съзаконодателите да одобрят създаването на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията. |
| --- | --- |

3.3.3

Изложение на мотивите

Следва да се заличи споменаването на „право на участие в колективно договаряне“ и „развитие на Директивата за колективните уволнения“, тъй като всеки текст за позициите на ЕИСК относно прилагането на ЕССП следва да бъде свързан с открояването на въпроси, които държавите членки следва да вземат предвид в усилията си да разработят своите пазари на труда и/или системи за социална закрила.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 49 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 109 |
| Гласове „въздържал се“ | 1 |

Гласове „за“:

49

Гласове „против“

109

Гласове „въздържал се“

1

Параграф 3.3.4

се изменя, както следва:

| 3.3.4 | Участието на служителите в корпоративното управление като част от тяхното право на информиране и консултиране би трябвало да бъде оценено в светлината на
  адаптирано към новата правна рамка за нефинансовата информация (21)
  и с оглед на разглеждането на необходимата дължима проверка в изискванията за отчетност на предприятията. |
| --- | --- |

3.3.4

Изложение на мотивите

Изменението се предлага, за да се запази текстът на по-общо равнище. Твърде рано е да се говори за адаптиране на новата правна рамка за нефинансова информация.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 49 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 114 |
| Гласове „въздържал се“ | 1 |

Гласове „за“:

49

Гласове „против“

114

Гласове „въздържал се“

1

Параграф 3.3.5

се изменя, както следва:

| 3.3.5 | ЕИСК счита, че е полезно да се определят показатели, които да помогнат за оценката на това доколко ниските заплати са адекватни, за да се предотврати бедността сред работниците, включително чрез насърчаване на анализ и обмен на добри практики посредством съществуващите процеси на взаимно обучение и чрез въвеждането на общи стандарти за определяне на прозрачни и предвидими минимални работни заплати, когато има такива и ако социалните партньори искат това. |
| --- | --- |

3.3.5

Изложение на мотивите

Въвеждането на общи стандарти за определяне на минимални работни заплати не е желателно, нито приемливо, тъй като заплатите са въпрос, който трябва да бъде предмет на обсъждане на национално равнище.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 51 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 114 |
| Гласове „въздържал се“ | 2 |

Гласове „за“:

51

Гласове „против“

114

Гласове „въздържал се“

2

Параграф 3.4.6

се изменя, както следва:

| 3.4.6 | Спешно е необходимо и укрепване на капацитета на държавите членки за активиране на социалните трансфери или други мерки за посрещане на основните нужди на хората от раждането до старостта. Това включва: |
| --- | --- |

3.4.6

| — | подкрепа и укрепване, включително на европейско равнище, на усилията на държавите членки за разработване и обновяване на
  приемане на европейска рамкова директива относно
  системите за минималния доход за възпиране на бедността и насърчаване на приобщаващ пазар на труда (22); |
| --- | --- |

—

подкрепа и укрепване, включително на европейско равнище, на усилията на държавите членки за разработване и обновяване на
  приемане на европейска рамкова директива относно
  системите за минималния доход за възпиране на бедността и насърчаване на приобщаващ пазар на труда (22);

| — | проучване на възможността за разработване
  създаване на общи принципи
  минимални стандарти в областта на осигуряването срещу безработица в държавите — членки на ЕС (23); |
| --- | --- |

—

проучване на възможността за разработване
  създаване на общи принципи
  минимални стандарти в областта на осигуряването срещу безработица в държавите — членки на ЕС (23);

| — | осигуряване на достъп до изпълнението на социални и политически функции за хората с увреждания; |
| --- | --- |

—

осигуряване на достъп до изпълнението на социални и политически функции за хората с увреждания;

| — | преразглеждане на формулата „разходи, свързани със застаряването“ и превръщането ѝ в концепция за „достойно остаряване“, която поставя адекватността на пенсиите, здравните услуги и дългосрочните грижи в основата на икономическото управление, без да се пренебрегва акцентът върху устойчивостта на пенсионните системи; |
| --- | --- |

—

преразглеждане на формулата „разходи, свързани със застаряването“ и превръщането ѝ в концепция за „достойно остаряване“, която поставя адекватността на пенсиите, здравните услуги и дългосрочните грижи в основата на икономическото управление, без да се пренебрегва акцентът върху устойчивостта на пенсионните системи;

| — | създаване на специални програми за жилищно настаняване и достъп до жилищно настаняване за домакинствата с ниски доходи; |
| --- | --- |

—

създаване на специални програми за жилищно настаняване и достъп до жилищно настаняване за домакинствата с ниски доходи;

| — | нвестиране в детски заведения в пряк интерес на децата и младите хора в неравностойно положение; ЕИСК приветства предложението на Комисията и ЕП за въвеждане на гаранция за децата; и |
| --- | --- |

—

нвестиране в детски заведения в пряк интерес на децата и младите хора в неравностойно положение; ЕИСК приветства предложението на Комисията и ЕП за въвеждане на гаранция за децата; и

| — | създаване на истинско европейско пространство за учене, улесняване
  осигуряване на достъпа до качествено образование за всички и разширяване на гаранцията за младежта. |
| --- | --- |

—

създаване на истинско европейско пространство за учене, улесняване
  осигуряване на достъпа до качествено образование за всички и разширяване на гаранцията за младежта.

Изложение на мотивите

Тъй като целта на ЕССП е предоставяне на насоки на държавите членки за развитие на техните социални системи, именно това следва да бъде акцентът в подточката, посветена на минималния доход. Освен това в анекса на цитираното становище е споменато друго становище, в което се излага различна гледна точка.

Тъй като Комисията не е представила конкретно предложение относно гаранцията за децата, е твърде рано да се засвидетелства подкрепа в тази посока.

Следва да се спомене и необходимостта от създаване на истинско европейско пространство за учене.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 51 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 112 |
| Гласове „въздържал се“ | 2 |

Гласове „за“:

51

Гласове „против“

112

Гласове „въздържал се“

2

Параграф 1.1

се изменя, както следва:

| 1.1 | ЕИСК счита, че едно реалистично бъдеще за Европейския съюз може да се основава само на симбиоза от стабилна икономическа основа и силно социално измерение (24), и поради това винаги се е застъпвал за сближаване в областта на заетостта и социалните резултати и за по-силна и по-ефективна социална политика както на равнището на ЕС, така и на равнището на държавите членки (25). Европейският социален модел (ЕМС) също би трябвало да бъде укрепен и актуализиран до равнището на международен еталон. Ефективното прилагане на Европейския стълб на социалните права (ЕССП) от 2017 г. потвърждава отново споделения ангажимент към ЕМС в рамките на нова социално приобщаваща стратегия. |
| --- | --- |

1.1

Изложение на мотивите

За силното социално измерение е важно да има сближаване в областта на заетостта и социалните резултати, тъй като именно резултатите определят дали изборът в рамките на политиката е бил успешен. Това беше пояснено и в преамбюла на ЕССП, където в параграф 12 се казва: „Целта на европейския стълб на социалните права е да служи като ръководство за ефективна заетост и социални резултати при предприемането на действия в отговор на настоящите и бъдещите предизвикателства (...)“.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 47 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 116 |
| Гласове „въздържал се“ | 1 |

Гласове „за“:

47

Гласове „против“

116

Гласове „въздържал се“

1

Параграф 1.3

се заличава:

| 1.3 | Европейското законодателство в съответните области би трябвало да установи рамка с общи стандарти, съобразявайки се с конкретните национални условия и социални системи и признавайки действителните и приложимите социални права на гражданите на равнището на ЕС и на национално равнище. Целите на стълба следва да се спазват във всички области на политиката на ЕС чрез използването на хоризонталната клауза (26). |
| --- | --- |

1.3

Изложение на мотивите

Ще бъдат представени устно.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 48 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 123 |
| Гласове „въздържал се“ | 5 |

Гласове „за“:

48

Гласове „против“

123

Гласове „въздържал се“

5

Параграф 1.3

се изменя, както следва:

| 1.3 | Европейското законодателство в съответните области би трябвало да установи рамка, целяща осъществими
  с общи стандарти, съобразявайки се с конкретните национални условия и социални системи и признавайки действителните и приложимите социални права на гражданите на равнището на ЕС и на национално равнище. Целите на стълба следва да се спазват във всички области на политиката на ЕС чрез използването на хоризонталната клауза (27). |
| --- | --- |

1.3

Изложение на мотивите

Когато целта е да се зачита разнообразието между държавите членки в областта на социалните системи, не може да се призовава за общи стандарти.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 48 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 120 |
| Гласове „въздържал се“ | 4 |

Гласове „за“:

48

Гласове „против“

120

Гласове „въздържал се“

4

Параграф 1.4

се изменя, както следва:

| 1.4 | Понастоящем ЕССП се прилага чрез законодателни и незаконодателни мерки, посредством специално финансиране и промени в процеса на европейския семестър, чиято цел би трябвало да бъде сближаване във възходяща посока по отношение на заетостта и социалните резултати и същевременно
  установявайки минимални социални
  осъществими стандарти за създаване на еднакви условия на конкуренция. |
| --- | --- |

1.4

Изложение на мотивите

Прилагането на ЕССП следва да доведе до сближаване във възходяща посока на заетостта и резултатите в социалната сфера, тъй като резултатите определят дали политическите избори са били успешни. Това беше пояснено и в преамбюла на ЕССП, където в параграф 12 се казва: „Целта на европейския стълб на социалните права е да служи като ръководство за ефективна заетост и социални резултати при предприемането на действия в отговор на настоящите и бъдещите предизвикателства (...)“.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 47 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 116 |
| Гласове „въздържал се“ | 1 |

Гласове „за“:

47

Гласове „против“

116

Гласове „въздържал се“

1

След настоящия параграф 1.4се създава нов параграф:

След параграф 1.4 се създава нов параграф:

Основният принцип трябва да бъде, че въпросите, които нямат ясно транснационално измерение, трябва да се решават на национално равнище. Основната роля на ЕС следва да бъде да предоставя стимули, информация и ноу-хау за това как държавите членки и социалните партньори да разработват, прилагат и оценяват политики, насочени към структурните предизвикателства на пазара на труда, пред които са изправени.

Изложение на мотивите

Ще бъдат представени устно.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 49 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 113 |
| Гласове „въздържал се“ | 3 |

Гласове „за“:

49

Гласове „против“

113

Гласове „въздържал се“

3

След настоящия параграф 1.4 се създава нов параграф:

След параграф 1.4 се създава нов параграф:

Взаимодействието между социалната политика и действия на равнище ЕС и на национално равнище е от съществено значение. Тъй като социалният модел на ЕС се основава на различни национални модели, които трябва да бъдат запазени, ЕС трябва да зачита националните компетентности и многообразието на социалните системи на държавите членки, които се основават на дълбоко установени политически избори и обществени модели. Във връзка с това основната задача на ЕС следва да бъде да осигури възможно най-добри условия за своите държави членки и социални партньори и да ги подкрепя в усилията им да въведат набелязаните реформи.

Изложение на мотивите

Значението на взаимодействието между ЕС и националната социална политика и действия следва да се изтъкне в текста на заключенията и препоръките. В преамбюла на ЕССП ясно се посочва, че изпълнението на Европейския стълб на социалните права е „общ политически ангажимент и отговорност. (...).“ Освен това в преамбюла се упоменават изрично зачитането на разделението на правомощията и отчитането на различната социално-икономическа среда и многообразието от национални системи, в това число ролята на социалните партньори, както и принципите на субсидиарност и пропорционалност.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 45 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 116 |
| Гласове „въздържал се“ | 4 |

Гласове „за“:

45

Гласове „против“

116

Гласове „въздържал се“

4

Параграф 1.7

се изменя, както следва:

| 1.7 | За прилагането на ЕССП се изискват стабилна бюджетна основа и инвестиции на европейско и национално равнище чрез подсигуряване на подходящо финансиране в МФР посредством използване на „златно правило“ за публичните инвестиции със социална цел и европейските структурни и инвестиционни фондове (ЕСИ фондове), които могат да бъдат насочени по-конкретно към ЕССП и подходящи данъчни политики (28). Както ЕИСК е заявявал по-рано, финансирането на прилагането на социалния стълб ще зависи до голяма степен от наличните ресурси на национално равнище. Ще е необходимо финансиране от държавните бюджети за инвестиции, както и за текущи разходи за дейностите през следващите няколко години. То би могло да се окаже ограничено от правилата на ЕС за бюджета и дълга. Както вече многократно беше подчертавано от ЕИСК, следва да се обмислят начини за повишаване на гъвкавостта, в рамките на позволеното от тези правила, например чрез „златно правило“, което би позволило на публичните инвестиции със социална цел да постигнат целите на социалния стълб (29). |
| --- | --- |

1.7

Изложение на мотивите

Важно е да се използва точната формулировка на посоченото становище, за да се гарантира по-добър баланс в текста.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 55 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 112 |
| Гласове „въздържал се“ | 4 |

Гласове „за“:

55

Гласове „против“

112

Гласове „въздържал се“

4

Параграф 1.9

се изменя, както следва:

| 1.9 | Постигането на социални цели в рамките на всеобхватно наблюдение то на социалните дисбаланси следва да бъде част от един нов процес
  цикъл на европейския семестър. Би трябвало да се въведат и нови, измерими показатели, заедно с целеви специфични за всяка държава препоръки в социалната сфера. |
| --- | --- |

1.9

Изложение на мотивите

Излишно е да се говори за „нов“ европейски семестър, при положение че европейският семестър беше въведен през 2010 г. Затова по-скоро трябва да се говори за нов цикъл на европейския семестър. Освен това не е необходимо да се търси „нов“ европейски семестър, а всички усилия би трябвало да са насочени към осигуряването на ефективна и ориентирана към резултатите работа на сегашния семестър. ЕССП се придружава от набор от социални показатели, който проследява тенденциите и изпълнението в държавите – членки на ЕС, в три области, свързани със залегналите в Стълба принципи. Наборът от социални показатели се включва в европейския семестър за координация на икономическите политики и служи за оценка на напредъка към рейтинг „ААА“ в социалната сфера за целия ЕС. Това означава, че се провежда всеобхватно наблюдение.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 49 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 117 |
| Гласове „въздържал се“ | 4 |

Гласове „за“:

49

Гласове „против“

117

Гласове „въздържал се“

4

Параграф 1.10

се изменя, както следва:

| 1.10 | Следва да се насърчава редовното проследяване на прилагането на ЕССП, съпроводено със задължителни
  с редовни консултации със заинтересованите страни от социалната сфера, които ЕИСК би могъл да улеснява
  ; ЕИСК предлага създаването на форум за социална политика на ЕС, свързан с процеса на семестъра. |
| --- | --- |

1.10

Изложение на мотивите

Думата „задължителни“ е с неясно значение в този контекст и затова следва да се замени с „редовни“. Изобщо не е ясно какво се има предвид с предложението за създаване на „форум за социална политика на ЕС“. Не е необходимо да се създават нови инструменти/платформи, поради което предложението за форума следва да се заличи. Важни са консултациите и участието на съответните заинтересовани страни в изпълнението на ЕССП.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 52 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 114 |
| Гласове „въздържал се“ | 3 |

Гласове „за“:

52

Гласове „против“

114

Гласове „въздържал се“

3

Параграф 1.11

се изменя, както следва:

| 1.11 | ЕИСК вече посочи, че изготвянето на ясна пътна карта, свързана с прилагането на ЕССП, би спомогнало за насърчаване на сближаването и постигане на неговите цели (30). ЕИСК също е отправял призиви за изготвянето на ясна и координирана пътна карта, в която се определят приоритетите за прилагането на стълба и прилагането на съществуващите социални права и принципи
  . С приоритетно внимание следва да бъдат разгледани основните нужди и права, особено на уязвимите групи, различията във възможностите, доходите и благосъстоянието в рамките на държавите членки и между тях, политиките за приобщаване и подходящите условия за обществените и социалните услуги с нестопанска цел и социалните предприятия. |
| --- | --- |

1.11

Изложение на мотивите

Предлагаме да се използва точната формулировка от становище SOC/564. Списъкът на въпросите, които би трябвало да се разглеждат като приоритети, не би трябвало да включва въпроси, които не са обхванати от принципите на ЕССП (например разликите в богатството и доходите в рамките на държавите членки или между тях).

Резултат от гласуването

| Гласове „за“: | 50 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 113 |
| Гласове „въздържал се“ | 4 |

Гласове „за“:

50

Гласове „против“

113

Гласове „въздържал се“

4

---

(1)  

  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 28

  , параграф 3.3.

(2)  

  ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 28, параграф 3.3.

(3)  
  ОВ С 13, 15.1.2016 г., стр. 40.

(4)  Европейски социален диалог, Работна програма за периода 2019—2021 г.

(5)  https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/european_pillar_one_year_on.pdf

(6)  

  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 145, параграфи 8.3 и 1.3.

(7)  

  ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 35
  .

(8)  
  ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 1 параграфи 1.8 и 3.6; ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 11; Годишен обзор на растежа за 2018 г., параграф 1.4, все още непубликувано; ОВ C 226, 16.7.2014 г., стр. 21; и ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1, параграф 3.14 и ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24, параграф 1.8.

(9)  

  ОВ C 177, 18.5.2016 г., стр. 35.

(10)  

  ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 1, параграф 1.6; Икономическа политика на еврозоната (2018 г.), параграфи 1.8 и 3.6; ОВ C 327, 12.11.2013 г., стр. 11, параграф 1.4, ОВ C 226, 16.7.2014 г., стр. 21.

(11)  
  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1, параграф 1.5.

(12)  

  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1, параграф 1.6.

(13)  

  OB C 125, 21.4.2017 г., стр. 10-26.

(14)  
  ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 3, параграф 1.3.

(15)  Съвместна декларация „Равенството между половете като приоритет на Европейския съюз днес и в бъдеще“, подписана по време на неформалната среща на министрите, отговарящи за равенството между половете, на 12 октомври 2018 г. във Виена.

(16)  
  ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 26, параграфи 3.1.1 и 3.1.3.

(17)  ЕИСК прие посветено на ПСЗ становище, ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 46.

(18)  
  ОВ С 353, 18.10.2019 г., стр. 46.

(19)  
  ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 8, параграф 4.10.

(20)  
  Директива 98/59/ЕО на Съвета от 20 юли 1998 година за сближаване на законодателствата на държавите членки в областта на колективните уволнения.

(21)  Директива 2014/95/ЕС на Европейския парламент и на Съвета от 22 октомври 2014 г. за изменение на Директива 2013/34/EC по отношение на оповестяването на нефинансова информация и на информация за многообразието от страна на някои големи предприятия и групи.

(22)  

  ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 1

  .

(23)  
  ЕИСК подготвя становище SOC/583 на тема „Общи минимални стандарти в областта на осигуряването срещу безработица в държавите — членки на ЕС“.

(24)  
  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 145, параграфи 1.2 и 2.2.

(25)  Напр. в становища ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 40; ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 145 и ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 135
  .

(26)  
  Член 9 от ДФЕС.

(27)  Член 9 от ДФЕС.

(28)  
  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1, параграфи 1.5 и 1.6.

(29)  

  ОВ C 262, 25.7.2018 г., стр. 1, параграф 3.1.4 (и препратките в него).

(30)  

  ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 145, параграф 8.3.

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/24 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/24

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Изпълнение на Глобалния пакт на ООН за безопасна, организирана и законна миграция въз основа на ценностите на ЕС“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 14/02)

Докладчик: José Antonio MORENO DIAZ

| Решение на пленарната асамблея | 24.1.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 |
| Компетентна секция | Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 8.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 25.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 138/3/8 |

Решение на пленарната асамблея

24.1.2019 г.

Правно основание

член 32, параграф 2

Компетентна секция

Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

8.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

25.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

138/3/8

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отбелязва липсата на напредък в усилията на ЕС за постигане на обща миграционна политика: това отслабва солидарността между държавите членки и същевременно подкопава надлежното изпълнение на задълженията, произтичащи от международното право. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Организацията на обединените нации отчита факта, че управлението на миграцията изисква многостранен подход: Глобалният пакт на ООН (1) за безопасна, организирана и законна миграция е споразумение, което очертава някои приоритетни направления за диалога и глобалното управление в областта на миграцията. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Съдържанието на Пакта се вписва напълно в член 2 от Договора за Европейския съюз, който утвърждава като основни ценности зачитането на човешкото достойнство, свободата, демокрацията, равенството, правовата държава, както и зачитането на правата на човека, включително тези на лицата, които принадлежат към малцинства. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК отбелязва, че в Пакта въпросът за миграцията и убежището е разгледан в международен контекст и в неговата многостранност, с цел да се насърчат засиленото сътрудничество и диалогът между държавите на произход, на дестинация и на транзитно преминаване на миграционните потоци, така че да се окуражи организираната, безопасна и законна миграция. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК припомня, че Глобалният пакт е инструмент с незадължителен характер, който не поражда никакво ново задължение за държавите членки и в чийто текст са включени изцяло принципите и ценностите на Европейския съюз. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК изразява съжаление, че Пактът не беше одобрен от всички държави членки, и счита, че това щеше да бъде отлична възможност да се постигне напредък в изграждането на единна позиция на ЕС на световната сцена по въпросите на миграцията. Затова ЕИСК счита, че той трябва да бъде ратифициран от всички държави — членки на ЕС, като същевременно приканва ЕС да конкретизира и доразвие неговите цели посредством подходящи механизми. ЕИСК счита, че би било интересно да се проучат възможностите за участие в процеса на междуправителствени консултации и преговори за развитие на Международния форум за миграцията (International Migration Review Forum — IMRF), както и в самия форум, който ще бъде инструментът на ООН за мониторинг на Глобалния пакт. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК отдава признание на усилията на гражданите, социалните партньори и организациите на гражданското общество в ЕС, които чрез своята ангажираност и действия показаха как да се прилагат на практика ценностите на ЕС и, съответно, как да се реализират целите на Пакта. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК отново изразява безпокойство за това, че крайнодесни политически сили се опитват да превърнат миграцията в проблем, който подклажда напрежение и подбужда към омраза, създавайки един по-разединен и раздиран от противоречия ЕС, който не е в състояние да предложи адекватни решения. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Мотиви за изготвяне на становището

| 2.1. | През декември 2018 г. в Маракеш (Мароко) беше приет Глобалният пакт за безопасна, организирана и законна миграция (Глобалният пакт). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Глобалният пакт е необвързващо споразумение, чиято цел е да се установят ключовите проблеми на управлението на миграцията както за държавите на произход, така и за тези на транзитно преминаване и дестинация, както и да се разработи сценарий за градивен и реалистичен глобален дебат за многостранното управление на миграционните потоци. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Глобалният пакт е резултат от две по-ранни инициативи. Първата е Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие, приета от държавите членки, която включва общ стратегически подход (2). Втората е Декларацията от Ню Йорк за мигрантите и бежанците, в която се заявява политическата воля на световните лидери да работят за спасяването на човешки живот, защитата на правата на човека и споделянето на отговорността за управлението на миграцията на световно равнище, и която беше одобрена от всички държави членки. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Пактът беше приет от 164 държави на 10 декември 2018 г. в Маракеш и одобрен от Общото събрание на ООН на 19 декември същата година със 152 гласа „за“, 12 гласа „въздържал се“ и 5 гласа „против“ (Израел, Унгария, Полша, САЩ и Чешката република). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Работата на ООН по изготвянето на Пакта намира своето продължение в създаването на Световна мрежа за миграцията и провеждането на всеки четири години на Международен форум за миграцията (IMRF), чието първо издание е предвидено за 2022 г. |
| --- | --- |

2.5.

3.   Регулаторната рамка на ЕС и работата на ЕИСК в областта на миграцията

| 3.1. | Съгласно член 2 от Договора за Европейския съюз „Съюзът се основава на ценностите на зачитане на човешкото достойнство, на свободата, демокрацията, равенството, правовата държава, както и на зачитането на правата на човека, включително правата на лицата, които принадлежат към малцинства. Тези ценности са общи за държавите членки в общество, чиито характеристики са плурализмът, недискриминацията, толерантността, справедливостта, солидарността и равенството между жените и мъжете“. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | През март 2018 г. Европейската комисия представи на Съвета предложение за решение за одобряване на Пакта (3), след като прецени, че той е в духа на постигнатия от Европейския съюз напредък в областта на имиграцията и убежището. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В предложението за решение Комисията припомня, че Пактът съдържа списък от общи цели за безопасна, организирана и законна миграция и че не поражда никакво правно задължение по силата на националното или международното право, нито пък в него е заложено такова намерение. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК винаги е отправял „целенасочени послания“ за това миграцията да се възприема като нормално явление в хода на историята и човешкото развитие и е изтъквал необходимостта насочените към ЕС миграционни потоци, било то икономически мотивирани или в търсене на международна закрила, да се управляват по законен, ефикасен, организиран и сигурен начин. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Именно с идеята да поощри открития, градивен и многопланов дебат от началото на 2015 г. ЕИСК работи по изграждането на Европейски форум за миграцията (ЕФМ), в рамките на който организации на гражданското общество, институции на ЕС и политически фигури от държавите членки на различни равнища провеждат обсъждания по въпросите на миграцията (4). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Освен това ЕИСК е сред водещите действащи лица в процеса на изготвяне на становища по миграционния въпрос и е особено активен през последните години (5). |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | От приемането на европейската програма за миграцията през 2015 г. насам Европейската комисия от своя страна положи усилия да подобри регулаторната рамка както за икономическата миграция, така и за международната закрила, срещайки твърда съпротива от страна на Съвета, който възпрепятства разработването на нови инструменти, и възражения по-специално от страна на някои държави членки. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | При всички случаи равносметката на постигнатото от 2015 г. насам е неудовлетворителна и налага необходимостта от конструктивен размисъл, като се има предвид, че беше постигнат напредък единствено в обичайната линия на политика — борба с незаконната имиграция, преследване на трафикантските мрежи и укрепване на границите. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Позицията на ЕИСК по съдържанието на Глобалния пакт

| 4.1. | В преамбюла на Пакта се посочва: „Бежанците и мигрантите се ползват със същите всеобщи права на човека и основни свободи, които трябва да бъдат зачитани, защитавани и спазвани по всяко време“. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | В Пакта се признава, че „спазването на принципите на правовата държава, процесуалните гаранции и достъпът до правосъдие са от основно значение за всички аспекти на управлението на миграцията. Това означава, че държавата, институциите и публичните и частните субекти, както и самите лица, са подчинени на закони, които се обнародват, прилагат се еднакво и независимо и са съобразени с международното право“. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Глобалният пакт включва 23 цели за организирана, безопасна и законна миграция, като в него нееднократно се посочва, че те трябва да се изпълняват в съответствие с компетентността и волята на отделните държави. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Цел 1 е „Събиране и използване на точни и групирани по показатели данни с цел разработване на основани на емпирични доказателства политики“. ЕИСК отбелязва, че именно това е задачата на Евростат — да събира данни, с помощта на които да се улесни разбирането на европейската действителност и да се прави съпоставка между държавите членки, за да може да се подобри качеството на публичните действия (6). |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Цел 2 „Свеждане до минимум на неблагоприятните структурни фактори, които принуждават хората да напуснат държавата си на произход“ е свързана с целите, залегнали в редица документи — от Програмата от Хага от 2004 г. до Инфраструктурния доверителен фонд ЕС — Африка от 2015 г. — в които Европейският съюз е изтъкнал необходимостта от формулиране на цялостна политика за имиграцията, която да обхваща всички нейни етапи и да „търси решение на първопричините за миграцията“ (7), наред с други проблеми. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Цел 3 е „Предоставяне на точна и навременна информация на всички етапи на миграцията“. ЕИСК припомня положените от Европейската комисия усилия за изграждане на законни пътища за миграция посредством пилотни проекти (8), както и за предоставяне на информация и повишаване на осведомеността относно рисковете, свързани с незаконните пътища (9), особено за най-уязвимите мигранти. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Цел 4 е „Полагане на усилия да се гарантира, че всички мигранти разполагат с доказателства за правна самоличност и редовни документи“. ЕИСК посочва, че член 79, параграф 2 от ДФЕС предвижда приемането на инструменти за установяване на „правилата за издаване от държавите членки на визи и разрешения за дългосрочно пребиваване“, както и че достъпът до Шенгенското пространство предполага притежанието на необходимите документи. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Цел 5 е „Подобряване на наличността и гъвкавостта на пътищата за законна миграция“. Във връзка с това ЕИСК насърчава Комисията да продължи усилията си за създаване на законни пътища, някои от които бяха изтъкнати в рамките на последното разискване за състоянието на Европейския съюз (10). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Цел 6 е „Улесняване на справедливите и етични процедури за наемане на работа и запазване на условията, гарантиращи достоен труд“. ЕИСК нееднократно е подчертавал, в съответствие с основните конвенции на Международната организация на труда (МОТ) и с целите за устойчиво развитие (ЦУР), значението на достойния труд и на достъпа на чуждестранните работници до него (11). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Цел 7 е „Противодействие и намаляване на факторите на уязвимост при миграция“. ЕИСК отново изтъква ръководните принципи, залегнали в член 2 от ДЕС, и целта на общата политика в областта на убежището и имиграцията да се намали уязвимостта на мигрантите, непълнолетните и лицата, търсещи международна закрила (12). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Цел 8 е „Спасяване на човешки живот и предприемане на координирани международни инициативи за безследно изчезналите мигранти“. ЕИСК изразява съжаление по повод отношението на някои държави членки към спасяването на претърпелите корабокрушение лица и припомня ангажимента на държавите членки да спазват международното морско право за спасяване в морето и оказване на помощ на претърпелите корабокрушение, както и проведените от ЕС операции за тази цел. Освен това ЕИСК бих искал да отличи труда на хората и организациите, които оказват помощ и спасяват човешки живот, в някои случаи въпреки заплахите и наказателното преследване, на които са подложени от някои правителства в ЕС (13). |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Цел 9 е „Засилване на транснационалните действия за борба с контрабандата на мигранти“. ЕИСК припомня, че това е една от целите на Директивата за подпомагането (14) (макар и да изразява съжаление, че предвиденото в нея изключение за хуманитарната помощ не беше транспонирано в достатъчна степен) и на Плана за действие на ЕС срещу контрабандата на мигранти. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | Цел 10 е „Предотвратяване, противодействие и изкореняване на трафика на хора в контекста на международната миграция“. ЕИСК отбелязва, че това е приоритет (15), в който участва и Европол и по линия на който бяха проведени операции (от които има какво да се желае) като EUNAVFOR MED операция SOPHIA. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | Цел 11 е „Интегрирано, сигурно и координирано управление на границите“. ЕИСК отбелязва, че това е една от основните цели на Европейския съюз, както е посочено в член 67 от ДФЕС. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | Цел 12 е „Повишаване на надеждността и предвидимостта на миграционните процедури за подходяща цялостна проверка, оценка и насочване“. ЕИСК припомня, че това е една от задачите на Frontex, но отбелязва, че предвидливостта невинаги означава по-голям капацитет за реакция на политическо равнище. |
| --- | --- |

4.15.

| 4.16. | Цел 13 е „Използване на задържането на мигранти само като крайна мярка и търсене на алтернативи“. ЕИСК отбелязва, че в Директивата относно връщането (16) вече е постановено, че задържането трябва да е обвързано с процедура за връщане, да е ограничено до определени обстоятелства и да включва гаранции като съдебен контрол, а максималната му продължителност да не надвишава шест месеца (17). |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Цел 14 е „Подобряване на консулската закрила, помощ и сътрудничество на всички етапи от миграционния процес“. ЕИСК счита за необходимо да се проучат възможностите, разкрити от законодателната инициатива на Европейския парламент относно хуманитарните визи (18), която би позволила на лицата, търсещи международна закрила, да кандидатстват за виза в посолствата или консулствата на ЕС в чужбина. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Цел 15 е „Осигуряване на достъп до основни услуги за мигрантите“. ЕИСК припомня, че от 1999 г. насам Европейският съюз полага усилия да гарантира равностойното третиране на гражданите на трети държави, които пребивават законно на територията на неговите държави членки. Припомня също така, че в доклад на Регионалния офис на СЗО за Европа (19) се посочва, че няма обществено здравеопазване, ако няма здравно обслужване за бежанците и мигрантите. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Цел 16 е „Овластяване на мигрантите и обществата с цел постигане на пълно приобщаване и социално сближаване“. ЕИСК изтъква значението на социалното приобщаване на мигрантите в европейските общества — област, която е приоритет на Европейския съюз още от Тампере и в която бяха разработени множество ключови инициативи, включително Планът за действие относно интеграцията на граждани на трети държави от 2016 г. (20) |
| --- | --- |

4.19.

| 4.20. | Цел 17 е „Премахване на всички форми на дискриминация и насърчаване на основан на факти публичен дискурс за промяна на представите за миграцията“. ЕИСК нееднократно е подчертавал значението на борбата срещу дискриминацията във всички сфери и насърчаването на мерки срещу ксенофобията и расизма. Работата на Агенцията на Европейския съюз за основните права е от първостепенно значение в това отношение. Във връзка с това (21) ЕИСК изтъква, че е необходимо да се наложи нов дискурс за миграцията, който да позволи по-добро разбиране на проблема от страна на европейското общество, посредством възпитателни и образователни послания, които да преборят двуличието и словото на омразата и да наложат нов начин на говорене по темата за миграцията. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | Цел 18 е „Инвестиране в развитието на умения и улесняване на взаимното признаване на умения, квалификации и компетенции“. С приемането на общите основни принципи за интеграцията на мигрантите през 2004 г. беше изтъкнато значението на заетостта и образованието за създаването на благоприятни условия за интеграцията на чужденците в Европейския съюз. Признаването на опита, дипломите и уменията е от първостепенно значение в това отношение и според ЕИСК е жизненоважно да бъде отбелязан напредък в процеса на включване на чужденците в процедурите на Европейския съюз за признаване и приравняване на дипломите, в съответствие с предложенията, отправени в доклада на Европейския съвет за бежанците и изгнаниците (ECRE) от 2007 г. (22). |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Цел 19 е „Създаване на необходимите условия, които да позволят на мигрантите и диаспорите да допринасят пълноценно за устойчивото развитие във всички държави“. През последните години Европейската комисия отчита ролята на диаспорите като мост между европейската действителност и държавите на произход. Тяхната роля, по-специално на надеждни партньори в разговорите за миграционните маршрути в местата на произход, беше призната в рамките на последната покана за представяне на предложения по линия на фонд „Убежище, миграция и интеграция“ (ФУМИ). ЕИСК счита, че може да се проучи по-задълбочено потенциалът на диаспорите и да се оползотворят общите перспективи, които те разкриват (23). |
| --- | --- |

4.22.

| 4.23. | Цел 20 е „Създаване на условия за по-бързи, сигурни и евтини парични преводи и насърчаване на финансовото приобщаване на мигрантите“. ЕС работи в подкрепа на финансовото приобщаване — от гледна точка както на финансовата интеграция на чужденците, пребиваващи в държавите от ЕС, така и на финансовото укрепване на съседните страни (24). ЕИСК счита за жизненоважно и занапред да се гарантира равенството в тази сфера на пребиваващите в ЕС чужденци и да се улесни ролята на паричните преводи, за да се гарантира положителното им въздействие както в държавите на дестинация, така и в държавите на произход, както беше изтъкнато от Европейската инвестиционна банка (25). |
| --- | --- |

4.23.

| 4.24. | Цел 21 е „Поддържане на сътрудничество за улесняване на връщането и обратното приемане при сигурни и достойни условия, както и на устойчивата реинтеграция“. Политиките за връщане и обратно приемане са от ключово значение за развитието на обща имиграционна политика. ЕИСК би искал да припомни, че е необходимо да се гарантира във всеки един момент развитието на тези инструменти, както предвижда европейското законодателство, при пълно спазване на индивидуалните и процесуалните гаранции. На свой ред ЕИСК изтъква, че е необходимо да се улесни сигурната и достойна реинтеграция, както предвижда съвместната инициатива на ЕС и МОМ за защита и реинтеграция на мигрантите (26). |
| --- | --- |

4.24.

| 4.25. | Цел 22 е „Създаване на механизми за преносимост на правата на социална закрила и социални обезщетения“ — област, в която бяха положени огромни усилия в рамките на ЕС. ЕИСК счита, че е жизненоважно да продължи напредъкът в тези области на преносимостта на правата, които гарантират по-сигурна мобилност, и да се проучат инициативи като Многостранната ибероамериканска конвенция за социална сигурност (27), в която участват държави членки като Испания и Португалия. |
| --- | --- |

4.25.

| 4.26. | Цел 23 е „Укрепване на международното сътрудничество и глобалните партньорства за безопасна, организирана и законна миграция“ — аспект, който от самото начало е основен стълб на европейската политика в областта на имиграцията и убежището. |
| --- | --- |

4.26.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Резолюция 73/195 на ООН.

1

(2)  COM(2016) 0739 final.

2

(3)  COM(2018) 167 final.

3

(4)  През 2015 г. ЕФМ обсъди управлението на смесените потоци, пристигащи в Средиземноморието, през 2016 г. — трудовата миграция и интеграцията, през 2017 г. — достъпа на мигрантите в ЕС до права и услуги, а през 2018 г. — интеграцията на мигрантите на пазара на труда. През април 2019 г. беше разгледан въпросът как да се подсигурят законни и сигурни пътища за миграция към ЕС.

4

(5)  ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 184; ОВ C 125, 21.4.2017 г., стр. 40; ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 97; ОВ C 34, 2.2.2017 г., стр. 144; ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 75; ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 19; ОВ C 71, 24.2.2016 г., стр. 46.

5

(6)  Евростат – Статистически данни за миграцията и мигрантите.

6

(7)  ОВ С 53, 3.3.2005 г, стр. 1.

7

(8)  COM(2017) 558 final.

8

(9)  COM(2017) 558 final.

9

(10)  ЕК – Състояние на Съюза 2018 г. – Увеличаване на безопасните и законни възможности за миграция в Европа.

10

(11)  Становище на ЕИСК относно „Целите за периода след 2015 г. в Евро-Средиземноморския регион“ (ОВ C 383, 17.11.2015 г., стр. 44)

11

(12)  COM(2015) 240 final.

12

(13)  Вж. http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/536490/IPOL_STU(2016)536490_EN.pdf и http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/608838/IPOL_STU(2018)608838_EN.pdf

13

(14)  Директива 2002/90/ЕО на Съвета, 28.11.2002 г.

14

(15)  The EU’s global engagement to counter human smuggling and trafficking networks („Глобалният ангажимент на ЕС да противодейства на контрабандата на хора и трафикантските мрежи“), март 2019 г.

15

(16)  ОВ L 348, 24.12.2008 г., стр. 98.

16

(17)  ОВ C 159, 10.5.2019 г., стр. 53.

17

(18)  2018/2271 (INL) „Хуманитарни визи“.

18

(19)  Световна здравна организация — Доклад за здравето на бежанците и мигрантите.

19

(20)  COM(2016) 377 final.

20

(21)  ОВ С 110, 22.3.2019 г, стр. 1.

21

(22)  Вж. https://www.ecre.org/wp-content/uploads/2016/07/ECRE-Submission-in-response-to-the-European-Commission-s-Green-Paper-on-the-Future-of-the-CEAS_September-2007.pdf, COM(2007) 301 final. Този въпрос беше поставен още в COM(2016) 377 final

22

(23)  Публикации на ЕС — How West African migrants engage with migration information en-route to Europe („Как мигрантите от Западна Африка се информират за миграцията към Европа“).

23

(24)  Инициативата на ЕС за финансово приобщаване.

24

(25)  Study on improving the efficiency of workers' remittances in Mediterranean countries (Проучване относно подобряването на ефикасността на паричните преводи от работниците в средиземноморските страни).

25

(26)  EU - IOM joint initiative for migrant protection and reintegration (Съвместна инициатива на ЕС и Международната организация по миграция за закрила и реинтеграция на мигрантите).

26

(27)  OISS — Многостранна ибероамериканска конвенция за социална сигурност (съдържанието е само на испански и португалски).

27

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/29 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/29

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Развиване на полезни взаимодействия между различните пътни карти за кръговата икономика“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 14/03)

Докладчик: Cillian LOHAN

| Решение на Пленарната асамблея | 24.1.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“ |
| Приемане от секцията | 4.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 26.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 144/2/8 |

Решение на Пленарната асамблея

24.1.2019 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони и околна среда“

Приемане от секцията

4.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

26.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

144/2/8

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Първият етап на кръговата икономика отбеляза огромен успех. Концепцията се интегрира по-конкретно в стопанския сектор, като частните дружества изпреварват създателите на политики по отношение на осъзнаването на потенциала на труда, основан на модела на кръгова икономика. Инициативите на ЕС дадоха начален тласък на този процес и послужиха като движеща сила за действие. Кръговата икономика вече е нещо повече от рециклиране и управление на отпадъците и навлезе в нов и по-решаващ етап. ЕИСК насърчава новата Комисия, която ще встъпи в длъжност през 2019 г., да гарантира, че това разширяване на концепцията ще бъде отразено във всеки нов пакет от мерки за кръговата икономика. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Кръговата икономика позволява на практика да се постигнат по-широките цели на международната политика като целите за устойчиво развитие на ООН и целите в областта на климата, залегнали в Парижкото споразумение. Тя може да допринесе и за Програмата за глобални действия в областта на климата чрез активното участие на недържавни участници, включително органите на местното и регионалното управление и организациите на гражданското общество, представлявани от трите групи на ЕИСК. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика (ECESP) и нейната координационна група имат ключова роля за разработването на следващите етапи и осъществяването на прехода към кръгова икономика, действайки като информационен център с помощта на уебсайта на платформата. Платформата предоставя и големи възможности за работа в мрежа, насърчава полезните взаимодействия и е в добра позиция, за да изготви образец за пътна карта на кръговата икономика, който да може да бъде предоставян свободно. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Секретариатът на ECESP, управляван от ЕИСК, постави гражданското общество и заинтересованите страни в центъра на процеса на вземане на решения на платформата. ЕИСК подкрепя инициатива, водена от заинтересованите страни, и ги насърчава да идентифицират и да сигнализират за практическите пречки, пред които е изправено гражданското общество в стремежа си да даде импулс на програмата за кръгова икономика. ECESP е в отлична позиция за тази цел, работейки със секретариата, за да предложи решения за тези пречки. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Подкрепата за пътните карти и за създаването на полезни взаимодействия трябва да бъде допълнена от научноизследователска и развойна дейност, подходяща регулаторна среда, образование за всички заинтересовани страни и информация относно достъпа до финансово подпомагане за преход към кръговост. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Въпреки досегашните успехи съществуват очевидни пречки пред постигането на кръгова икономика. Те включват пречки от политическо естество, такива, свързани с нагласите на обществеността, с управлението на инфраструктурата и финансови пречки. При предлагането на решения за създателите на политики ECESP трябва да идентифицира и сигнализира за всякакви други пречки. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Въведение

| 2.1. | След като Европейската комисия прие Плана за действие на ЕС за кръговата икономика, ЕИСК продължава усилията си за подкрепа на прехода към кръгова икономика в Европа чрез силна ангажираност на гражданското общество, за да се гарантира, че преходът е ефективен, равноправен и справедлив. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Настоящото становище по собствена инициатива се основава на възложеното от Комитета проучване на полезните взаимодействия и пътните карти за кръгова икономика в Европа, чиято цел беше да установи тези взаимодействия и потенциала за изграждане на сътрудничество и съюзи. Те могат да бъдат намерени на всички равнища и сред всички действащи лица — създатели на политики, предприятия, работници, потребители и представители на обществеността. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Кръговата икономика позволява на практика да се постигнат по-широките цели на международната политика като целите за устойчиво развитие на ООН и целите в областта на климата, залегнали в Парижкото споразумение. Тя може да допринесе и за Програмата за глобални действия в областта на климата чрез активното участие на недържавни участници, включително органите на местното и регионалното управление и организациите на гражданското общество, представлявани от трите групи на ЕИСК. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Първият етап от развитието на кръговата икономика отбеляза огромен успех. Концепцията се интегрира по-конкретно в стопанския сектор, като частните дружества изпреварват създателите на политики по отношение на осъзнаването на потенциала на труда, основан на модела на кръгова икономика. Инициативите на ЕС дадоха начален тласък на този процес и послужиха като движеща сила за действие. Кръговата икономика вече е нещо повече от рециклиране и управление на отпадъците и навлезе в нов и по-решаващ етап. ЕИСК насърчава новата Комисия, която ще встъпи в длъжност през 2019 г., да гарантира, че това разширяване на концепцията ще бъде отразено във всеки нов пакет от мерки за кръговата икономика. |
| --- | --- |

2.4.

3.   Какви са характеристиките на пътната карта?

| 3.1. | Чрез пътните карти и стратегиите за кръговата икономика се очертава и определя какво желае да постигне дадена държава, регион или град и какви стъпки са необходими, за да го постигне. Често това са подробни документи, в които се разглежда преходът от линеен към кръгов модел на етапите от веригата за създаване на стойност като производство, потребление, управление на отпадъците, вторични суровини, иновации и инвестиции. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Такива документи често се отнасят до дейности, целящи постигането на международни цели, като тези на Парижкото споразумение относно изменението на климата или целите на ООН за устойчиво развитие, както и преодоляването на глобални предизвикателства като недостига на ресурси и ограниченията на настоящия икономически модел за екологосъобразно и социално устойчиво управление на ресурсите. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Пътните карти и стратегиите за кръговата икономика имат по-скоро тематична насоченост, свързана с териториалните аспекти на дадено населено място, регион или държава членка. Например, в Екстремадура в Испания опазването на земята за пасища се разглежда като ключов компонент за дългосрочните икономически резултати на региона, а във финландската национална стратегия се поставя силен акцент върху горското стопанство. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | В стратегиите и пътните карти, отличаващи се със силно изразен приобщаващ характер, се разглеждат подходите към веригата за създаване на стойност в рамките на даден сектор – производство, селско стопанство, управление на храните и водите и др. Приобщаването на заинтересованите страни е важно, за да се идентифицират основните заинтересовани страни в прехода към кръгова икономика, а в няколко стратегии и пътни карти към него се подхожда посредством хоризонтални теми, които могат да бъдат групирани в зависимост тяхното естество: технически, ориентирани към продукта, ориентирани към мрежи или основани на териториалното развитие. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Степента, до която в дадена стратегия или пътна карта са приобщени заинтересованите страни, може да се прецени и от гледна точка на това доколко интегрирани са тематичните и секторните подходи. Целта на някои от стратегиите е да въведат концепцията за кръговост и затова са насочени към широк кръг от заинтересовани страни с оглед насърчаване на участието в прехода и ангажираността с него. Други стратегии са насочени в по-голяма степен към даден сектор и имат по-тясна база от заинтересовани страни, които са от значение за целевите секторни вериги. Понастоящем най-често се срещат всеобхватни стратегии, които включват множество секторни вериги и насърчават партньорствата. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Европейска платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика

| 4.1. | Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика (ECESP) беше създадена през 2016 г. като съвместна инициатива на ЕИСК и Европейската комисия по предложение на ЕИСК, отправено в неговото становище (1). Тя представлява мрежа на европейско равнище, която обединява мрежи от заинтересовани страни от целия ЕС и улеснява техния диалог, споделянето на най-добри практики и установяването на пропуски в политиката. Платформата включва координационна група с представители на академичните среди, гражданското общество, местното управление и съществуващите национални или секторни мрежи. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | ECESP се превърна във важен център за информация и работа в мрежа в контекста на европейските инициативи за кръгова икономика. Тя има активна координационна група с 24 членуващи организации и натоварен уебсайт със средно 7 000 посетители месечно. Освен това тя провежда ежегодно двудневна конференция, за която редовно се записват повече желаещи от броя на възможните участници. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК носи добавена стойност на платформата, осигурявайки нейния секретариат. Като дом на гражданското общество в ЕС, ЕИСК е натрупал експертен опит в намирането на силен общ глас между различните групи. Комитетът изгражда консенсус сред широкия кръг от своите членове посредством законодателната си дейност. Тези основни характеристики помагат на членовете на ECESP да изразяват цялостното си мнение и да се ангажират с платформата, без този процес да е твърде институционализиран. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ECESP може да играе роля в насърчаването на развитието на нови стратегии за кръгова икономика по два начина: (i) като предоставя възможност за публикуване на стратегии и пътни карти и по този начин документите стават лесни за ползване и цитиране, и ii) като улеснява свързването в мрежа на заинтересованите страни в рамките на териториите и между тях. Чрез секретариата платформата може да максимизира потенциала на свързването на лицата, които работят в областта на изпълнението, на местно и на национално равнище със създателите на политики на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Чрез тази работа в мрежа платформата може да насърчи и включването на широк кръг заинтересовани страни от гражданското общество в прехода към кръгова икономика и в началния етап на проектиране и разработване на пътна карта. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | ECESP осигурява уникална по рода си инфраструктура, чрез която в ЕС може да бъде постигнат съгласуван и координиран подход към проектирането и прилагането на нови модели на икономическа дейност. Тя се превърна в модел за други платформи: организациите на гражданското общество поемат функциите на секретариат, а заинтересованите страни председателстват координационната група на ротационен принцип. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | ЕИСК изтъква, че всички заинтересовани страни трябва да бъдат консултирани на всеки етап от разработването на стратегията и пътната карта — от проектирането до изпълнението и мониторинга на напредъка. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | В уникалната си позиция на партньор на Платформата и отговарящ за нейния секретариат, ЕИСК може допълнително да насърчи този приобщаващ подход с помощта на приспособим модел на стратегия, който да служи за пример на разработващите стратегии и пътни карти за кръговата икономика. Моделът на стратегия беше разработен и публикуван в рамките на проучване, възложено от Комитета (2). |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Разработването на силни стратегии налага сериозни научни изследвания, на които да се опре вземането на решения. Това е една от основните предпоставки за иновациите и ще изисква солидно съчетаване на публични и частни инвестиции. |
| --- | --- |

4.9.

5.   Основни поуки от проучването

| 5.1. | Кръговата икономика е широко понятие, което обхваща промените в използването на материали, в бизнес моделите, производствените модели, биоикономиката, потока от запаси, пазарите на вторични суровини и ролята на потребителите. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Стратегиите трябва да отразяват този широк диапазон, но са най-ефективни, когато са насочени към конкретна област, която е от значение за географския район, обхванат от стратегията. Например в селскостопанските региони стратегията на кръговата икономика трябва да се съсредоточи върху биоикономиката и ролята на селското стопанство и природните екосистеми в кръговостта. В регион, в който се произвеждат повече отпадъци, стратегията ще се съсредоточи върху най-добрия начин за предефинирането на отпадъците като ценна вторична суровина. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Наличието на план за действие на равнището на ЕС насърчи изготвянето на планове на национално равнище. Някои региони разполагат със значителни клъстери от стратегии. Там, където са приети национални стратегии, има по-голяма вероятност да се появят местни или регионални стратегии. ЕИСК насърчава всички държави членки да изготвят и приложат национални стратегии, които съответстват на инициативите на ЕС за кръгова икономика. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | В 80 % от случаите не са били проведени консултации с гражданското общество на етапа на определяне на обхвата и разработването на стратегиите. ECESP и ЕИСК подчертават работата на организациите на гражданското общество в тази област и наличния експертен опит. ЕИСК препоръчва координиран подход, който да цели ангажиране на всички заинтересовани страни на най-ранен етап от разработването на стратегията. Това би могло да се постигне чрез ECESP или чрез съвместен проект с Комитета на регионите, Парламента, Съвета и Комисията. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Обхватът на стратегиите се определя на най-ранен етап. От решаващо значение е да се гарантира, че на етапа на определяне на обхвата се признават взаимообвързващият характер на кръговата икономика и междудисциплинарните изисквания за ефективно прилагане. Кръговата икономика вече е нещо повече от рециклиране и стратегиите следва да отразяват това. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | При разработването на стратегии следва да се има предвид възможността за приспособяване на мащаба и преносимост. Изглежда, че тези елементи не са взети предвид в ранните стратегии. По-координиран подход към разработването на нови стратегии или преразглеждането на съществуващите стратегии със сигурност би спомогнал за постигането на тази цел. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Доброто управление е важно. Пътните карти трябва да гарантират ангажираност – от страна на вече създадено звено в дадена организация или новосъздадена организация, чиято задача би била да насърчава работата в мрежа, да генерира знания и да предоставя информация, да следи напредъка и да гарантира редовно актуализиране на стратегията. Такъв подход помага да се гарантира, че пътните карти са живи документи, по които се предприемат действия. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Кръговата икономика играе важна роля в селското стопанство. Традиционните семейни стопанства и семейно експлоатирани стопанства са били (а в някои случаи все още са) примери за ефективно използване на ресурсите в хармония с природата. ЕИСК призовава с финансиране от ЕС да се подкрепя кръговостта на селското стопанство на всички равнища и във всякакъв мащаб. Биоикономиката е подсектор на кръговостта. Биологичните и материалните потоци се съчетават, за да се създадат взаимосвързаните колела на кръговата икономика. Пътните карти за селскостопанските региони могат да помогнат на тези райони да приложат координиран подход и да гарантират пълното реализиране на конкурентното предимство на кръговата икономика. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Пътните карти могат да поставят акцент и върху преработването или ремонтирането. Новите модели на стопанска дейност и собственост, както и прилагането на стриктно екологосъобразно проектиране, могат да предоставят възможности за работни места и регионален просперитет във връзка с преработването на стоки. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Предоставянето на точна и ясна информация на потребителите е съществен елемент за стабилна пътна карта. Посредством комуникационни дейности трябва да се преодолеят културните бариери пред преминаването към използването на кръгови стоки или вторични материали. За потребителите преработените стоки често се отличават със същия функционален стандарт, но са по-устойчиви от произведените от свежи суровини. Опасенията относно качеството и правата на потребителите следва да бъдат част от всяка успешна пътна карта. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Важен елемент от успешното прилагане на кръговата икономика ще бъде включването на координиран подход за образоване на обществеността, от учениците до потребителите, относно предимствата и принципите на кръговостта. Образоването на всички заинтересовани страни е съществена част от постигането на успешен и приобщаващ преход. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Обучението, комуникацията и обменът на знания могат да бъдат укрепени чрез използването на ресурсите за партньорско обучение, предоставени от Комисията. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Пречки пред успешните пътни карти

| 6.1. | Пътните карти сами по себе си не са достатъчни за постигането на по-голям напредък към кръговост. Съществуват редица пречки, които трябва да бъдат преодолени. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Политически: липса на политическа подкрепа.






  — | Стратегии, които се появяват в политически вакуум, т.е. не са свързани с други политики и не са част от съгласувана, по-широка стратегия за кръговата икономика. |
| --- | --- | --- |

6.2.

—

Стратегии, които се появяват в политически вакуум, т.е. не са свързани с други политики и не са част от съгласувана, по-широка стратегия за кръговата икономика.

| 6.3. | Пречки, свързани с обществените нагласи: липса на осведоменост и разбиране на концепцията за кръгова икономика от страна на обществеността. Опасения във връзка с последиците от прехода за всички заинтересовани страни – от производителите и преработвателите до крайните ползватели и потребителите.






  — | Един от начините за преодоляване на тези опасения е хората да се обединят, за да споделят знания и опит. Именно това е функция на Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика, която се подкрепя от работата на членовете на нейната координационна група, например френския Национален институт за кръгова икономика (INEC) и тяхната работа за картографиране на мрежите на кръговата икономика в Европа. |
| --- | --- | --- |

6.3.

—

Един от начините за преодоляване на тези опасения е хората да се обединят, за да споделят знания и опит. Именно това е функция на Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика, която се подкрепя от работата на членовете на нейната координационна група, например френския Национален институт за кръгова икономика (INEC) и тяхната работа за картографиране на мрежите на кръговата икономика в Европа.

| 6.4. | Пречки, свързани с управленските рамки на инфраструктурата: липса на разпоредби по отношение на приспособяването на мащаба и преносимостта;






  — | Пътните карти трябва да бъдат съобразени със специфичния териториален контекст. Необходимо е да се създаде и въведе подходяща нормативна уредба. |
| --- | --- | --- |

6.4.

—

Пътните карти трябва да бъдат съобразени със специфичния териториален контекст. Необходимо е да се създаде и въведе подходяща нормативна уредба.

| 6.5. | Финансови пречки: може да липсват икономически стимули, насърчаващи предприятията да осъществят прехода към кръговост и потребителите да преминат към кръгови продукти и услуги. В крайна сметка кръговите опции на потребителите ще бъдат по-конкурентоспособни от икономическа гледна точка, но за първоначалната фаза на преход може да се наложи стимулиране. Достъпът до съответното финансиране трябва да бъде ясно съобщен, а процедурата за кандидатстване да бъде лесна и разбираема. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | ЕИСК призовава ECESP да потърси решение на тези основни пречки, да идентифицира други и да предложи конкретни решения на лицата, отговорни за създаването на политиките, за най-добрия начин да се подходи към ключовите проблеми. |
| --- | --- |

6.6.

Брюксел, 26 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на ЕИСК относно „Пакет за кръговата икономика“ (ОВ C 264, 20.7.2016 г., стр. 98).

1

Пакет за кръговата икономика

(2)  Стратегии и пътни карти за кръговата икономика в Европа:

2

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/34 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/34

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „10 години Източно партньорство: размисъл върху постиженията и оформянето на бъдещата политика на Източното партньорство“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 14/04)

Докладчик: Indrė VAREIKYTĖ

| Решение на Пленарната асамблея | 20.2.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  Становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 5.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 26.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 155/3/6 |

Решение на Пленарната асамблея

20.2.2019 г.

Правно основание

Член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

Становище по собствена инициатива

Компетентна секция

„Външни отношения“

Приемане от секцията

5.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

26.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

155/3/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) счита, че инициативата на ЕС за Източното партньорство (ИП) отговаря на голяма необходимост и има потенциал да бъде успешна, и призовава новоизбраните Европейски парламент и Европейска комисия да се ангажират изцяло с нея. ЕИСК също се ангажира да продължи да участва активно в изграждането на по-силни и по-демократични общества в съседните държави (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Въпреки че основните постижения на ИП са споразуменията за асоцииране, включително за задълбочена и всеобхватна зона за свободна търговия и за безвизов режим на пътуване с Грузия, Република Молдова и Украйна (асоциираната тройка), през следващото десетилетие се очаква партньорството да постигне по-голям и по-целенасочен напредък. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Комитетът изтъква, че докато асоциираната тройка отбеляза по-голям напредък и демонстрира готовност за провеждане на реформи, а Армения следва добрия пример, Беларус и Азербайджан останаха предимно в застой, а в някои случаи се отдалечиха още повече от определението за демокрация. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Според ЕИСК Европейският съюз е преди всичко съюз на ценности и поради това отношенията му с неговите съседи следва също да се основават на тези ценности и да бъдат подчинени на определени условия. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът откроява следните основни предизвикателства, пред които ще бъде изправено ИП: ефективното изпълнение на споразуменията за асоцииране/задълбочените и всеобхватни споразумения за свободна търговия и други свързани с тях ангажименти; укрепването на принципите на правовата държава, осъществяването на съдебните реформи и борбата с корупцията; по-нататъшното опазване на околната среда и активни действия за справяне с изменението на климата; повишаване на устойчивостта на обществото по отношение на хибридните заплахи и дезинформацията чрез противодействие; укрепване на средата за гражданското общество и свободните и независими медии и засилване на ангажимента на ЕС за подпомагане на живота на гражданите, засегнати от конфликти в региона. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът препоръчва да се определят съобразени със специфичните условия цели и резултати за всяка страна партньор за следващия период на ИП. Участието на гражданското общество в този процес ще бъде от решаващо значение за създаването на допълнителен инструмент за активно наблюдение на напредъка. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК предлага да се определи график за извършване на задължителни последователни оценки на напредъка, за да се насърчат правителствата на държавите от ИП да създадат свои собствени планове в допълнение към двустранните пътни карти и да осъществяват и контролират постигането на конкретните резултати и цели. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Комитетът препоръчва също постепенно да се увеличи броят на показателите и количеството на данните, които държавите от ИП трябва да представят на Евростат. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | С оглед на дезинформацията, насърчавана от руското правителство, и агресивните кампании за китайски и руски инвестиционни проекти и други заплахи в региона институциите на ЕС трябва да преосмислят комуникационната стратегия за региона на ИП с цел техните послания да стигнат до гражданите. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК счита, че трябва да се отдели повече внимание и че се необходими повече инструменти за подобряване на уменията на организациите на гражданското общество (ОГО), държавните служители и политическите лидери в държавите от ИП, както и за изграждане на капацитет на профсъюзите и стопанските сдружения. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Комитетът счита, че следва да се даде по-голям приоритет на преодоляването на недостига на умения и на несъответствията между търсените и предлаганите умения в страните от ИП, подобряването на общата ефективност на образованието и укрепването на връзките между образованието, научните изследвания и иновациите, за да се засили сътрудничеството между публичния и частния сектор. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Въпреки че търговията между държавите от ИП и ЕС се увеличава, следва да се засили вътрешнорегионалната търговия, за да се гарантират диверсификация и устойчивост на търговските приходи. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК е твърдо убеден в необходимостта от задължителна правна рамка, която да позволи на гражданското общество да има достъп до информация, да търси отговорност от правителството и да участва в процеса на изготвяне на политики във всяка от страните от ИП. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Комитетът подкрепя категорично предложението за установяване на засилен диалог относно реформите, свързани със споразуменията за асоцииране/задълбочените и всеобхватни споразумения за свободна търговия между ЕС и асоциираната тройка с цел включване на сравнителни елементи в специфичните за всяка държава препоръки и синхронизиране на тяхното обявяване с оглед на насърчаването на положителна конкуренция. |
| --- | --- |

1.14.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Започнато през 2009 г. като съвместна политическа инициатива, ИП има за цел да задълбочи и укрепи отношенията между Европейския съюз, неговите държави членки и неговите шест източни съседи: Азербайджан, Армения, Беларус, Грузия, Република Молдова и Украйна. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В рамките на тази инициатива всички партньори се договориха да осигурят осезаеми ползи за всекидневния живот на своите граждани чрез укрепване на институциите и доброто управление, гарантиране на върховенството на закона и привеждането в изпълнение на процедурите му, осъществяването на ключови съдебни реформи, борба с корупцията, засилване на ангажираността с гражданското общество, овластяване на жените и осигуряване на баланс между половете, укрепване на стратегическата комуникация и осигуряване на подкрепа за плурализма и независимостта на медиите; подпомагане на растежа на малките и средните предприятия, привличане на инвестиции, създаване на качествени работни места в нови сектори, увеличаване на възможностите за търговия чрез подпомагане на достъпа до нови пазари; подобряване на транспортните връзки и инфраструктура, насърчаване на енергийната устойчивост и ефективност, както и използването на енергия от възобновяеми източници; инвестиране в уменията, предприемачеството и пригодността за заетост на младите хора. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Въпреки че трите споразумения за асоцииране/задълбочени и всеобхватни споразумения за свободна търговия и за безвизов режим на пътуване с подписалите ги държави са изключително похвални постижения, за съжаление общият напредък, наблюдаван в повечето от горепосочените области, е умерен и предварително определените резултати все още не са напълно постигнати. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Според ЕИСК Европейският съюз е преди всичко съюз на ценности (2) и поради това отношенията му с неговите съседи следва също да се основават на тези ценности. В ИП следва да има по-голяма обвързаност с условия и ясни, договорени по взаимно съгласие с държавите от ИП пътища за гарантиране на правата на човека, гражданските свободи и свободата на медиите и пресата, принципите на правовата държава, прозрачното управление, равенството между половете, социалния диалог, опазването на околната среда и други основни ценности, без които Европа днес би била немислима. От най-голяма полза за целия регион би било съседните на ЕС демокрации да са също толкова развити колкото тези в ЕС. И страните партньори би трябвало да подготвят график за ратифициране на 18-те международни договора в областта на правата на човека (3) и да получат (или запазят) акредитационен статут „А“ от Световния алианс на националните институции за правата на човека (4). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Комитетът признава необходимостта от ясни и измерими резултати и препоръчва на Комисията да определи съобразени със специфичните условия цели и резултати за всяка страна партньор за следващия период на ИП. От решаващо значение е да се гарантира, че в бъдещите цели и резултати се акцентира не само върху икономическите показатели, но и върху социалния просперитет и благосъстояние. Очевидно е, че акцентирането само върху икономическото развитие не дава очакваните резултати. Например общият размер на безвъзмездните средства от ЕС за Украйна ще достигне 4,8 милиарда евро до 2020 г. (5), но тя продължава да бъде най-бедната държава в региона. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Участието на гражданското общество в този процес ще бъде от определящо значение, за да се намали уязвимостта на планираните реформи спрямо изборните цикли и политическите промени. Процесът на трансформация и провеждането на необходимите реформи могат да бъдат осъществени само чрез включване на социалните партньори и организациите на гражданското общество в законодателния процес, реформите и тяхното прилагане. За тази цел стопанските сдруженията и организациите за подкрепа следва да бъдат привлечени за участие в процесите на изготвяне и изпълнение на стратегиите за икономическо развитие и регионално сътрудничество. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | За пълното постигане на устойчиви резултати е необходима силна ангажираност на местно равнище. Ако не бъдат посочени, обсъдени, подкрепени и осъществени в сътрудничество с местното гражданско общество, постигнатите резултати лесно могат да бъдат загубени. Освен това до момента основните участници, отговорни за изпълнението, бяха Европейската комисия и съответните министерства на държавите от ИП, докато правителствата, които трябва да гарантират постоянна политическа воля за реформи, все още не са сред основните участници, свързани с постигането на целите (6). |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | При планирането на следващия набор от дългосрочни цели следва да се обърне повече внимание на мониторинга на напредъка при тяхното изпълнение. Досега оценката се извършваше основно от Европейската служба за външна дейност (ЕСВД) и от гражданското общество в страните от ИП. ЕИСК предлага да се определи график за извършване на задължителна последователна оценка на напредъка, за да се насърчат правителствата на държавите от ИП да създадат свои собствени планове в допълнение към двустранните пътни карти и да осъществяват и контролират постигането на конкретните резултати и целите. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | ЕИСК препоръчва да се разгледа възможността за постепенно увеличаване на броя на показателите и количеството на данните, които държавите от ИП трябва да предоставят на Евростат, за да се осигури по-строг мониторинг на напредъка на ключовите реформи и да се гарантира по-прозрачна и обективна оценка. Държавите, подписали споразумения за асоцииране/задълбочени и всеобхватни споразумения за свободна търговия, следва да имат ясен график, за да достигнат в крайна сметка до същото равнище на предаване на данни на Евростат като държавите – членки на ЕС. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | За измерване на въздействието на участието на гражданското общество в реформите в държавите от Източното партньорство, Комитетът предлага да се изготви сравнителен анализ, който да измерва разликите в постиженията и във въздействието на гражданското общество в държавите с вътрешни консултативни групи (ВКГ) и в останалите партньори от ИП. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Комитетът е твърдо убеден, че настоящият приоритет за новоизбраните Европейски парламент и Европейска комисия е да се постигне консенсус относно асоциирането и евентуално перспективите за членство за държавите от ИП, които желаят и са в състояние да се присъединят към ЕС в обозримо бъдеще. Както напредъкът, така и планирането в тази посока са сериозно затруднени от липсата на ясна визия за крайната цел и за наградата, която всяка страна партньор ще получи за всички свои усилия, ако постига изцяло заложените цели и резултати. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | В по-дългосрочен план стратегията за ИП за периода след 2020 г. може да доведе до либерализиране на някои услуги, включително финансови, до присъединяване на асоциираните държави към Единната зона за плащания в евро (SEPA) и чрез споразуменията за асоцииране/задълбочените и всеобхватни споразумения за свободна търговия – към Европейското икономическо пространство (ЕИП), до задълбочаване на интеграцията в областта на цифровия пазар, например при предаването на данни, и до разширяване на свободата на движение за специалистите чрез сключването на споразумения с ЕС относно взаимното признаване на професионалните квалификации. |
| --- | --- |

2.12.

| 2.13. | Популяризирането на ценностите на ЕС беше и продължава да бъде основната идея на политиката за ИП. Подкрепата за по-тесни отношения и в крайна сметка за членство в ЕС остава висока сред гражданите на държавите от ИП, но промяната в начина на мислене на хората изисква дългосрочни усилия. Въпреки че по-голямата част от гражданите на ЕС признават значението на спазването на принципите на правовата държава, плащането на данъци и избягването на сивата икономика, поради икономическата ситуация в държавите от ИП хората се борят ежедневно за своето оцеляване и затова не поставят като приоритет възприемането на някои ценности на ЕС. |
| --- | --- |

2.13.

| 2.14. | За да се подобри управлението и да се повиши ефективността на схемите и инструментите за подпомагане, насочени към гарантиране на приобщаващо участие на гражданското общество в общите процеси на ИП, следва да се обмисли съсредоточаването на тези инструменти под егидата на ЕИСК поради неговите несравними възможности, опит в тази област, институционална история и капацитет за проникване в обществото. |
| --- | --- |

2.14.

| 2.15. | С оглед на факта, че дезинформацията, насърчавана от руското правителство, както и агресивните информационни кампании на китайски и руски инвестиционни проекти и други заплахи в района имат огромно въздействие върху обществото, институциите на ЕС трябва да преосмислят комуникационната стратегия за региона на ИП. Един от изпитаните начини за разпространяване на информация относно ценностите, целите, въздействието и добрите примери за сътрудничество с ЕС е да се предостави по-голяма възможност за действие на местните ОГО, като просто им се помогне да постигат по-добро въздействие в ежедневната си работа. |
| --- | --- |

2.15.

| 2.16. | ЕС следва да продължи да допринася за мирното уреждане на конфликтите в региона на ИП. Следва да се умножат подходи като „Европейското партньорство за мирното уреждане на конфликта за Нагорни Карабах“, където ОГО от държавите – членки на ЕС, и държавите от ИП обединяват усилията си за изграждане на взаимно разбирателство и доверие в процеса на уреждане на конфликта. |
| --- | --- |

2.16.

3.   Общество

| 3.1. | Най-новите схеми за финансиране на организациите на организираното гражданско общество в ИП имат условие – за да може гражданското общество да работи по прилагането на споразумението за асоцииране и по реформите, ОГО трябва да се превърнат в представители на ЕС и понякога да работят по теми, които не са присъщи за тях. Поради това условие ОГО просто кандидатстват за финансирането, което е на разположение, вместо да се съсредоточават върху целите си и върху това, което е необходимо за обществото, като по този начин се превръщат в още един доставчик на услуги. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Докладът за ОГО в ЕС и сравнителните данни потвърждават (7), че по-голямата част от техните партньори от ИП не притежават дори основни умения за управление на проекти, включително за това как да се подготвят предложенията за проекти и съответните бюджети. Поради това организациите на ЕС продължават да играят много значима роля за постигането на резултати, свързани с наблюдението на реформите, изготвянето на алтернативни доклади, анализа на различни проблеми и отправянето на препоръки. ЕИСК счита, че по-малко квалифицираните ОГО в държавите от ИП не следва да се пренебрегват или недооценяват, а че просто очакванията към тях следва да бъдат реалистични: те са важни действащи лица в своите общности, но от тях не следва да се очаква да правят това, което са в състояние да постигнат опитните европейски организации. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Поради това ЕИСК препоръчва Комисията, в партньорство с държавите – членки на ЕС, да създаде достъпна образователна програма, насочена към подобряване на уменията на представителите на ОГО, държавните служители и лидерите на държавите от ИП. Подобна програма би могла също така да спомогне за преодоляването на липсата на умения, с която представителите на ОГО се сблъскват при присъединяването си към държавната администрация, какъвто беше случаят след „Революцията на достойнството“ в Украйна и „Нежната революция“ в Армения. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Освен това Комитетът счита, че следва да се даде ясен приоритет на схемите за подпомагане и на приобщаването към партньорство на младежките организации в държавите от ИП и на по-нататъшната подкрепа на тяхното участие в програми за международно сътрудничество и мобилност (напр. „Младежта в действие“ и „Еразъм+“). Създаването на европейски училища, подобни на това в Тбилиси, Грузия, в останалите държави от ИП би могло да бъде добра отправна точка, за да се повиши образователният стандарт по примера на най-добрите модели от държавите – членки на ЕС. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК счита, че програмата за социално сближаване трябва да коригира недостига и несъответствията между търсените и предлаганите умения в държавите от ИП с цел подобряване на общата ефективност на образованието чрез адаптиране на най-добрите примери и системи на техните партньори от ЕС. Качеството на образованието, което дава възможност за иновации, е все още ниско в региона и затова е необходимо да се реформират образователните системи и съответните организации на гражданското общество и практикуващите специалисти да бъдат привлечени към изготвянето на учебните програми. Необходимо е да се подобрят връзките между образованието, научните изследвания и иновациите, за да се засили сътрудничеството между публичния и частния сектор (8). |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Комитетът приветства участието на Международната конфедерация на профсъюзите (МКП), нейния Общоевропейски регионален съвет и Европейската конфедерация на профсъюзите (ETUC) в изграждането на капацитета на независими профсъюзи в страните от ИП. Подобни проекти и инициативи са важни за насърчаването на европейския социален модел, включително социалния диалог и социалната сигурност, както и колективното договаряне. Наличието на силни независими синдикални организации е от решаващо значение за постигането на устойчив растеж и социален напредък в резултат на процесите на трансформация, свързани с прилагането на споразуменията за асоцииране или партньорство. Освен това силните профсъюзи са предпоставка за успешно и динамично гражданско общество. |
| --- | --- |

3.6.

4.   Икономика

| 4.1. | Изграждането на икономическа устойчивост и подобряването на конкурентоспособността са в основата на сътрудничеството на ЕС с държавите от ИП с акцент върху съвместната работа за създаване на работни места и развиването на по-силни, по-диверсифицирани, динамични и устойчиви икономики. В тази област е постигнат значителен напредък, включително увеличаване на търговията между шестте страни партньори и ЕС. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Според ЕИСК ангажиментите за хармонизиране на цифровите пазари в региона на ИП все още не се изпълняват ефективно, като по този начин се възпрепятстват напредъкът и развитието на цифровите услуги. В същото време ЕИСК приветства постигнатия консенсус относно плановете за сключване на споразумение за роуминг за региона до 2020 г., което не само ще увеличи достъпа до комуникации за хората, но може също така да даде тласък на туризма и да доведе и до по-широки икономически ползи. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Въпреки че търговията между държавите от ИП и ЕС се увеличава, следва да се положат повече усилия за засилване на вътрешнорегионалната търговия, за да се гарантира диверсификация и устойчивост на търговските приходи. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК счита, че интеграцията на регионалната търговия, водеща до общо икономическо пространство, безплатен роуминг, обща зона на миграция, синхронизиране на електроенергийните мрежи и развитие на независими източници на чиста енергия и преминаване към селскостопанските стандарти на ЕС, следва да се разглежда и развива като най-важният общ икономически проект както за партньорите от ИП, така и за ЕС като цяло. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Комитетът подчертава необходимостта от изграждане на независими стопански сдружения и подкрепа на организациите в региона. Тези организации трябва да бъдат ангажирани в по-голяма степен и по-пълноценно с развитието на бизнеса и прилагането на задълбочените и всеобхватни споразумения за свободна търговия. Същевременно МСП от ИП трябва да създадат сдружения и/или обединения на организации, които да представляват техните интереси и да укрепят тяхната позиция, когато става въпрос за защитата на техните интереси в законодателния процес и осигуряването на дял от местните пазари и пазарите на ЕС. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Управление

| 5.1. | Увеличаването на усилията в областта на укрепването на институциите и доброто управление е главен приоритет за ЕС в държавите от ИП, където продължава да има предизвикателства. По-конкретно трябва да се положат повече усилия в областта на прилагането на принципите на правовата държава, осъществяването на ключови съдебни реформи и борбата с корупцията. Това са предпоставките за наличието на доверие в гражданите към държавата, дългосрочната стабилност и климата на сигурност за инвестициите. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Комитетът отбелязва, че законодателство за задължителни консултации на правителството с обществеността съществува само в Република Молдова и Украйна. Трябва да има задължителна правна рамка, която да позволи на гражданското общество да има достъп до информация, да търси отговорност от правителството и да участва в процеса на изготвяне на политиките. Освен това, за да се укрепят организациите на гражданското общество, правителствата на държавите от ИП трябва да се ангажират с по-последователна и пряка подкрепа за ОГО. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Що се отнася до изграждането на капацитет, институциите в държавите от ИП, които функционират добре и са способни да извършат необходимите реформи, са по-важни от всякога, поради което споразуменията за двустранно сътрудничество („туининг“) между тях (напр. мрежа от агенции за безопасност на храните, органи за стандартизация, агенции за борба с корупцията и др.) следва да бъдат официализирани и евентуално подкрепени от ЕС. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Чрез съвместен инструмент за асоцииране могат да бъдат подкрепени съвместно изграждане на капацитет, споразумения за двустранно сътрудничество („туининг“) и изграждане на мрежи, споделяне на практики и разработване на съвместни подходи и инструменти. Би могло да се обмисли и финансирането на екипите за реформа да се извършва в съответствие с насоките, разработени за Украйна. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ЕИСК подчертава също така необходимостта от оказване на съдействие на правителствата и гражданското общество в държавите от ИП при разработването на необходимите инструменти за оценка и преодоляване на неравенството между половете. От решаващо значение е да се гарантира, че подкрепата за държавните статистически служби обхваща събирането на статистически данни в областта на търговията и по пол, включително чрез специфични въпроси в изследванията на домакинствата и предприятията, както и специфични показатели за наблюдение на свързаните с търговията въздействия с течение на времето. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Свързаност

| 6.1. | Работата на ЕС със страните партньори за подобряване на транспортните връзки и инфраструктурата, насърчаване на енергийната устойчивост и ефективност, както и използването на енергия от възобновяеми източници за намаляване на емисиите на парникови газове доведе до значителен напредък. По-нататъшните инвестиции в тези области ще доведат до засилено и по-устойчиво икономическо развитие и до конкретни ползи за живота на гражданите чрез създаване на алтернативни енергийни източници, намаляване на енергийната зависимост от един доминиращ доставчик и на потреблението на енергия. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Поради това Комитетът подчертава значението на допълнителното диверсифициране на енергийните източници, намаляване на емисиите на CO2 и на създаването на ефективни национални механизми за мониторинг на емисиите, както и засилване на действията за опазване на биологичното разнообразие и устойчиво управление на горите. |
| --- | --- |

6.2.

7.   Споразумения за асоцииране/задълбочена и всеобхватна зона за свободна търговия

| 7.1. | Комитетът категорично подкрепя предложението за установяване на засилен диалог относно реформите, свързани със споразуменията за асоцииране/задълбочените и всеобхватни споразумения за свободна търговия между ЕС и асоциираната тройка, включването на сравнителни елементи в специфичните за всяка държава препоръки в споразуменията за асоцииране и синхронизирането на тяхното обявяване с цел насърчаване на положителна конкуренция, тъй като този подход вече доказа своята ефективност за ускоряване на напредъка в Централна и Източна Европа. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Препоръчва се допълнително институционализиране на сътрудничеството между асоциираната тройка и ЕС, по-специално на равнище изпълнителни органи. Добра отправна точка може да бъде създаването на съвместна изпълнителна група и няколко подгрупи, които да транспонират процеса на институционализация на равнище парламенти. Това може да бъде последвано от подобни обединения на организираното гражданско общество в рамките на платформите на гражданското общество от ИП, стопанските сдружения и организациите, създадени в подкрепа на предприятията, профсъюзите и др. За модел биха могли да послужат опитът на Организацията за демокрация и икономическо развитие на Грузия, Украйна, Азербайджан и Република Молдова (ГУАМ) и мрежите, създадени с помощта на сътрудничеството в нейните рамки. Подкрепата от ЕС и отделните му държави членки ще подпомогне значително тази институционализация. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Сложността на споразуменията за асоцииране/задълбочените и всеобхватни споразумения за свободна търговия затруднява тяхното прилагане, тъй като изисква значителни политически, финансови и човешки ресурси. Прилагането им е пълно с предизвикателства, особено като се има предвид, че те са насочени към пазарни реформи, докато основните реални очаквания от реформите, препоръчвани от ЕС, са свързани с принципите на правовата държава и доброто управление. Комитетът счита, че е от решаващо значение тези очаквания да бъдат отразени и изпълнението на споразуменията за асоцииране/задълбочените и всеобхватни споразумения за свободна търговия да бъде подкрепено с помощта на паралелни инициативи за укрепване на асоциираните демокрации. Биха могли да се обмислят и допълнителни механизми за подкрепа, която да се предоставя само при пълно изпълнение на взаимно договорените цели в рамките на тези паралелни инициативи, които да служат и като допълнителен мотивиращ фактор. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | ЕИСК препоръчва настоятелно редовно да се обръща внимание и на въпросите, свързани с трудовите права и възнагражденията на жените, особено в секторите на промишлеността и услугите, в които изглежда са налице най-големи неравенства от най-различно естество. Програмата за сближаване в рамките на споразуменията за асоцииране/задълбочените и всеобхватни споразумения за свободна търговия предлага всеобхватен подход по отношение на законодателните действия и прилагането на международните конвенции, включително във връзка с равенството между половете и борбата с дискриминацията. От решаващо значение е този процес да се наблюдава, да се подобри събирането на дезагрегирани по пол статистически данни относно заетостта и възнагражденията и да се подкрепят женските асоциации в защитата на техните интереси. |
| --- | --- |

7.4.

Брюксел, 26 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  През последните десет години ЕИСК прие повече от десет становища по различни аспекти на ИП. Той създаде и постоянен Комитет за наблюдение „Източни съседи“, двустранни платформи на гражданското общество от държавите от ЕС и от ИП, както и вътрешни консултативни групи (ВКГ), и организира бизнес форумите на ИП успоредно със срещите на върха на ИП.

1

(2)  Харта на основните права на Европейския съюз (2016/C 202/02).

2

(3)  https://indicators.ohchr.org

3

(4)  https://nhri.ohchr.org/

4

(5)  Rebuilding Ukraine: An assessment of EU assistance, Chatham House, the Royal Institute of International Affairs („Възстановяване на Украйна: оценка на помощта, предоставяна от ЕС“, Chatham House, Кралския институт по международни отношения), 2018 г.

5

(6)  Информационен документ за Форума на гражданското общество в ИП, съвместен работен документ на службите EaP – Focusing on key priorities and deliverables – Assessment and recommendations by the civil society („Източно партньорство – съсредоточаване върху ключови приоритети и резултати – оценка и препоръки от страна на гражданското общество“), 2017 г.

6

(7)  Ukraine Analytica, брой 3 (13), 2018 г.

7

(8)  http://eu4business.eu/files/medias/regional-position-paper_final_kyiv-21-june-2017-2_0.pdf.

8

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/40 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/40

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Международната търговия и туризмът — Глобална програма за устойчиво развитие“

(становище по собствена инициатива)

(2020/C 14/05)

Докладчик: Alfred GAJDOSIK

| Решение на пленарната асамблея | 24.1.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 32, параграф 2 от Правилника за дейността
  становище по собствена инициатива |
| Компетентна секция | Секция „Външни отношения“ |
| Приемане от секцията | 5.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 26.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 134/0/4 |

Решение на пленарната асамблея

24.1.2019 г.

Правно основание

член 32, параграф 2 от Правилника за дейността

становище по собствена инициатива

Компетентна секция

Секция „Външни отношения“

Приемане от секцията

5.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

26.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

134/0/4

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подчертава многопластовите взаимовръзки между туризма и международната търговия като цяло. Темпът на растежа в сектора на туризма е по-голям от този на икономиката като цяло и поради това туризмът без съмнение може да бъде разглеждан като важен двигател за заетостта и икономическия растеж. В този смисъл туризмът и международната търговия са определящи фактори за постигането на целите на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие (ЦУР) (1). Поради това предлага отговорните действащи лица в съответните икономически сектори да бъдат изрично ангажирани с постигането на ЦУР – например създаването на достойни и устойчиви работни места по смисъла на ЦУР 8 – чрез декларации за поемане на ангажимент. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК обръща внимание на значението на финансовото планиране за изпълнението на политическите приоритети и подчертава значението на бюджетите като най-ефикасното средство за изпълнение на политическите цели. Следователно той призовава, значението на туризма като съществен елемент да бъде отчетено, не на последно място, като бъде преразгледано последното предложение за многогодишна финансова рамка (МФР) за периода 2021—2027 г. и се създаде отделен бюджетен ред за туризма. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК изразява съжаление, че досега туризмът не е поставен като самостоятелна цел в регламентите относно европейските структурни и инвестиционни фондове, а се разглежда само като средство или като сектор. Наистина трябва да се приветства фактът, че в регламентите са предвидени възможности за инвестиции в интелигентен туризъм, но според ЕИСК това не е достатъчно, за да бъде признато икономическото, социалното и културното значение на туризма и от гледна точка на неговото външно въздействие. Поради това ЕИСК призовава туризмът да бъде включен като тематична цел в рамките на европейските структурни и инвестиционни фондове. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Относително малките пречки за навлизане на пазара в сектора на туризма не трябва да водят до неблагоприятни икономически и социални последствия за заетите в туристическия бранш. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК предлага да се обърне внимание на мерки за сближаване и признаване на образованието, професионалните стандарти и документи за придобита квалификация в туризма, да се увеличат усилията за създаване на европейски паспорт за професионална квалификация и да се насърчава ученето през целия живот в сектора на туризма. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Тъй като е безспорно, че международният туризъм наред със значението си за икономиката има значителен принос и за постигането на разбирателство между народите и за преодоляването на предразсъдъците и по този начин подкрепя значително външните действия на Съюза, следва да се подкрепят със специални мерки някои конкретни форми на туризъм, като например културният и социалният туризъм. Освен това Комитетът отбелязва необходимостта от насърчаване на здравния, спортния, селскостопанския и екологичния туризъм, както и на други видове туризъм. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | Изключително важно и спешно е да се гарантират достойни и устойчиви работни места в този сектор чрез колективни споразумения и в съответствие с ЦУР 8. ЕИСК отправя искане за изкореняване на всички форми на незаконна и несигурна заетост в сектора на туризма. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | Устойчивостта на туризма зависи в значителна степен от избора на транспортни средства, които зачитат по-добре околната среда; затова трябва да се обърне специално внимание на внимателното и отговорно използване на транспортните средства. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Въведение

| 2.1. | С настоящото становище ЕИСК би искал да изтъкне тясната връзка между туризма и международната търговия и да подчертае тяхното общо значение за постигането на целите на Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие (ЦУР). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Международната търговия има дългогодишна традиция, но нейното особено социално и политическо значение се е увеличило значително в хода на историята. Докато международната търговия по традиция се урежда чрез двустранни договори, в периода след Втората световна война се сключват все повече многостранни договори. От създаването на Световната търговска организация (СТО) насам е налице структура на търговията, която регулира международната търговия. В тези рамки от 2011 г. Европейската комисия подкрепя външната търговия на Общността чрез ново поколение търговски споразумения, чиято цел е засилването на икономическите и търговските отношения с някои търговски партньори. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В сферата на напрежение между свободната търговия и протекционизма става ясно, че международната търговия може да се прилага и като елемент на оказване на политическо влияние. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Туризмът е третият по големина сектор в баланса на международната търговия. Неговият принос за общия БВП е 10,4 % (за ЕС 10,3 %), като в сектора се създават 313 милиона работни места в световен план. Всяко единадесето работно място в света е свързано с туризма. За една трета от развиващите се държави туризмът е основен фактор в износа и по този начин оказва значително влияние върху икономическото положение в тези държави. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ето защо туризмът има съществено значение с оглед на постигането на целите за устойчиво развитие, но трябва да се има предвид, че 8 % от емисиите на парникови газове се дължат на световния туризъм. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Туризмът допринася за икономическата и социалната интеграция в селските райони и най-отдалечените региони по света. Трябва обаче да се отчитат и нежеланите съпътстващи последици, като загубата на земеделски земи, увреждането на природата, замърсяването на въздуха и др., които трябва да бъдат избягвани във възможно най-голяма степен. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | През 2017 г. в областта на международния туризъм са отчетени 1,32 милиарда пристигания в света (увеличение със 7 %) и 671 милиона пристигания в Европа, т.е. Европа има пазарен дял от 51 % (увеличение с 8 %). От проучване на дългосрочните перспективи на Световната организация по туризъм (СОТ) става ясно обаче, че до 2030 г. туризмът в Европа ще отбележи много по-малък ръст с очаквани 744 милиона туристи (увеличение от 1,8 %) и общ пазарен дял от 41,1 %. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | С Договора от Лисабон (1 декември 2009 г.) беше създадено отделно правно основание за действия на Съюза в сектора на туризма (2). Съответно през 2010 г. Комисията публикува съобщение, озаглавено „Европа – водеща световна туристическа дестинация – нова политическа рамка за европейския туризъм“ (3). Но нито в тогава действащата многогодишна финансова рамка (МФР) за периода 2014—2020 г., нито в последното предложение за МФР за периода 2021—2027 г. е предвиден отделен бюджетен ред за туризма. |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Ако се има предвид обаче, че ръстът на заетостта, а оттам и икономическият ръст в сектора на туризма в Съюза през последните години е по-голям, отколкото в другите сектори на икономиката, въз основа на наличните данни е не само обосновано, но и спешно наложително по-нататъшното задълбочаване на външната политика в областта на туризма, а така също и съответни бюджетни мерки на равнището на Съюза. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | Комитетът категорично приветства заключенията на Съвета от 27 май 2019 г. (4), в които той прави конкретни предложения относно Програмата до 2030 г. за устойчиво развитие с оглед на предизвикателствата, пред които е изправен туристическият сектор (цифровизация, устойчивост и специфични за сектора знания и умения), и призовава за подходящи мерки в подкрепа на туризма, за да се запази ролята на ЕС като световен лидер в туризма. |
| --- | --- |

2.10.

| 2.11. | Потенциалът на туризма за създаване на работни места е голям. Фактът, че в световен план в туристическия бранш са заети средно повече жени и млади хора в сравнение с другите сектори, показва решаващото му значение за постигането на целите за устойчиво развитие, по-специално No 5 и 10. |
| --- | --- |

2.11.

| 2.12. | В повечето държави заплатите и възнагражденията в туризма и в хотелиерството и ресторантьорството са много по-ниски от средната работна заплата, поради което трябва да бъдат взети подходящи мерки за адекватно заплащане за всички категории заетост в сектора. Това е от още по-голямо значение, тъй като условията на труд в туристическия бранш често са твърде неблагоприятни, споразуменията на социалните партньори за минимална заплата и максимално работно време, както и разпоредбите за безопасни и здравословни условия на труд на работното място често не се спазват на практика. Поради това е спешно необходимо да бъдат създадени достойни и трайни работни места в този сектор в съответствие с цел за устойчиво развитие 8. С оглед на това според ЕИСК е наложително да бъдат подобрени рамковите условия, да бъдат сключени ясни колективни трудови договори и браншът да получи подкрепа в областта на цифровизацията. |
| --- | --- |

2.12.

3.   Туризъм и икономика

| 3.1. | Поради това значението на туризма като съществен двигател за растеж на икономиката далеч надхвърля областта само на икономиката на туризма и засяга международната търговия и пласмент, а също и всички сектори от публичната и частната сфера, включително селското стопанство и транспорта. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Освен това за много региони, като малки острови или изолирани планински райони, туризмът е една от малкото, а в някои случаи и единствената стопанска дейност в днешното международно разделение на труда. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Освен това в много региони туризмът е спомогнал за възраждането на западнали райони. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Туризъм и устойчиво развитие

| 4.1. | Конкурентоспособността на туризма е тясно свързана с неговата устойчивост, тъй като привлекателността и качеството на туристическите дестинации зависят в голяма степен както от тяхната природна и културна среда, така и от тяхната свързаност с местната инфраструктура. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Устойчивостта на туризма се основава на различни елементи, като например:






  — | отговорно отношение към природните ресурси (по-специално водата); |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

отговорно отношение към природните ресурси (по-специално водата);

| — | използване на по-чисти енергийни източници; |
| --- | --- |

—

използване на по-чисти енергийни източници;

| — | отчитане на въздействието на туристическите дейности върху околната среда; (като например управление на отпадъците, увеличено натоварване на почвите и водите); |
| --- | --- |

—

отчитане на въздействието на туристическите дейности върху околната среда; (като например управление на отпадъците, увеличено натоварване на почвите и водите);

| — | запазване на биологичното разнообразие; |
| --- | --- |

—

запазване на биологичното разнообразие;

| — | опазване на културното наследство; |
| --- | --- |

—

опазване на културното наследство;

| — | запазване на качеството и дълготрайността на създадените от туризма работни места; |
| --- | --- |

—

запазване на качеството и дълготрайността на създадените от туризма работни места;

| — | отчитане на въздействието върху местното население; |
| --- | --- |

—

отчитане на въздействието върху местното население;

| — | развитие на персонала; |
| --- | --- |

—

развитие на персонала;

| — | транспорт. |
| --- | --- |

—

транспорт.

| 4.3. | Устойчивият туризъм беше определен като сектор от ключово значение в 10-годишната рамкова програма за устойчиви модели на потребление и производство (10YFP). Според тази програма устойчивият туризъм като сектор на бъдещето има потенциала да се превърне не само в стандарт за целия бранш, но и да свърже националните икономики по света (5).
  Според Комитета този потенциал следва да бъде използван от лицата, отговарящи за международната търговия и туризма, за намирането на начини да допринасят ефикасно за постигането на целите за устойчиво развитие (в този контекст, по-специално цели 3, 6, 7, 12, 14 и 15), както и да работят за изграждане на партньорства по смисъла на цел 17. |
| --- | --- |

4.3.

Според Комитета този потенциал следва да бъде използван от лицата, отговарящи за международната търговия и туризма, за намирането на начини да допринасят ефикасно за постигането на целите за устойчиво развитие (в този контекст, по-специално цели 3, 6, 7, 12, 14 и 15), както и да работят за изграждане на партньорства по смисъла на цел 17.

| 4.4. | Икономическото значение на туризма, в който в световен план работят 17 % от заетите лица (от които 44 % са жени), е решаващо за много сфери от политиката за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Туризмът, като всеобхватна стопанска дейност, наред с икономическото си измерение има и екологично, социално и културно измерение и следователно е определящ фактор за постигането на целите за устойчиво развитие. Във връзка с това приходите, генерирани от сектора, могат да имат решаваща роля за подкрепата на устойчивото управление на туристическите райони. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Подходът, който трябва да се следва, е да се подлагат на анализ не само отрицателните въздействия на туризма, но и да бъде разглеждано и неговото положително влияние върху различните фактори (околна среда, социална сфера и др.). Тази форма на „туризъм на въздействието“, разработена в Словения, се основава на 10 + 1 „показателя за въздействие“, и при нея се отчита и положителното влияние на туризма във всички основни сфери на живота (6). |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Новите технологии доведоха до структурна промяна и в икономиката, които са особено осезаеми при по-малките структури. В рамките на туризма това засяга не само предлагането на услуги, но и маркетинга и поведението при резервиране. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Особен проблем за целия туристически сектор представлява увеличаването в световен мащаб на резервациите в различни частни платформи. Безспорно тази нова форма на пласмент има предимства за непрофесионалните оператори и за неразвитите или слабо развитите туристически райони. От икономическа гледна точка обаче не е приемлив фактът, че частните оператори извличат конкурентни предимства от обстоятелството, че вероятно не плащат или плащат минимални данъци и не подлежат на обичайните строги изисквания по отношение на хигиената и сигурността. Освен това е необходимо например актуалните задължения за регистрация и критерии за оценка на стопанските доставчици на услуги по настаняване да важат и за тези доставчици. |
| --- | --- |

4.8.

5.   Туризъм и околна среда

| 5.1. | Устойчиво успешната политика в областта на туризма и ефективното опазване на околната среда принципно не са несъвместими, а следва да се разбират и осъществяват като взаимно допълващи се и подкрепящи се мерки. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Несъмнено проблем във връзка с разрастващия се международен туризъм представлява използването на съответните транспортни средства (кораби, самолети, автобуси и автомобили) и тяхното въздействие върху околната среда. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | На големите туристически оператори следва да се припомни ролята им в рамките на отговорната политика за устойчиво развитие и да я изпълняват. Те би трябвало да наемат съответни служители по екологичните въпроси, които да вземат предвид целите за устойчивост при консултирането и планирането. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | За някои региони свръхтуризмът вече се е превърнал в проблем за качеството на живот на местното население, но също така и за околната среда. Няма общоприето определение за „свръхтуризъм“, поради което понятието продължава да е лишено от конкретно значение и да се прилага нееднозначно. Проблемът обаче не е нов. Още в периода 1980—1990 г. под общото наименование „ефектът на Майорка“се разработват концепции как един плаж да поеме възможно най-много туристи без твърде големи нежелани последици. Международните туристически организации работят най-вече за представянето на примери за най-добри практики, за да предложат на засегнатите региони отправни точки и насоки. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Освен това Комитетът предлага големите международни туристически асоциации да се обединят около кодекс за поведение при маркетинга на туристическите дестинации, като с този кодекс се вземат предвид околната среда и устойчивостта, и същевременно се противодейства на свръхтуризма, тъй като наред с другите последици той има отражение и върху околната среда и устойчивото развитие. |
| --- | --- |

5.5.

6.   Туризъм и етика

| 6.1. | Туризмът представлява национално, трансгранично и международно движение на хора и услуги и наред със своето икономическо значение той се отразява и на обществения и културния живот не само на включените в него в изходящи и целеви държави. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | Световната организация по туризъм като международен форум за политика в областта на туризма и контактно звено за международна комуникация на компетентните публични органи взе предвид това обстоятелство и през 1999 г. изготви „Световен етичен кодекс за туризма“ (7), който урежда подробно многостранните аспекти на световния туризъм в 10 принципа и 49 параграфа (8). Поради това етичният кодекс е наричан и „правилник за етично поведение в туризма.“ |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | В разпоредбите на този етичен кодекс се взема предвид сложността на този икономически сектор, като се засягат не само икономически, социални и културни аспекти, но и спазването на основните права и правата на човека (вж. мерки срещу посегателството над деца, детския труд, сексуалната експлоатация на деца в туризма). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Тъй като този етичен кодекс представлява само препоръка и неговото спазване не е задължително за подписалите го страни, през септември 2017 г. СТО предложи рамкова конвенция за етика в туризма („International Framework Convention on Tourism Ethics“) (9), която беше подписана от над половината от нейните членове. Като съдържание тази конвенция следва етичния кодекс и не включва съществени изменения, но има предимството, че подписалите я страни поемат задължението да я спазват. |
| --- | --- |

6.4.

7.   Туризъм и култура

| 7.1. | Един от най-важните двигатели за туризма са културните ценности на държавата на дестинация. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Културният туризъм повишава интереса към чужди култури, благоприятства разбирателството между народите и е определящ за преодоляването на предразсъдъците. |
| --- | --- |

7.2.

8.   Туризъм и демография

| 8.1. | Демографските процеси се отразяват и на туризма: пирамидалната възрастова структура на населението, която се отличава с все по-значителен дял на все по-мобилни възрастни хора, в по-голямата си част финансово обезпечени, доведе до бум на пътуванията на възрастни хора. Междувременно тези пътувания на възрастни хора представляват немалка част по-специално от груповия туризъм, като в някои области са довели и до промяна в структурата на предлагането на туристическите предприятия, което трябва да се отдава и на факта, че възрастните хора често резервират продължителни почивки и само донякъде сезонно. Това обстоятелство също беше отчетено на срещата на високо равнище на СТО, на която беше отделено особено внимание на туризма за възрастни. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | Със своята инициатива „Калипсо – туризъм за всички“Комисията допринесе за устойчив ръст на социалния туризъм, като подкрепи мерки за увеличаване на туризма за възрастни, но и за хората в неблагоприятно положение. Това доведе до нови туристически предложения, но и до по-голямо използване на периодите извън активния сезон. Във връзка с това би било целесъобразно придобитият опит да бъде споделен с партньори извън Европейския съюз и да се насърчава двустранният туризъм. |
| --- | --- |

8.2.

| 8.3. | Отвъд текущите демографски параметри продължават да се развиват и други специални форми на туризъм, като например поклонническите пътувания. |
| --- | --- |

8.3.

9.   Туризъм и образование

| 9.1. | В своето многообразие по отношение на развитието на пазара и нарастващите очаквания на потребителите туризмът изисква специални изисквания за обучение, които включват от съответни езикови и компютърни умения до икономически умения и познания в областта на гастрономията. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | В много държави — членки на ЕС, съществуват различни форми и начини за образование с различна продължителност, което затруднява взаимното признаване. За да се увеличат възможностите за професионално развитие на хората от различните професии както в Съюза, така и в чужбина, биха могли да се установят стандарти за образование. Само чрез общи задължителни изисквания за образование, които са обвързани с вече споменатото подобряване на рамковите условия в бранша, в дългосрочен план ще може да се преодолее недостигът на кадри, от които страда секторът. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Би било целесъобразно професиите в областта на туризма да предоставят възможност за дългосрочно кариерно развитие, тъй като условията на труд в този сектор често са по-тежки в сравнение с други области. |
| --- | --- |

9.3.

10.   Туризъм и цифровизация

| 10.1. | Цифровизацията в областта на туризма оказва значително въздействие не само върху поведението на туристите, но и върху доставчиците в сектора. |
| --- | --- |

10.1.

| 10.2. | Онлайн туризмът става все по-предпочитан, както и отзивите онлайн. През 2017 г. само в Германия 40 % от всички пътувания са резервирани онлайн. Това отваря нови пазари за МСП, но ще трябва също така да се осигури финансова подкрепа за тези иновации. |
| --- | --- |

10.2.

| 10.3. | В същото време електронните мрежи и цифровизацията оказаха важно въздействие и върху вътрешните процеси на туристическите предприятия; така например в днешно време и малките предприятия често са задължени да предлагат на своите посетители поне достъп до интернет. |
| --- | --- |

10.3.

| 10.4. | Цифровизацията ще играе важна роля и при иновативните форми на сътрудничество в туризма, което също може да има огромно въздействие върху развитието на туристическите дестинации. Много съвременни технологии (напр. изкуствен интелект, виртуална реалност, добавена реалност, блокова верига и др.) могат да помогнат на повечето отдалечени райони да се превърнат в интересни дестинации. За да се използват новите възможности, туристическият сектор трябва да бъде насочен в по-голяма степен към научноизследователската и развойната дейност. |
| --- | --- |

10.4.

| 10.5. | Културният туризъм също би могъл да се възползва от цифровизацията, тъй като виртуалните реалности биха могли също така да предоставят стимули за пътуване. |
| --- | --- |

10.5.

Брюксел, 26 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Цели за устойчиво развитие

1

Цел 1: Изкореняване на бедността

Цел 2: Премахване на бедността

Цел 3: Добро здраве и благосъстояние

Цел 4: Висококачествено образование

Цел 5: Равенство между половете

Цел 6: Чиста вода и канализация

Цел 7: Икономически достъпна и чиста енергия

ЦУР 8: Достоен труд и икономически растеж

ЦУР 9: Промишленост, иновации и инфраструктура

Цел 10: Намаляване на неравенствата

Цел 11: Устойчиви градове и общности

Цел 12: Устойчиво потребление и производство

Цел 13: Действия във връзка с климата

Цел 14: Живот под водата

Цел 15: Живот на сушата

ЦУР 16: Мир, справедливост и силни институции

ЦУР 17: Партньорство във връзка с целите

(2)  Член 195 от Договора за функционирането на Европейския съюз.

2

(3)  COM(2010) 352 final

3

(4)  Документ на Съвета 9707/19 от 27 май 2019 г.„Конкурентоспособността на туристическия сектор като двигател на устойчивия растеж, работните места и социалното сближаване в ЕС за следващото десетилетие“.

4

(5)  Вж. Доклада на Конференцията на ООН за търговия и развитие (UNCTAD), 2017 г., Tourism for Transformative and Inclusive Growth („Туризмът за преобразуващ и приобщаващ растеж“).

5

(6)  https://www.impact-tourism.net/

6

(7)  https://www.tourism-watch.de/en/node/4597

7

(8)  Принципи на Световния етичен кодекс:

8

Член 1: Приносът на туризма за взаимното разбирателство и уважение между народите и обществата

Член 2: Туризмът като средство за индивидуално и колективно задоволство

Член 3: Туризмът – фактор за устойчиво развитие

Член 4: Туризмът – потребител на културното наследство на човечеството и допринасящ за неговото увеличаване

Член 5: Туризмът – полезна дейност за приемащите страни и общности

Член 6: Задължения на участниците в развитието на туризма

Член 7: Право на туризъм

Член 8: Свобода на движение на туристите

Член 9: Права на работещите и предприемачите в туристическата индустрия

Член 10: Прилагане на принципите на Световния кодекс на етиката в туризма

(9)  Рамкова конвенция на СОТ за етика в туризма

9

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/46 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/46

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Цифровизация, изкуствен интелект и справедливост — как да се укрепи ЕС в глобалната надпревара за бъдещи умения и образование, като същевременно се гарантира социалното приобщаване“

(проучвателно становище по искане на финландското председателство)

(2020/C 14/06)

Докладчик: Tellervo KYLÄ-HARAKKA-RUONALA

Съдокладчик: Giulia BARBUCCI

| Искане от финландското председателство на Съвета | Писмо, 7.2.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 10.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 25.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 118/0/0 |

Искане от финландското председателство на Съвета

Писмо, 7.2.2019 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

10.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

25.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

118/0/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Уменията и компетентностите играят ключова роля за гарантирането на успеха на ЕС в световната конкуренция по отношение на цифровизацията и изкуствения интелект (ИИ). Освен осигуряването на таланти на високо ниво, е необходимо обществото като цяло да разполага с необходимото разбиране, познания и умения за „епохата на ИИ“, за да използва пълноценно общия потенциал и да осигури участието на всички. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК призовава ЕС да възприеме цялостен подход към политиката за образование и обучение, като вземе предвид нейните двупосочни връзки с други области като политиката за данните, научноизследователската, иновационната и индустриалната политика, както и икономическата и социалната политика. Тъй като този подход налага необходимост от публични и частни инвестиции, ЕИСК отново отправя препоръката си за реформи, чрез които да се създаде благоприятна среда за инвестиции от частния сектор, и за прилагане на „златно правило“, което да позволява финансиране от бюджетите на държавите членки на социално и икономически продуктивни инвестиции, които не застрашават бъдещата бюджетна устойчивост (1). |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК счита, че интензивното сътрудничество между държавите членки е от съществено значение за постигането на успех в глобалната надпревара. Изграждането на мрежи от европейски университети следва да се насърчава с цел повишаване на компетентностите, свързани с ИИ. Сътрудничеството в областта на професионалното обучение също трябва да се засили. ЕИСК призовава за разпределянето на повече средства от ЕС за подпомагане на необходимите реформи, трансграничния обмен и сътрудничеството в областта на образованието и обучението, както и преквалифицирането на работниците, за да преодолеят цифровия преход. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК подчертава заявеното в Европейския стълб на социалните права, а именно, че достъпът до непрекъснато обучение и учене през целия живот трябва да бъде индивидуално право на всеки, за да се справя с промените в областта на цифровите технологии и на ИИ и да постига напредък, както и всичко да остане под човешки контрол (2). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комитетът предлага да бъде разработена стратегия на ЕС за подобряване на непрекъснатото обучение, в чийто център е учащият, като цифровизацията и използването на надежден ИИ са в основата на тази стратегия. В стратегията следва да очертаят необходимите механизми за постигане на целта, посочена в параграф 1.4, като се вземат предвид различията в националните системи. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че за епохата на ИИ е необходима стабилна основа от хоризонтални умения като логическо мислене, критично мислене, творчество и умения за взаимодействие. За нея са необходими и солидни компетентности в областта на науките, технологиите, инженерството и математиката (НТИМ) и в областта на изкуствата и социалните науки. Етичното мислене и предприемаческият подход са централна част от уменията и компетентностите в ерата на ИИ. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | За приобщаването е необходимо всички да имат достъп до цифрови и свързани с ИИ технологии и до необходимите умения, независимо от пола, възрастта или социално-икономическия произход. В това отношение от съществено значение е ролята на общественото образование. За укрепване на приобщаването и активното гражданство важна роля играе и неформалното образование. Следва да се обърне специално внимание на гарантирането на уменията на жените и момичетата, както и на възрастните хора. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | За конкурентоспособността са необходими както таланти от най-високо ниво, така и широка основа от образовани и квалифицирани хора. Професионалните квалификации трябва да се адаптират постоянно, за да отговорят на новите развития и на необходимите компетентности. ЕИСК счита, че новите таланти от световна класа може да се стимулират най-добре чрез научноизследователски проекти. Проектите за сътрудничество с промишлеността са един от начините за задържане на талантите в ЕС и за привличане на чуждестранни таланти. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК подчертава, че тясното сътрудничество между създателите на политики, доставчиците на образование, социалните партньори и другите организации на гражданското общество е от ключово значение по отношение на цифровизацията и ИИ и свързаното с тях образование и развитие на умения. Тъй като социалните партньори играят конкретна роля, определена в Договора, по свързаните с труда въпроси, те трябва да бъдат включени — според съответните национални правила, във вземането на решенията относно инвестициите, технологиите и организацията на труда. |
| --- | --- |

1.9.

2.   Въведение

| 2.1. | Бързият напредък в областта на цифровизацията и ИИ поставя пред ЕС предизвикателството да бъде добре подготвен, за да се конкурира успешно на световните пазари. Подобряването на уменията и компетентностите играе ключова роля за това и изисква активното развитие на образованието и обучението, които би трябвало да помогнат на хората да отговорят на променящото се търсене и да постигнат напредък, като следват различните му форми и последици. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Настоящото проучвателно становище е отговор на искането на финландското председателство на ЕС относно „как да се укрепи ЕС в глобалната надпревара за бъдещи умения и образование, като същевременно се гарантира социалното приобщаване“ в контекста на цифровизацията и ИИ. За да се илюстрира ориентираният към бъдещето подход, тук се използва понятието „епоха на ИИ“. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Преди това ЕИСК представи няколко становища, в които се разглеждат последиците от цифровизацията и ИИ за бъдещата работа, търсенето на умения и нуждите от инвестиции, както и етичните аспекти на ИИ (3). Акцентът в настоящото становище е върху взаимовръзката между цифровите умения, свързаните с ИИ умения, конкурентоспособността и приобщаването (без да се вземат предвид други бъдещи умения, които ще бъдат необходими, например за да се отговори на изменението на климата). |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Цифровизацията и ИИ са свързани по няколко начина с образованието и развитието на уменията. Те създават ново търсене на умения и компетентности и дават възможност за нови начини на учене и преподаване. Цифровите и свързаните с ИИ техники могат да се използват и за предвиждане на промените в работата и ежедневния живот, а по този начин и на нуждите от образование и обучение. Освен това образованието и обучението позволяват на хората да моделират цифровото развитие. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Цифровизацията и ИИ са свързани по няколко начина и с приобщаването. Те например помагат на хората с увреждания да работят и да управляват по-добре живота си. Те могат да спомогнат и за намаляване на изолацията на хората. От друга страна, приобщаването изисква всички да имат достъп до тези технологии и до необходимите умения, независимо от пола, възрастта или социално-икономическия произход. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Образованието като цяло е от компетентността на държавите членки. Съществуват обаче различни видове сътрудничество като обмена на добри практики. Работи се и за постигане на европейско пространство за образование въз основа на програмата „Еразъм+“ и други финансови инструменти на ЕС. Признаването на професионалните квалификации е друга важна форма на сътрудничество. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | За да отговори на въпроса за цифровите и свързаните с ИИ умения и образование от гледна точка както на успеха в световната конкуренция, така и на социалното приобщаване, ЕИСК разглежда следните три аспекта:






  — | Какви умения и компетентности са най-важни в епохата на ИИ? |
| --- | --- | --- |

2.7.

—

Какви умения и компетентности са най-важни в епохата на ИИ?

| — | Как тези умения и компетентности да се придобиват и повишават най-добре? |
| --- | --- |

—

Как тези умения и компетентности да се придобиват и повишават най-добре?

| — | Какви политики са необходими на национално равнище и на равнището на ЕС за насърчаване на този напредък? |
| --- | --- |

—

Какви политики са необходими на национално равнище и на равнището на ЕС за насърчаване на този напредък?

3.   Какви умения и компетентности са най-важни в епохата на ИИ?

| 3.1. | Предвид факта, че цифровизацията и по-специално ИИ имат значителни последици за ежедневието на хората и за развитието на предприятията, работните места и заетостта на бъдещето, на няколко когнитивни равнища е необходимо развитие и напредък. От една страна, става въпрос за осведоменост, знания и разбиране, а от друга — за компетентности и умения. За постигането на успех в световната конкуренция са необходими компетентности и таланти на високо ниво, но за успеха е нужна и всеобхватна база от образовани и квалифицирани хора. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Очевидно е, че хората до голяма степен не осъзнават възможностите, които цифровизацията, ИИ и роботиката им предоставят, докато очевидно съществуват безпокойства, свързани с работните места, безопасността и неприкосновеността на личния живот. Поради това трябва да се повиши осведомеността за възможностите, които цифровизацията и ИИ предоставят за обществото като цяло. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Повече познания за естеството и функционирането на ИИ са необходими и за разбирането и критичната преценка на хората къде и как да се използва ИИ. Необходимостта от по-голямо разбиране важи както за работодателите и предприятията, така и за служителите, потребителите и създателите на политики. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Освен това епохата на ИИ изисква капацитет за етично мислене за направляване на разработването и използването на цифрови решения и ИИ в съответствие с правата на човека. Освен човешките фактори, следва да се разбират екологичните и климатичните аспекти, свързани с цифровизацията и ИИ — както възможностите, които тези технологии предоставят, така и свързаните с тях рискове. Тези етични и други съображения трябва да намерят отражение в управлението чрез участие, т.е. чрез включване на гражданското общество и социалните партньори в различните области и процеси. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Неотложните краткосрочни нужди от развитие на компетентности и умения са свързани с намаляване на недостига на умения и отстраняване на несъответствията между търсените и предлаганите умения на пазара на труда. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Тъй като подготовката за някои професии е все по-трудна в дългосрочен план, професионалните квалификации трябва постоянно да се адаптират, за да отговарят на новите тенденции, и да се основават на набор от умения и компетентности, които са необходими независимо от конкретните тенденции. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Уместно е да се запитаме кои умения носят повече добавена стойност от машините и роботите и кои умения искаме обезателно да запазим. Това откроява необходимостта от стабилна основа от хоризонтални умения като логическо мислене, критично мислене, творчество и междуличностни умения и умения за взаимодействие. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | В краткосрочен и дългосрочен план също така е необходимо цялото общество да притежава най-малкото основни цифрови умения. В допълнение към цифровата грамотност и грамотността в областта на ИИ, общите умения следва да включват способността за прилагане на ИИ при създаването и прилагането на новаторски решения в ежедневния живот и работа. Това се отнася за хората от всички възрасти и от всякакъв произход, както и за хората с увреждания, предвид възможностите, които им предоставя ИИ. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Епохата на ИИ извежда на преден план ролята на науките, технологиите, инженерството и математиката (НТИМ), но и ролята на изкуствата и социалните науки. Изпъква и необходимостта от мултидисциплинарни и интердисциплинарни компетентности за разбиране на системните явления и многостранните проблеми, за чието решаване може да се използват цифровизацията и ИИ. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Промяната в работата подчертава и значението на предприемаческите умения. Те са необходими не само за действителните предприемачи, но и за всички, за да могат да управляват собствената си работа и живот. Тези бързи промени също изискват приспособимост и устойчивост на работното място и в обществото като цяло. Дружествата трябва да се стремят да гарантират обучение на работниците, за да улеснят подобни преходи в сферата на труда. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | В епохата на ИИ са необходими и разнообразни умения за сътрудничество, комуникация и преподаване: сътрудничеството и комуникацията между хората и интелигентните системи като ИИ и роботиката стават по-разпространени както на работното място, така и в ежедневния живот. Освен това все повече се преподават ИИ и роботика, а не само програмиране. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Освен по-големите познания, компетентности и умения в цялото общество, са необходими таланти на високо ниво, за да може ЕС да постигне успех в световната конкуренция и да заеме водеща позиция в иновациите и инвестициите в цифровизацията и ИИ. Освен разработчици на ИИ са необходими повече талантливи хора и специалисти, които да прилагат ИИ в конкретни сектори — от производството до услугите. За всичко това са необходими усъвършенствани научни, математически и технически компетентности. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Необходими са и солидни бизнес умения, за да се използват предоставяните от цифровизацията и ИИ бизнес възможности, например за разрастване на предприятия. Като се има предвид, че надеждният ИИ може да бъде конкурентно предимство на ЕС, етиката следва да бъде съществена част от компетентностите на всички разработчици и ползватели на ИИ. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | За да се постигне успех в надпреварата за умения, е важно да се използва пълноценно целият потенциал на обществото. Следва да се обърне специално внимание на цифровите умения на жените и на момичетата и на интереса им към науките, технологиите, инженерството и математиката, за да се включат в напредъка на цифровизацията и ИИ. Това ще подобри условията в редица сектори и в икономиката и обществото като цяло и ще спомогне за преодоляване на предубежденията по отношение на пола, свързани с данните и технологиите. |
| --- | --- |

3.14.

4.   Как уменията и компетентностите от епохата на ИИ да се придобиват и повишават най-добре?

| 4.1. | Очевидно е, че за повишаването на уменията и компетентностите от епохата на ИИ са необходими реформи в настоящите системи за образование и обучение, които да бъдат обезпечени със съответните средства, необходими за това. От друга страна, цифровизацията и ИИ са свързани с толкова мащабни промени, че цялата идея за обучение и преподаване трябва да се възприема по нов начин. Поради това е от решаващо значение да се подготвят учителите и всички възпитатели за новото мислене и култура. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Всички трябва да имат право на непрекъснато обучение, за да се справят с текущото и бъдещото развитие на икономиката и обществото, и за да могат да постигнат напредък; трябва да се спазват принципите на равни възможности и никой да не бъде пренебрегнат. Непрекъснатото обучение е свързано със служебно обучение, но допринася и за личната и професионална реализация, социалното приобщаване и активното гражданство. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Началното образование следва да предоставя основни цифрови умения на учениците, но преди всичко трябва да положи основата за непрекъснато обучение. Следователно то трябва да осигури на всички компетентностите и уменията за придобиване на умения за учене и за развиване на по-задълбочени умения за епохата на ИИ, включително разбиране на социалните и етичните аспекти и как всичко да остане под човешки контрол. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Вместо обучението да се разглежда като „конвейер“ от различни образователни усилия, следва да се стремим към „модел на обучение“ за отделните хора. Моделът на обучение за епохата на ИИ изисква подходящи методи за оценка на индивидуалните потребности от обучение и адаптирано предоставяне на възможности за обучение, като същевременно се запазва специфичната роля на общественото образование. Освен това той изисква от хората нови видове дейности, за да си поставят цели. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Самият ИИ предоставя възможности за обучение, в чийто център все повече е учащият. Ученето с помощта на ИИ може да анализира търсенето на умения и компетентности, да даде възможност за самооценка, да помогне за създаването на индивидуални модели за обучение и за комбиниране на варианти за формално, неформално и самостоятелно учене. ИИ може да се използва и за предоставяне на съдържание за образование и обучение, в чийто център е учащият. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | За да се осигурят по-индивидуализирани пътища за обучение и да се повишат възможностите за интердисциплинарно и междуинституционално обучение, образователните институции следва да предоставят елементи за модулно обучение, които може да се комбинират гъвкаво. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | В допълнение към основното образование и професионалното обучение, съществува ясна необходимост от повишаване на квалификацията и преквалификация. Този вид обучение се осъществява все повече в контекста на работата. Сътрудничеството между образователните институции и социалните партньори чрез създаване на мрежи, които обхващат както големите предприятия, така и МСП, е от ключово значение за подобряване на обучението, което е необходимо на работните места. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Тъй като броят на хората, които участват в непрекъснато обучение, постоянно се увеличава, са необходими методи, които позволяват лесното им разрастване. В това отношение обещаваща възможност предоставят масовите отворени онлайн курсове (МООК). Те могат да се използват например за повишаване на общите познания за ИИ (като например създаденият във Финландия курс „Елементи на ИИ“) или за подобряване на необходимите умения и компетентности за прилагане на ИИ, като също така се използват например техники за виртуална или разширена реалност. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Неформалното образование е от съществено значение за развитието на приобщаващи образователни системи и предоставя основна възможност за учене през целия живот и във всички аспекти на живота. Поради това следва да се постави по-силен акцент върху оценката и валидирането на резултатите от неформалното образование и самостоятелното учене в сравнителна степен, доколкото е възможно, и върху подкрепата на всички заинтересовани страни в това отношение, както предлага ЕИСК в свое предходно становище (4). |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Младежките организации играят важна роля за овластяването на младите хора като работници и граждани. Те предоставят образование, което обслужва индивидуалните потребности, и по този начин успяват да достигнат до младите хора, до които официалните образователни институции не достигат, и допълват формалното образование чрез предоставяне на различен набор от умения и компетентности. |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Налице е положителна връзка между междуличностните умения, които се изискват от работодателите, и тези, разработени чрез младежките организации. Неформалното образование играе важна роля и за преквалификацията и повишаването на квалификацията, както и за развитието на цифровите умения сред по-възрастните хора. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Успехът в световната надпревара за таланти ще изисква сътрудничество както в областта на научните изследвания, така и в образованието. Научноизследователските проекти са ефективна форма на висше образование и добър начин за насърчаване на нови таланти от световна класа. Мрежите от свързани научноизследователски центрове за високи постижения и иновационни центрове са важно средство за обмен на компетентности. Когато в научноизследователските проекти се разчита на сътрудничество между университетите и промишлеността, талантите често отиват да работят в предприятията. По този начин научноизследователските проекти на високо ниво могат да допринесат за задържането на талантите в ЕС, както и за привличането на чуждестранни таланти. |
| --- | --- |

4.12.

5.   Какви политики са необходими за повишаване на уменията и компетентностите от епохата на ИИ?

| 5.1. | ЕИСК счита, че инвестициите в образование и обучение трябва да бъдат централна част от стратегиите за цифровизация и ИИ, а цифровизацията и ИИ следва да бъдат основно измерение на ориентираните към бъдещето образователни политики и системи. ЕС следва да се стреми да бъде световен лидер в тази област. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Цифровизацията и ИИ издигнаха значението на непрекъснатото обучение до ново равнище, което е един от основните начини за укрепване на позицията на ЕС в глобалната надпревара за умения и образование и за постигането на това по един приобщаващ начин. ЕИСК предлага да бъде изготвена стратегия на ЕС, която да очертава мерките, необходими за засилване на непрекъснатото, ориентирано към учащите обучение, като в центъра на тази стратегия бъдат цифровизацията и внедряването на надежден ИИ и като се отчитат различията в националните системи. Съответно амбициите на пространството за образование на ЕС следва да бъдат по-големи: не е достатъчно една четвърт от хората да участват в непрекъснато обучение — това трябва да бъде право на всички. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | ЕИСК призовава за тясно сътрудничество между държавите членки в областта на образованието и обучението. Общите програми за образование и обучение трябва да се използват пълноценно, включително програмите за магистърска и докторска степен в областта на ИИ. ЕИСК счита, че инициативата за мрежи от европейски университети е добър начин за повишаване на свързаните с ИИ компетентности на високо ниво. Необходимо е и международно сътрудничество с водещи изследователски и образователни организации относно надежден ИИ, както и да се насърчава сътрудничеството в областта на професионалното обучение. Освен това признаването на квалификациите следва да се поощри допълнително, за да се даде възможност за гъвкава мобилност на работниците между държавите членки. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК призовава за разпределянето на повече средства от ЕС за инициативи в областта на свързаното с ИИ образование и обучение. Предоставените възможности от програма „Еразъм+“ и от другите финансови инструменти следва да се проучат допълнително, за да се засили трансграничният обмен и сътрудничество. Засиленото финансиране на научноизследователски програми като инициативата за европейска мрежа от центрове за високи постижения в областта на ИИ, финансирани по линия на „Хоризонт 2020“, също е от съществено значение за генерирането и привличането на таланти на високо равнище. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Трябва да се използват и Европейският социален фонд и Европейският фонд за приспособяване към глобализацията в подкрепа на приобщаващото развитие на цифровите умения и уменията в областта на ИИ, включително на добре оповестена програма за подпомагане на работниците при придобиването на нови умения за справяне с прехода в областта на цифровите технологии. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Данните и цифровата инфраструктура играят ключова роля в създаването на възможности за използване на цифрови инструменти и ИИ в образованието и обучението. Ето защо наличността, качеството, надеждността, достъпността, оперативната съвместимост и безпрепятственото движение на данни са съществени елементи за образованието и обучението в епохата на ИИ. Политиката за данните трябва да отчита това, както и защитата на данните и аспектите на неприкосновеността на личния живот. Инвестициите в цифрова инфраструктура във всички области също са от ключово значение, за да се повишат цифровите възможности за образование и обучение и да се избегне цифровото разделение. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Инвестициите в свързани с ИИ иновации са друга област, тясно свързана с образованието. Трябва да се отпуснат повече средства за иновации както от публичния, така и от частния сектор. ЕС също така трябва да обърне надлежно внимание на индустриалната стратегия, да осигури благоприятна среда за европейските отрасли и да насърчава целевите иновации и инвестиции, за да отговори на основните икономически, социални и екологични предизвикателства. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Като цяло ЕС се нуждае от цялостен подход към политиките за образование и обучение, като се има предвид тяхната стратегическа роля и двупосочни връзки с други политики, включително икономическата и финансовата политика. Този подход трябва да бъде подкрепен от необходимите публични и частни инвестиции и да бъде улеснен от реформи за създаване на благоприятна среда за инвестиции от частния сектор, от адекватен бюджет на ЕС и от ангажиране със „златно правило“, позволяващо финансиране от бюджетите на държавите членки на социално и икономически продуктивни инвестиции, които не застрашават бъдещата бюджетна устойчивост (5). Съответно образованието и уменията следва да имат значителна роля в европейския семестър. Първото досега съвместно заседание на министрите на образованието и финансите в ЕС по време на финландското председателство на ЕС следва да бъде подходящ стимул за това. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | И накрая, Комитетът подчертава значението на активното участие на гражданското общество в разработването на политика за образование и обучение и свързаните с тях политики, както и в изготвянето и прилагането на нови програми за образование и обучение, включително етичните аспекти. Необходимо е сътрудничество между правителствата, образователните институции, социалните партньори, организациите на потребителите и другите съответни организации на гражданското общество. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Социалните партньори имат конкретна роля, определена в Договора. Тъй като имат конкретна роля, определена в Договора, по свързаните с труда въпроси, те трябва да бъдат включени — според съответните национални правила, във вземането на решенията относно инвестициите, технологиите и организацията на труда. ЕИСК отбелязва, че цифровизацията е един от шестте приоритета, разгледани в Европейската работна програма за социален диалог за периода 2019—2021 г. |
| --- | --- |

5.10.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ С 190, 5.6.2019 г, стр. 24.

1

(2)  Първи принцип на Европейския стълб на социалните права. Образование, обучение и учене през целия живот: Всеки има право на достъп до качествено и приобщаващо образование, обучение и учене през целия живот, с цел да поддържа и придобива умения, които му дават възможност да участва пълноценно в обществото и успешно да осъществява преходи на пазара на труда.

2

(3)  ОВ C 240, 16.7.2019 г., стр. 51, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 16, ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 292, ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр.1, ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 41, ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 15, ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 36, ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 43.

3

(4)  ОВ С 13, 15.1.2016 г., стр. 49.

4

(5)  ОВ С 190, 5.6.2019 г, стр. 24.

5

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/52 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/52

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Обобщение на разходите и ползите от инвестициите в здравословни и безопасни условия на труд (ЗБУТ)“

(проучвателно становище по искане на финландското председателство)

(2020/C 14/07)

Докладчик: Adam ROGALEWSKI

Съдокладчик: Ana BONTEA

| Консултация | Финландско председателство на ЕС, 7.2.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 10.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 26.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 149/14/3 |

Консултация

Финландско председателство на ЕС, 7.2.2019 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

10.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

26.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

149/14/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | В настоящото становище се разглеждат нови предизвикателства в областта на здравословните и безопасни условия на труд (ЗБУТ), като например качеството на работните места, равенството, цифровизацията и изменението на климата, които би трябвало да играят важна роля не само в дискусиите относно ползите от инвестициите в ЗБУТ, но и в по-общ план — в бъдещата политика на ЕС в областта на ЗБУТ. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК подчертава важната роля на социалните партньори и организациите на гражданското общество за развитието и изпълнението на устойчиви политики в областта на ЗБУТ. От инвестициите в ЗБУТ ще има полза само ако са налице стабилен социален диалог и широкообхватно колективно договаряне. Важно е да се насърчава ролята на комитетите за здравословни и безопасни условия на работното място в предприятията и на представителите на работниците. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Многобройни проучвания, както и опитът на социалните партньори и на организациите на гражданското общество, сочат, че инвестициите в ЗБУТ допринасят не само за подобряване на благосъстоянието на работниците и предприемачите, но и за висока възвръщаемост, по-специално под формата на по-малко разходи, по-висока производителност и устойчивост на системите за социална сигурност. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Съществува ясна икономическа обосновка за обществените инвестиции в ЗБУТ, предвид това, че всяка година 3,3 % от европейския БВП се изразходва за справяне с професионални увреждания и заболявания. Освен това значителна част от разходите, възникнали вследствие на свързани с работата злополуки и заболявания, се поема не само от обществените здравни системи, но и от работниците и техните семейства (1). |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава за повече публични и частни инвестиции в ЗБУТ и повече финансови стимули за дружествата, инвестиращи в ЗБУТ. Публичните инвестиции следва да бъдат съобразени с потребностите на различните видове участници на пазара на труда, със специален акцент върху малките и средните предприятия (МСП). По-големите дружества, които разполагат с по-големи финансови възможности, следва да насърчават ЗБУТ и да инвестират в тях, в това число в своите мрежи от доставчици. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК призовава за цялостен подход към инвестициите в ЗБУТ. Специално внимание следва да се обърне на въпроси като психосоциалните рискове, мускулно-скелетните смущения (МСС), сърдечносъдовите и раковите заболявания поради тяхната връзка със сферата на труда, обществото и околната среда. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕС трябва да инвестира в психичното здраве на европейците. Все повече трудови дейности стават емоционално натоварващи за работещите, по-специално в разрастващия се сектор на услугите, и всички участници на пазара на труда, в това число предприемачите от МСП, са изложени на стрес. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК призовава за по-всеобхватни проучвания с цел постигане на по-добро разбиране на ползите от инвестиции в ЗБУТ. За тази цел държавите членки трябва да покажат повече прозрачност при споделянето на статистическа информация относно професионалните заболявания и инфекции, както и при хармонизацията на признаването и регистрирането на професионалните заболявания. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК призовава ЕС, държавите членки и всички останали участници да насърчават обмена на добри практики в областта на ЗБУТ, по-специално финансовите стимули за дружествата, които инвестират в ЗБУТ. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК подчертава влиянието на условията на труд, включително равенството между половете, върху здравето и благосъстоянието на работниците. Инвестициите в ЗБУТ следва да се разглеждат от гледната точка на качеството на работните места. Отговарящите на стандартите условия на труд и равенството между половете осигуряват най-добрата превенция на психосоциалните рискове, като по този начин подобряват благосъстоянието и повишават производителността. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | ЕИСК изразява загриженост, че достъпът до ЗБУТ и следователно ползите от инвестициите в ЗБУТ не са разпределени равномерно между държавите — членки на ЕС. Инициативите в тази сфера следва да отчитат измерения като пол, етническа принадлежност, възраст и увреждане и да обвързват стратегията в областта на ЗБУТ с дебата относно равенството. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Процесът на цифровизация би могъл да донесе много положителни промени в областта на ЗБУТ. ЕИСК обаче изразява дълбока загриженост, че някои нови форми на заетост, възникнали вследствие на цифровизацията, биха могли да попаднат извън приложното поле на правилата в областта на ЗБУТ. Всички работещи лица в ЕС следва да попадат под защитата на законодателството в тази област. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | ЕИСК подчертава, че ЗБУТ не само носят ползи за икономиката на ЕС, но са и част от основните трудови права. Насърчаването на стандартите в областта на ЗБУТ не трябва да се ограничава до държавите членки, а да обхваща всички държави по света, по-специално тези, с които ЕС има ратифицирани търговски споразумения или други форми на сътрудничество, например държавите от Източното партньорство или южното съседство. Европейските инвестиции следва да насърчават дружествата, които провеждат добри политики по отношение на ЗБУТ и ги прилагат в своите вериги на доставка. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Мотиви за изготвяне на становището

| 2.1. | Всяка година в Европейския съюз стават над 3,2 милиона злополуки без фатален край, а почти 4 000 души загиват при злополуки. Според консервативни изчисления 100 000 души умират в резултат на свързани с работата ракови заболявания. Много злополуки не се съобщават и вероятно действителният им брой е много по-висок. Тези числа например не включват данните за работниците, които са починали на път за работа, нито броя на свързаните с работата самоубийства. Някои работници не сигнализират за трудовите злополуки без фатален край (2). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | 24,2 % от работниците смятат, че здравето им е изложено на риск поради тяхната работа, а 25 % заявяват, че работата им оказва предимно отрицателен ефект върху тяхното благосъстояние (3). 7,9 % от трудещите са имали проблеми, свързани с професионални заболявания, като в резултат на това 36 % от тях са отсъствали от работа поне 4 дни годишно (4). |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | От 30 години ЕС разполага със законодателство за защита на работниците от злополуки и други форми на влошено здраве, свързани с работата. Член 153 от ДФЕС и Европейската рамкова директива (89/391/ЕИО) са основата на достиженията на правото на ЕС в областта на ЗБУТ. Директивата установява общите принципи за управление на здравето и безопасността и е приложима за всички служители във всички сфери на дейност в целия ЕС. В допълнение на това ЕС е приел 23 отделни директиви относно ЗБУТ. Наскоро ЗБУТ бяха включени в десетия принцип на Европейския стълб на социалните права. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Различни европейски проучвания показват, че е налице напредък по отношение на ЗБУТ, но общата тежест на разходите, свързани с трудови злополуки и професионални заболявания, остава висок. Според изчисления на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (EU-OSHA) 3,9 % от световния БВП и 3,3 % от европейския БВП се изразходват за справяне с професионални увреждания и заболявания. Този процент е различен за отделните държави в зависимост от състоянието на тяхната икономика, законодателна рамка и стимули за превенция. Най-голямото перо на разходите са свързаните с работата ракови заболявания, следвани от МСС (5). |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Проучванията показват, че осигуряването на добро управление на ЗБУТ в МСП и семейните земеделски стопанства продължава да е значително предизвикателство. Така например в рамката на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2014—2020 г. като една от основните стратегически цели за ЗБУТ се определя увеличаването на капацитета на МСП за въвеждане на ефективни и ефикасни мерки за предотвратяване на риска. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Проучване относно контекста и мерките относно ЗБУТ в МСП в ЕС установява „обща и многостранна липса на ресурси“ (6), която принуждава значителна част от МСП да се стремят към бизнес стратегии на „ниските разходи“. Такива предприятия се характеризират основно със слаби икономически позиции, притеснения относно икономическото оцеляване, липса на инвестиции в ЗБУТ, ограничени познания, осведоменост и компетентност в областта на ЗБУТ. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Многобройни проучвания, както и опитът на социалните партньори и на организациите на гражданското общество, сочат, че инвестициите в ЗБУТ допринасят не само за подобряване на благосъстоянието на работниците, но и водят до висока възвръщаемост, по-специално под формата на намаляване на разходите, по-висока производителност и устойчивост на системите за социална сигурност (7). Финландски проучвания разкриват, че могат да се наблюдават положителни ефекти по отношение на рентабилността дори без незабавни измерими ефекти по отношение на производителността, което показва, че механизмите на икономическите ползи на ЗБУТ са по-сложни, отколкото често се предполага (8). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Предвид това, че работниците и техните семейства покриват значителна част от разходите, свързани с професионални заболявания или трудови злополуки, е налице ясна икономическа обосновка за социални инвестиции в ЗБУТ (9). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК приветства факта, че в някои държави членки са въведени схеми за финансово стимулиране на организациите, които предлагат безопасни и здравословни работни места, и призовава повече държави членки да последват този пример. Тези стимули включват по-ниски застрахователни премии, данъчни облекчения или държавни субсидии и правят схемите икономически изгодни за застрахователите, като намаляват броя, сериозността и стойността на претенциите. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК счита, че схемите за стимулиране не следва да възнаграждават само предходни резултати на добро управление на ЗБУТ (например малък брой злополуки), но и конкретни превантивни усилия, които имат за цел намаляване на бъдещи злополуки и заболявания. Освен на финансовите схеми, специално внимание следва да се обърне и на съществуващите доброволни секторни инициативи за управление на промишлените продукти и за отлични резултати (10). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Предвид цялостната тенденция към намаляване на броя на злополуките, които причиняват увреждания и смърт на работното място, ЕИСК предлага да се обърне по-голямо внимание на свързаните с работата заболявания като раковите, сърдечносъдовите, МСС и свързаните с психосоциални рискове заболявания, които са най-смъртоносните и най-честите причини за отпуск по болест в ЕС. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК призовава за по-цялостен подход към инвестициите в ЗБУТ, който следва да избягва прекомерното обобщаване и, предвид ограничените ресурси, първоначално акцентът би трябвало да се постави върху най-ефективните начини за подобряване на политиките в областта на ЗБУТ. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Инвестициите в ЗБУТ следва да се анализират в контекста на дискусия относно качеството на работните места. Данни от Eurofound (11) показват, че обикновените служители имат най-малък достъп до информация относно свързаните с БЗУТ рискове. Освен това несигурните видове заетост, както и безработицата, допринасят за проблемите, свързани с психичното здраве. Отговарящите на стандартите условия на труд и равенството между половете осигуряват най-добрата превенция на психосоциалните рискове, като по този начин подобряват благосъстоянието и повишават производителността. Поради това ЕИСК подкрепя неотдавнашното проучване на Eurofound, в което се посочва, че: „когато се вземат предвид фактори на национално равнище, които са от потенциално значение за връзката между условията на труд и здравето и благосъстоянието на работниците, анализът показва, че по-високата степен на участие в профсъюзи, по-голямата защита на заетостта и по-голямото равенство между половете са свързани с по-високи възнаграждения, повече работни ресурси и по-малка трудова екстензивност. Поради това държавите членки следва да бъдат насърчавани да инвестират в инициативи, които стимулират участието в профсъюзи, защитата на заетостта и равенството между половете и по този начин допринасят за осигуряването на по-здравословна работна сила в средносрочен и дългосрочен план“ (12). |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Необходими са по-всеобхватни проучвания, за да се повиши видимостта на ползите от инвестиции в ЗБУТ. Комитетът приветства последните проучвания и призовава за по-задълбочени проучвания, които да привлекат вниманието върху значението на инвестициите в ЗБУТ и да допринесат за по-ефективно разпределение на средствата чрез съсредоточаване върху областите, в които инвестициите могат да доведат до най-висока и бърза възвръщаемост. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Признаването и регистрирането на професионалните заболявания в ЕС трябва да се хармонизират и да се въведе събирането на съответните данни с цел проследяване на тенденциите на равнището на ЕС. Според ЕИСК нехармонизираните стандарти за признаване на професионалните заболявания могат да доведат до дискриминация спрямо някои дружества и работници в ЕС, чиито държави имат по-висока или по-ниска степен на признаване на тези заболявания. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | Освен това е необходима по-голяма прозрачност между държавите членки при споделянето на статистическа информация относно професионалните заболявания и инфекции. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Комитетът предлага съответните органи на ЕС, заедно с Евростат и държавите членки, да работят за създаването на стабилна система за събиране на информация и данни, опирайки се на пилотния проект за Европейска статистика за професионалните заболявания. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Предвид това, че образованието и превенцията са основна част от инвестициите в ЗБУТ, ЕИСК насочва по-специално вниманието към представителите на профсъюзите, отговарящи за здравето и безопасността, или към други доброволци. Важно е да се насърчи ролята на комитетите за здравословни и безопасни условия на работното място в предприятията и на представителите на работниците и при необходимост да се подобри правната защита на последните. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | ЕИСК вече е отправял препоръка на съответните органи, отговарящи за ЗБУТ, превенцията, привеждането в изпълнение и проучванията, да бъдат предоставени достатъчно финансови и човешки ресурси, за да изпълняват задълженията си (13). |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК изразява загриженост, че достъпът до ЗБУТ и следователно ползите от инвестициите в ЗБУТ не са разпределени равномерно между държавите — членки на ЕС. Различните инициативи следва да отчитат измерения като пол, етническа принадлежност, възраст или увреждане и да обвързват стратегията в областта на ЗБУТ с дебата относно равенството. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК подчертава, че ЗБУТ не само носят ползи за икономиката на ЕС, но са и част от основните трудови права. Насърчаването на стандартите в областта на ЗБУТ не трябва да се ограничава до държавите членки, а да обхваща всички държави по света, по-специално тези, с които ЕС има ратифицирани търговски споразумения или други форми на сътрудничество, например държавите от Източното партньорство или южното съседство. Европейските инвестиции следва да насърчават дружествата, които провеждат добри политики по отношение на ЗБУТ и ги прилагат в своите вериги на доставка. |
| --- | --- |

3.15.

4.   Значение на инвестициите в ЗБУТ за МСП

| 4.1. | МСП са изправени пред различни разходи за мерки, свързани със ЗБУТ: първоначални инвестиции (закупуване и инсталиране на ново оборудване, адаптиране, обучение), периодични разходи (поддръжка, периодично обновяване на оборудването, средства и време за обучение) и разходи за свързаните със ЗБУТ услуги. Повечето МСП разполагат с ограничени икономически и управленски ресурси и затова е необходимо да се предоставят евтини или безплатни програми и инструменти в областта на ЗБУТ, с цел да се достигне до по-голяма част от МСП. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Политиките трябва да се адаптират към нуждите, стопанската структура и контекста на МСП, включително семейните земеделски стопанства, на равнище сектор, подсектор и работен процес. Съответните стопански организации и социални партньори могат да допринесат за съобразяването с потребностите и изискванията на МСП. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | МСП се нуждаят от повече подкрепа за осигуряване на адекватни ЗБУТ. Тази подкрепа включва: |
| --- | --- |

4.3.

| 4.3.1. | Финансова подкрепа (финансови стимули), съобразени с конкретните нужди, насоки и съвети; |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | Подкрепа от инспекторите по труда, които следва да играят по-значима роля за повишаване на осведомеността относно законодателството в областта на ЗБУТ и да предоставят подкрепа и съвети; |
| --- | --- |

4.3.2.

| 4.3.3. | Адаптирани, практични и икономически ефективни инструменти; |
| --- | --- |

4.3.3.

| 4.3.4. | Повишаване на осведомеността сред работодателите и работниците, обмен на добри практики; |
| --- | --- |

4.3.4.

| 4.3.5. | Последователно прилагане на принципа „Мисли първо за малките!“, разпоредбите на Законодателния акт за малкия бизнес и функциите на представителите на МСП, като същевременно се избягва ненужната/непропорционалната тежест с оглед на подобряването на спазването; |
| --- | --- |

4.3.5.

| 4.3.6. | По-добро сътрудничество и партньорства в подкрепа на МСП с всички съответни заинтересовани страни, като например социалните партньори, застрахователите и публичните власти, по-специално на регионално и местно равнище. |
| --- | --- |

4.3.6.

| 4.4. | МСП често предпочитат различни видове посредници. Срещите на живо обаче са и скъпи и затова е от решаващо значение да се намерят икономически ефективни решения. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | EU-OSHA и мрежата Enterprise Europe могат да предложат практическа подкрепа — например безплатни, лесни за използване инструменти и информация и съвети — и следва да продължат на разширяват специалните програми в тази област. |
| --- | --- |

4.5.

5.   Конкретни бележки

| 5.1. | Психосоциалните рискове са сред най-трудните и нарастващи проблеми за здравето и безопасността на работното място и дори предприемачите от МСП са подложени на високи равнища на стрес (14). Въпреки че намирането на решения във връзка със стреса и психосоциалните рискове струва скъпо, проучванията показват, че пренебрегването им се оказва по-скъпо за предприятията и икономиката. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | ЕИСК подчертава необходимостта от допълнително обсъждане и проучване на проблема с „професионалното изчерпване“, за да се въведат съответните стратегии за неговото предотвратяване. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Аналогично, ЕС трябва да се съсредоточи върху намаляването на непълноценното присъствие на работа (presenteeism). Този вид присъствие на работното място може не само да увеличи вероятността от здравни увреждания, но и да намали производителността на работниците (15). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Макар мъжете и жените да работят на едни и същи работни места, те могат да са изправени пред различни рискове поради различната си физиология, изисквания или експозиция. Поради това ЕИСК призовава за подход към инвестициите в ЗБУТ, който да отчита в по-голяма степен аспектите, свързани с пола. По-специално, следва да се обърне значително внимание на предотвратяването на МСС и раковите заболявания сред жените. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | В съответствие с Конвенцията на ООН за правата на хората с увреждания, както и с предходни свои становища, ЕИСК призовава за по-голямо внимание към хората с увреждания във всичките им форми. ЕИСК подчертава, че връзката между уврежданията и пазара на труда се изразява не само в мерки за гарантиране на правото на достъп като квоти, стимули или данъчни облекчения, но и в по-голям ангажимент за предотвратяване на рисковете за здравето на хората с увреждания във всички видове работна среда. Инвестициите в ЗБУТ следва да бъдат съобразени с нуждите на хората с увреждания. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Специално внимание следва да се обърне на мобилните работници, работниците мигранти и сезонните работници, тъй като поради езикови и други бариери има по-голяма вероятност те да претърпят трудова злополука. Много от тях, особено незаконните мигранти, не са адекватно обхванати от социалните системи и докладването на данни. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | ЕИСК отбелязва, че в конкретния контекст на бързото застаряване на европейското население ЗБУТ са основен въпрос, във връзка с който ЕС има важна роля. Например при по-възрастните работници има много по-голям риск от трудови злополуки с фатален край, отколкото при по-младите работници, макар че при първите трудовите злополуки без фатален край са по-рядко явление. Освен това при тях много по-често се срещат заболявания с дълъг латентен период, като например свързаните с работата ракови или сърдечносъдови заболявания. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Дружествата, които разполагат с мрежа от доставчици, имат по-голям капацитет да инвестират в ЗБУТ (16) и носят отговорност за насърчаване и инвестиране в ЗБУТ, за да осигурят безопасна и здравословна среда за всички работници в своята верига на доставки. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Публичните органи трябва да предлагат на предприятията безплатни висококачествени ИТ инструменти, за да им помогнат при оценката на професионалните рискове. Тези инструменти трябва също така да бъдат опростени и практични и да отговарят точно на очакванията на предприятията. Инструментите следва да бъдат включени в по-широкообхватни инициативи за мобилизиране на съответните сектори и да се придружават от кампании за популяризиране на усилията за предотвратяване на риска. Участието на социалните партньори и работниците е безусловно необходимо. Предприятията следва да могат да използват заинтересованите страни като експерти по ЗБУТ. |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | ЕИСК отбелязва, че иновациите в областта на борбата с раковите заболявания биха могли да донесат много ползи за пациентите, но могат да създадат също и предизвикателства за настоящите стандарти за ЗБУТ. Проверките относно придържането към високи равнища на ЗБУТ в областта на ядрената медицина и цитотоксичните лекарства в болниците са от съществено значение за реализиране на потенциала на терапиите на раковите заболявания, без да се застрашават здравните специалисти. |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | Увеличават се знанията относно някои генетични условия, които предразполагат хората към развитието на злокачествени тумори, макар че видът и моментът на поява на раковото заболяване, което може или действително ще се развие, са неизвестни. От друга страна, се откриват все по-голям брой канцерогенни фактори, свързани с околната среда и с работното място. По всяка вероятност съчетанието им повишава риска от развиване на ракови заболявания. За работниците е полезно да знаят какъв вид злокачествена ДНК структура може да имат, а отговорните работодатели следва да ги информират за възможните рискови фактори на работното място. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Добрите политики и практики за връщане на работа трябва да бъдат насърчавани, за да бъдат работните места устойчиви. За работниците, които желаят да се върнат на работа, трябва да се създаде подходящ процес на рехабилитация, който да включва например адаптиране на техните работни места. |
| --- | --- |

5.12.

| 5.13. | ЕИСК е твърдо убеден, че изменението на климата ще изиска адаптиране на стратегиите в областта ЗБУТ. Увеличаването на температурите и необичайните природни бедствия ще са реална заплаха за условията на труд на населението в ЕС. |
| --- | --- |

5.13.

6.   Цифровизацията и ЗБУТ

| 6.1. | Процесът на цифровизация би могъл да донесе много положителни промени в областта на ЗБУТ. Например за високорискова работа в мините или строителството могат да се използват роботи, а информационните технологии ще подобрят начина, по който е организирано наблюдението на ЗБУТ. Цифровизацията може да смекчи и психосоциалните рискове, свързани с монотонната работа, а по-възрастните хора или хората с увреждания биха могли да се възползват от цифровизирани системи за съдействие. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | От друга страна, ЕИСК изразява безпокойство относно отрицателните последици от цифровизацията за ЗБУТ и работниците. Вече бяха установени значителни рискове, свързани с цифровизираните работни места, като например интензифициране на работата, стрес и психосоциално насилие (17). Освен това в бъдеще можем да очакваме злополуки, причинени от изкуствения интелект, които трябва да предотвратим. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Цифровизацията увеличи и способността човек да бъде постоянно свързан с работата чрез електронни съобщения и други форми на комуникация, което може да размие границите между личния и професионалния живот и да направи хората по-зависими от информационните технологии. По-специално за по-младите хора е по-вероятно да са зависими от информационните технологии и социалните платформи, което може да има неблагоприятни последици за тяхното здраве и безопасност. ЕИСК призовава социалните партньори да разработят подходящи мерки за защита на здравето на работниците от тези рискове, като отчитат необходимостта от гарантиране на равновесието между професионалния и личния живот. В това отношение важна роля играе и гражданският диалог. Пример за такива мерки е „правото на откъсване от работната атмосфера“, въведено неотдавна във Франция и приложено в някои сектори и споразумения на равнище предприятия в някои държави от ЕС. |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | ЕИСК изразява дълбока загриженост, че някои нови форми на заетост, създадени от цифровизацията (като работата през цифрови платформи или икономиката на работата по отделни заявки), могат да попаднат извън приложното поле на правилата в областта на ЗБУТ, които бяха създадени за защита на работниците при стандартни форми на заетост. Подобно развитие би могло да доведе до неприемливо положение, при което някои нови форми на заетост, като например работниците през платформа в Европа, няма да бъдат адекватно защитени. Всички работници в ЕС следва да попадат под защитата на законодателството в тази област. В това отношение ЕИСК изразява съгласие със заключенията на Съвета (18), че „новите форми на труд не следва да намаляват или накърняват отговорността на работодателя да осигури здравословни и безопасни условия на труд на работниците във всеки аспект, свързан с този труд“. |
| --- | --- |

6.4.

Брюксел, 26 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  https://osha.europa.eu/bg/tools-and-publications/publications/value-occupational-safety-and-health-and-societal-costs-work/view

1

(2)  Съобщение относно стратегическа рамка на ЕС за здравословни и безопасни условия на труд за периода 2014—2020 година, COM (2014) 332 final.

2

(3)  Евростат (2015 г.), Европейски статистически данни за трудовите злополуки (ESAW): http://appsso.eurostat.ec.europa.eu/nui/show.do?dataset=hsw_mi07&lang=en

3

Европейски статистически данни за трудовите злополуки (ESAW)

(4)  Проучване на работната сила в ЕС, 2013 г.

4

(5)  https://osha.europa.eu/bg/tools-and-publications/publications/international-comparison-cost-work-related-accidents-and

5

(6)  https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/contexts-and-arrangements-occupational-safety-and-health-micro.

6

(7)  https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/reports/the-business-case-for-safety-and-health-cost-benefit-analyses-of-interventions-in-small-and-medium-sized-enterprises, доклад на EU-OSHA от юли 2019 г.

7

(8)  Murphy, R. и Cooper, C. (2000 г.), Healthy and productive work („Здравословен и продуктивен труд“).

8

Healthy and productive work

(9)  https://osha.europa.eu/bg/tools-and-publications/publications/value-occupational-safety-and-health-and-societal-costs-work/view

9

(10)  Такъв пример е инициативата Responsible Care® („Отговорна грижа“), която представлява етичната рамка на европейската и световната химическа промишленост за подобряване на безопасното производство, боравене и използване на химикали по целите вериги на доставка.

10

(11)  Вж. приложението.

11

(12)  Eurofound (2019 г.), Working conditions and workers’ health („Условия на труд и здраве на работниците“), Служба за публикации на Европейския съюз, стр. 51.

12

(13)  ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 56.

13

(14)  European Working Conditions Surveys 2015 (Европейско проучване на условията на труд).

14

(15)  Eurofound (2019 г.), Working conditions and workers’ health („Условия на труд и здраве на работниците“), Служба за публикации на Европейския съюз, Люксембург.

15

Working conditions and workers’ health

(16)  https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/literature_reviews/promoting-occupational-safety-and-health-through-the-supply-chain/view.

16

(17)  МОТ (2019 г.) The Threat of Physical and Psychosocial Violence and Harassment in Digitalized Work („Заплахата от физическо и психосоциално насилие и тормоз в цифровизиран свят на труда“).

17

The Threat of Physical and Psychosocial Violence and Harassment in Digitalized Work („Заплахата от физическо и психосоциално насилие и тормоз в цифровизиран свят на труда“)

(18)  EPSCO 9686/19, 13 юни 2019 г.

18

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните изменения получиха най-малко една четвърт от подадените гласове, но бяха отхвърлени по време на разискванията (член 59, параграф 3 от Правилника за дейността):

Параграф 3.12

се изменя, както следва:

Предвид това че образованието и превенцията са основна част от инвестициите в ЗБУТ, ЕИСК насочва по-специално вниманието към представителите на профсъюзите, отговарящи за здравето и безопасността, или към други доброволци. Важно е да се насърчи ролята на комитетите за здравословни и безопасни условия на работното място в предприятията и на представителите на работниците и при необходимост на национално равнище да се подобри правната защита на последните с адекватна правна защита за тях.

Изложение на мотивите

Ще бъдат представени устно.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 50 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 86 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 10 |

Гласове „за“

:

50

Гласове „против“

:

86

Гласове „въздържал се“

:

10

Параграф 5.12

се изменя, както следва:

Ето защо оптимизирането на рехабилитацията и връщането на работа на работници с ракови заболявания е важно както за подобряване на благосъстоянието на тази уязвима група, така и за намаляване на социалното и финансовото въздействие на раковите заболявания върху европейските предприятия и обществото като цяло. Добрите политики, инструменти, мерки и практики за връщане на работа трябва да бъдат насърчавани, за да бъдат работните места устойчиви. За работниците, които желаят да се върнат на работа, трябва да се създаде подходящ процес на рехабилитация, който да включва например адаптиране на техните работни места. „Ключът към изпълнението на успешни програми са законовите възможности за предлагане на работа на непълно работно време и стимули за работодателите да подкрепят“ (1)

  рехабилитацията и връщането на работа след поставяне на диагноза рак. МСП следва да бъдат подпомогнати, за да осигуряват по-голяма гъвкавост по отношение на изискванията за работа, заедно с подкрепа и информация в тази сфера.

Изложение на мотивите

Ефектът на раковото заболяване върху живота на пациента е незабавен и разтърсващ. След диагнозата обикновено следват продължителни отсъствия по болест поради медицинското лечение и функционалните ограничения. Въпреки че като цяло справянето с раковите заболявания се е подобрило през последните три десетилетия и общият брой на хората, преживели раково заболяване, се увеличава, много от тези, преборили се със заболяването, продължават след приключване на лечението да страдат от дългосрочни симптоми и увреждания, като например умора. Тези симптоми и увреждания могат да засегнат работоспособността на хората, преживелите рак, което затруднява оставането или повторното им навлизане на пазара на труда. Проучванията показват, че повечето преживели раково заболяване могат да останат или да се завърнат на работа, но като цяло рискът от безработица сред тях е 1,4 пъти по-висок от този при хората, които никога не са диагностицирани с рак. Очевидно е, че инструментите, практиките, политиките и мерките, насочени към насърчаване на рехабилитацията и връщането на работа, са от съществено значение.

Предприятията с по-малко от 250 работници (МСП) не разполагат с информация и ресурси за провеждане на рехабилитация и връщане на работа на работниците с ракови заболявания. Необходими са стратегии, програми, подкрепа и осигуряване на обучения за тези предприятия. Групирането на МСП за предоставяне на информация/съдействие от страна на Европейската агенция за безопасност и здраве при работа (OSHA) е ценно, тъй като МСП биха могли да се учат едно от друго и заедно е по-лесно да получат достъп до този вид помощ от службите по трудова медицина. Заинтересованите страни обаче разглеждат малкия размер на МСП като предимство, тъй като тези предприятия осигуряват в по-голяма степен семейна атмосфера, която може да създаде по-благоприятна среда за работниците с ракови заболявания, които се връщат на работа.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 49 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 106 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 10 |

Гласове „за“

:

49

Гласове „против“

:

106

Гласове „въздържал се“

:

10

---

(1)  https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/executive-summary-rehabilitation-and-return-work-after-cancer-0

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/60 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/60

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Променящият се свят на труда и продължителността на живота/застаряването на населението – Предпоставките за запазване на активността на застаряващите работници в новия свят на труда“

(проучвателно становище по искане на финландското председателство)

(2020/C 14/08)

Докладчик: Irinel Eduard FLORIA

Съдокладчик: Vladimír BÁLEŠ

| Искане за консултация от финландското председателство на Съвета | Писмо, 7.2.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз
  Проучвателно становище |
| Решение на Бюрото | 19.2.2019 г. |
| Компетентна секция | „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 10.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 25.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 131/0/3 |

Искане за консултация от финландското председателство на Съвета

Писмо, 7.2.2019 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Проучвателно становище

Решение на Бюрото

19.2.2019 г.

Компетентна секция

„Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

10.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

25.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

131/0/3

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Комитетът приветства акцента, поставен от финландското председателство върху икономиката на благоденствието на гражданите, включително по-възрастните хора, и счита, че това е положителна стъпка към постигането на по-добър баланс между демографските тенденции, пазара на труда и обществото. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Държавите членки отчетоха проблема със застаряването на населението и предприеха някои мерки през последните години, но тези мерки изглеждат изолирани и въздействието им не беше измерено. Освен това въздействието на технологичния напредък и променящият се характер на труда увеличават сложността на проблема. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | Социалните партньори – в сътрудничество с правителствата, са от ключово значение за улесняване на изпълнението на мерките на различните равнища. Гражданското общество и европейските социални партньори следва да играят важна роля за насърчаването на по-дълъг активен професионален живот. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Политическите действия и финансирането на равнище ЕС биха могли да спомогнат за преодоляването на тези пречки, но ще трябва да вземат предвид различията между страните по отношение на демографските условия, икономиката, заетостта и условията на труд. Държавите членки следва да използват европейските средства за финансиране на мерките, а отговорността за оказване на подкрепа за по-дълъг професионален живот следва да бъде споделена между правителствата, предприятията и физическите лица. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Комисията подкрепя действията на държавите членки за ефективно преодоляване на предизвикателството, свързано със застаряването, с помощта на различни инициативи и програми (1). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Необходими са всеобхватни стратегии, насочени към разработването на национални политики за активен живот на по-възрастните хора, тъй като предизвикателствата в областта на демографията и заетостта могат да бъдат преодолени само ако се възприеме цялостен подход. Специфичните препоръки, предложени за преодоляване на предизвикателствата на активния живот на по-възрастните хора, включват: |
| --- | --- |

1.6.

| 1.6.1. | засилване на социалния диалог и участието на всички заинтересовани страни в разработването на интегрирани стратегии и национални политики за активен живот на по-възрастните хора; |
| --- | --- |

1.6.1.

| 1.6.2. | развиване на заетостта и уменията чрез учене през целия живот; |
| --- | --- |

1.6.2.

| 1.6.3. | насърчаване на динамично професионално развитие и динамична трудова дейност; |
| --- | --- |

1.6.3.

| 1.6.4. | стимулиране на предприемачеството сред по-възрастните хора; |
| --- | --- |

1.6.4.

| 1.6.5. | борба с всички видове дискриминация, по-специално дискриминацията въз основа на възраст и пол; |
| --- | --- |

1.6.5.

| 1.6.6. | осъществяване на инициативи за трансфер/споделяне на знания; |
| --- | --- |

1.6.6.

| 1.6.7. | въвеждане на гъвкава организация на труда и по-добри условия на труд: |
| --- | --- |

1.6.7.

| 1.6.8. | насърчаване на солидарността между поколенията и промяна на нагласите към остаряването. |
| --- | --- |

1.6.8.

| 1.7. | Всички мерки следва да бъдат постоянно наблюдавани, а въздействието върху участието на по-възрастните работници на пазара на труда следва да бъде правилно оценявано. Наличието на ясна картина на въздействието на подобни мерки ще насърчи допълнително държавите членки да разпространяват и споделят най-добрите практики във връзка с активния живот на по-възрастните хора. |
| --- | --- |

1.7.

2.   Контекст

| 2.1. | Най-важният принос на ЕС в областта на заетостта на по-възрастните работници е Директивата за равното третиране (2), която забранява възрастовата дискриминация в повечето области на заетост. Тя обаче не успя да премахне ефективно скритата дискриминация на пазара на труда – явление, което възпира голям брой по-възрастни хора дори да търсят работа. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | На европейско равнище стратегията „Европа 2020“ включва силен акцент върху създаването на работни места и поставя целта за постигане на пълна заетост до 2020 г. Срокът на действие на стратегията „Европа 2020“ наближава своя край. Тя обаче не се съсредоточи в голяма степен върху по-възрастните работници като обособена категория. Европейският стълб на социалните права промени подхода към активния живот на по-възрастните хора, тъй като в него се упоменават редица аспекти, които са важни за създаването на възможности за заетост на по-възрастните работници. В стълба на социалните права обаче липсва механизъм за прилагане. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | В рамките на следващия дългосрочен бюджет на ЕС Комисията предложи програмата „Цифрова Европа“ – програма на ЕС, насочена към изграждане на стратегическия капацитет на ЕС в областта на цифровите технологии и улесняване на широкото им внедряване. Тази програма ще оформи и подкрепи цифровата трансформация на европейското общество и икономика и ще гарантира, че европейските граждани разполагат с необходимите умения, за да се справят с цифровата трансформация. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Структурата на населението на ЕС се променя и през следващите десетилетия то все повече ще застарява. Общото население на ЕС ще се увеличи от 511 милиона през 2016 г. на 520 милиона през 2070 г., но населението в трудоспособна възраст (15 – 64 г.) (3) ще намалее значително от 333 милиона през 2016 г. на 292 милиона през 2070 г. поради промени в плодовитостта, продължителността на живота и динамиката на миграционните потоци (4). Очаква се общото предлагане на работна ръка за възрастовата група между 20 и 64 години в ЕС след 2070 г. да спадне значително – с 9,6 %. Нарастването на дела на по-възрастните хора в населението на ЕС не следва прибързано да се отъждествява със съответно нарастване на тежестта за социалните системи, например като се прави заключението, че съществуващите пенсионни системи са безперспективни в бъдеще. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Ключовият фактор за финансиране на системите за социална сигурност не е коефициентът на демографска зависимост, а по-скоро коефициентът на икономическа зависимост. Друг ключов фактор е и повишаването на производителността на труда на цялата икономика, тъй като позволява увеличаване на средствата, които могат да се разпределят не само между работещите, но също и между работещите и неработещите (5). |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Демографското предизвикателство може да се разглежда и като възможност за повишаване на конкурентоспособността на европейската икономика. Тъй като в резултат на застаряването на населението ще се появят нови пазари за стоки и услуги, дружествата следва да включат това явление в своите стратегии за иновации, за да предоставят новаторски услуги и продукти („сребърна икономика“). |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | До 2070 г. очакваната продължителност на живота при раждане за ЕС като цяло се очаква да нарасне с 7,8 години за мъжете и 6,6 години за жените (6). Положителното развитие, което се изразява в това, че хората живеят по-дълго и в по-добро здраве, не съответства обаче на продължителността на професионалния им живот. Важни причини за преждевременното напускане на пазара на труда са липсата на работни места и подходящи активни политики и мерки в областта на пазара на труда, здравословните проблеми, липсата на съответните умения, както и незадоволителният баланс между професионалния и личния живот. Същевременно излагането на дискриминация въз основа на възраст или негативните стереотипи оказват влияние върху решенията за ранно напускане на пазара на труда. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Следва да се разгледа въпросът за равенството между половете по отношение на работните места и условията на труд на по-възрастните работници. През последното десетилетие тенденцията за „полупенсиониране“ продължи да се разпространява по-широко сред жените, отколкото сред мъжете (7). |
| --- | --- |

2.8.

| 2.9. | Поради силния натиск върху икономически активните лица може да се стигне до стигматизиране на по-възрастните хора, които могат да бъдат възприемани като тежест. Стигматизирането обаче не се ограничава само до социалните групи, то се среща и сред някои работодатели, които могат да възприемат по-възрастните работници и пенсионерите като лишени от енергия, трудно поддаващи се на обучение и „непригодни за заетост“. |
| --- | --- |

2.9.

| 2.10. | От съществено значение е да се води борба с дискриминацията и отрицателните ценностни оценки спрямо по-възрастните работници. По-възрастните работници не са непременно по-малко продуктивни в сравнение с по-младите, но имат различни способности и умения, а основните им силни страни са професионалните знания и опит. |
| --- | --- |

2.10.

3.   Общи бележки относно използването на технологиите от по-възрастните хора

| 3.1. | Четвъртата индустриална революция и бързото развитие и интегриране на новите технологии в обществото и промишлеността понастоящем оказват безпрецедентно въздействие върху сферата на труда. Различни ръчни и когнитивни задачи все по-често се извършват от машини и алгоритми, или в някои случаи дори са напълно автоматизирани. В същото време включването на тези нови технологии в бизнес моделите в различните промишлени отрасли води до появата на много нови работни места и предефинирането на задачите, свързани с редица други. Тези развития показват, че световните и регионалните пазари на труда неизбежно ще претърпят съществена трансформация през идните години. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Технологичният напредък оказва значително въздействие върху икономиката като цяло и значителен натиск върху пазара на труда, тъй като работодателите ще могат да заменят някои от настоящите си работници с технологии (когато е приложимо), като преквалифицират някои хора за нови работни места и потърсят висококвалифицирана работна сила, която да е в състояние да прилага, използва и адаптира технологиите. В този контекст работната сила в напреднала възраст ще стане още по-уязвима. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Възприемането на технологиите позволява на по-възрастните хора да станат част от света на интернет и да се възползват от всичко, което той предлага. В ЕС 87 % от хората на възраст 75 и повече години никога не са използвали интернет (8). По-възрастните граждани може да не са запознати с термините и понятията, свързани с цифровите медии, и някои от тях често са изправени пред физически предизвикателства като увредено зрение или слух, както и липса на разбиране за или познаване на технологиите. Електронното изключване може да е една от основните пречки пред увеличаването на дела на заетостта сред по-възрастните хора и че следва да се предприемат конкретни инициативи за развитие на уменията на възрастните хора в областта на ИКТ (9). |
| --- | --- |

3.3.

4.   Мерки за насърчаване на активния живот на по-възрастните хора, предприети от държавите членки

| 4.1. | Няколко европейски държави са разработили стратегии, включващи мерки за насърчаване на по-продължителен трудов живот (10). Тъй като тези национални инициативи обикновено се разработват в консултация със социалните партньори и предоставят многогодишни рамки за прогнозиране и управление на застаряването на населението, те биха могли да способстват за разработването и прилагането на интегриран подход за активен живот на по-възрастните хора. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Проучванията, проведени от Европейската фондация за подобряване на условията на живот и труд (Eurofound) (11), показват, че в редица държави съществуват национални стратегии за активен живот на по-възрастните хора и те са допринесли за повишаване на осведомеността относно демографските предизвикателства. Прегледът на националните доклади показва, че активните държавни политики на пазара на труда са допринесли за насърчаване на развитието на уменията и заетостта на по-възрастните работници, въпреки че информацията за качеството и устойчивостта на тези работни места е оскъдна или липсва напълно. Досега повечето инициативи бяха насочени към коригиращи мерки, като например предоставяне на субсидии за заплати за наемане на по-възрастни работници, повишаване на средната възраст за пенсиониране и ограничаване на ранното пенсиониране. Тези мерки сами по себе си се нуждаят от внимателно обмисляне и анализ на икономическото и социалното въздействие и могат да се окажат недостатъчни, за да позволят на по-възрастните работници да продължат успешно професионалната си кариера. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | От гледна точка на ефективността, въпреки че по принцип се считат за успешни, повечето от тези мерки и програми не са били подложени на официална оценка. Във връзка с това Комитетът подчертава значението на анализа и оценката на въздействието на мерките върху участието на по-възрастните работници на пазара на труда. |
| --- | --- |

4.3.

5.   Специфични препоръки за преодоляване на предизвикателствата, свързани с активния живот на по-възрастните хора

| 5.1. | По-долу са изложени редица набелязани мерки, които ще подкрепят програмата за активен живот на по-възрастните хора в рамките на Европейския съюз: |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Засилване на социалния диалог и участието на всички заинтересовани страни в разработването на интегрирани стратегии и национални политики за активен живот на по-възрастните хора. Правителствата, работодателите, неправителствените организации, профсъюзите и самите работници трябва да обединят отговорността и усилията си с цел насърчаване на по-продължителен активен трудов живот. Заинтересованите страни на всички равнища трябва да играят ключова роля в разработването, договарянето, прилагането и оценката на мерките за адаптиране на сферата на труда, за да се даде възможност на по-възрастните хора да останат по-дълго активни на пазара на труда. Това обаче не трябва да води до по-голям натиск върху по-възрастните хора, нито до нищета за хората, които вече не са в състояние да продължат да работят. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Подобряването на пригодността за заетост и развиването на умения чрез учене през целия живот е ключов инструмент на политиката за задържане на по-възрастните работници на пазара на труда, тъй като с възрастта участието на работниците в обучения намалява и за по-възрастните работници, които остават безработни, става по-трудно да си намерят нова работа. Ученето през целия живот и образованието за възрастни спомогнаха не само за повишаване на икономическото участие, но и за подобряване на качеството на живот, здравето и адаптивността. Ученето през целия живот и активният живот на по-възрастните хора следва да бъдат насочени не само към днешните по-възрастни работници. Следва да се предприемат целенасочени инициативи, адресирани и към младите хора, студентите и дори към децата, за да се повиши осведомеността относно бъдещето на работното място и значението на нагласите, свързани с ученето през целия живот. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.3.1. | Подобряването на пригодността за заетост и развиването на умения чрез учене през целия живот би могло да се постигне чрез: |
| --- | --- |

5.3.1.

| 5.3.1.1. | запазване на публичното финансиране и заделяне на необходимите ресурси за проактивна политика в областта на пазара на труда за повторно интегриране на по-възрастните безработни лица на пазара на труда, включително консултации и подкрепа за търсещите работа, и за намаляване на риска от дълготрайна безработица; |
| --- | --- |

5.3.1.1.

| 5.3.1.2. | засилване на ролята на публичните служби по заетостта за предоставяне на пълен набор от консултантски услуги и подкрепа на търсещите работа лица, както и индивидуално насочена помощ за намиране на работа (напр. заетост, субсидирана от държавата, преходна помощ и насоки и социални проекти с нестопанска цел) и превантивни мерки и мерки за възстановяване с цел подпомагане на дългосрочната реинтеграция; |
| --- | --- |

5.3.1.2.

| 5.3.1.3. | подкрепа за въвеждането на мерки от страна на предприятията чрез колективно договаряне или по законодателен път с цел гарантиране на по-голямо участие на по-възрастните хора в учене през целия живот (например стимули за подобряване на ниското равнище на участие във вътрешнофирмено обучение, по-специално за лица с ниска квалификация, осигуряване на необходимите финансови средства за повишаване на квалификацията на възрастовата група над 45 години, подобряване на правната рамка, уреждаща отпуск за обучение); |
| --- | --- |

5.3.1.3.

| 5.3.1.4. | засилване на ролята на НПО при подпомагането на програми за обучение на възрастни и предоставяне на възможност за партньорство с правителствата с цел осъществяване на широкомащабни образователни инициативи за по-възрастните хора; |
| --- | --- |

5.3.1.4.

| 5.3.1.5. | увеличаване на достъпа на по-възрастните хора до цифрови технологии, включително чрез адаптиране на оборудването и софтуера към техните специфични потребности (напр. многоезичен софтуер), както и предоставяне на достъп до интернет като право на универсална услуга въз основа на критерия за достъпност; |
| --- | --- |

5.3.1.5.

| 5.3.1.6. | предлагане на повече възможности за обучение, използване на Европейския социален фонд и акцент върху развиването на трансверсални умения, умения за учене и умения за работа с ИКТ за възрастовата група над 45 години; |
| --- | --- |

5.3.1.6.

| 5.3.1.7. | признаване на нови умения, придобити официално или неофициално, чрез сертификати и квалификации; |
| --- | --- |

5.3.1.7.

| 5.3.1.8. | провеждане на кампании за повишаване на осведомеността, насочени към младите хора, студентите и децата, относно значението на нагласите за учене през целия живот във връзка с бъдещето на труда и активния живот на по-възрастните хора; |
| --- | --- |

5.3.1.8.

| 5.3.1.9. | развиване на способността на държавите – членки на ЕС, за събиране, анализиране и тълкуване на статистически данни относно тенденциите на пазара на труда, равнището на заетост на по-възрастните работници, недостига на умения сред хората и други промени в обществото. |
| --- | --- |

5.3.1.9.

| 5.4. | Друга област, към която следва да се насочи вниманието, е насърчаването на динамично професионално развитие и динамична трудова дейност. Ученето през целия живот и увеличената продължителност на живота ще означават, че през своя живот хората ще имат повече от една професионална кариера. Може да се очаква, че трудовият живот на хората ще бъде прекъсван от редица творчески отпуски или години, посветени на учене, преквалификация или пътувания. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.4.1. | В това отношение основните инициативи за насърчаване на динамично професионално развитие и динамична трудова дейност следва да обхващат: |
| --- | --- |

5.4.1.

| 5.4.1.1. | прогнозиране на нововъзникващите работни места и пътища за професионално развитие, към които работниците биха могли да се насочат по време на трудовия си живот; |
| --- | --- |

5.4.1.1.

| 5.4.1.2. | подобряване на професионалното ориентиране, предоставяно от публичните служби по заетостта, за насочване на работниците в трудния процес на непрекъснато повишаване на квалификацията и преквалификация; |
| --- | --- |

5.4.1.2.

| 5.4.1.3. | предоставяне на данъчни стимули на предприятията да инвестират в програми за обучение през целия живот и развитие на служителите, както и в привличането и наемането на по-възрастни работници; |
| --- | --- |

5.4.1.3.

| 5.4.1.4. | организиране на панаири на труда и кариерата, „дискусионни групи 50+“ и създаване на бюра по труда за по-възрастните хора; |
| --- | --- |

5.4.1.4.

| 5.4.1.5. | създаване на работни групи от по-възрастни работници за разработване на стратегии за привличане и задържане на опитни по-възрастни хора на пазара на труда. |
| --- | --- |

5.4.1.5.

| 5.5. | Насърчаване на предприемачеството сред по-възрастните хора, което е ефективен начин за удължаване на трудовия живот, намаляване на безработицата сред възрастните хора и засилване на социалното приобщаване на възрастните хора. Много от по-възрастните хора могат да пожелаят да останат икономически активни и да изберат самостоятелната заетост като алтернатива на организираната заетост. Европейската комисия отделя непрекъснато внимание на въпроса за предприемачеството сред по-възрастните хора. Тя осъществява няколко инициативи в тази област (12). |
| --- | --- |

5.5.

| 5.5.1. | Такова предприемачество би могло да се стимулира чрез политики, насочени към следните аспекти: |
| --- | --- |

5.5.1.

| 5.5.1.1. | предоставяне на обучение, наставничество и консултации с цел развиване на предприемачески умения и насърчаване на по-възрастните хора, които желаят да започнат стопанска дейност, и подкрепа за онези, които вече са активни в тази област; |
| --- | --- |

5.5.1.1.

| 5.5.1.2. | подкрепа за създаването на бизнес мрежи чрез осигуряване както на физически, така и на виртуални места, където по-възрастни предприемачи, институции и млади предприемачи да се срещат и проучват потенциални начини за сътрудничество и подкрепа на обмена между поколенията; |
| --- | --- |

5.5.1.2.

| 5.5.1.3. | осигуряване на достъп до схеми за финансиране за започване на бизнес и гарантиране на заеми с по-ниски лихвени проценти за започване на стопанска дейност; |
| --- | --- |

5.5.1.3.

| 5.5.1.4. | създаване на европейски програми за подкрепа с цел стимулиране на предприемачеството сред по-възрастните хора; |
| --- | --- |

5.5.1.4.

| 5.5.1.5. | провеждане на кампании за повишаване на осведомеността относно ползите от предприемачеството сред по-възрастните хора за обществото и икономиката като цяло, но също и за самите тях. |
| --- | --- |

5.5.1.5.

| 5.6. | Работодателите все по-често възприемат по-възрастните работници като лоялни, опитни, надеждни и силно привързани към своята работа. Въпреки това все още битува предразсъдъкът, че по-възрастните работници не проявяват интерес към развиване на своите умения и готовност за промяна. Предубеждението, че по-възрастните работници са по-неефективни от младите, се оказва невярно и в случаите, когато те са по-малко продуктивни, това обикновено се дължи на факта, че не им е било предложено обучение. Въпреки че по-възрастните работници могат да имат по-малко физически или познавателни способности, те компенсират това с помощта на натрупания през годините опит. Подобно изследване показа, че вероятността жените да бъдат подложени на дискриминация въз основа на възраст е малко по-висока от тази при мъжете. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.6.1. | Решенията за борба с дискриминацията въз основа на възраст и пол следва да обхващат следните аспекти: |
| --- | --- |

5.6.1.

| 5.6.1.1. | приемане на по-строго законодателство за борба с всички форми на дискриминация; |
| --- | --- |

5.6.1.1.

| 5.6.1.2. | провеждане на проучвания, за да се установи дали ниското равнище на заетост сред по-възрастните хора е последица от дискриминация на пазара на труда; |
| --- | --- |

5.6.1.2.

| 5.6.1.3. | планиране на инициативи и кампании за повишаване на уменията на жените, за да се улесни завръщането им на работа след прекъсване на трудовата дейност; |
| --- | --- |

5.6.1.3.

| 5.6.1.4. | насърчаване на наемането въз основа на необходимите умения и подбора въз основа на качествата; |
| --- | --- |

5.6.1.4.

| 5.6.1.5. | основаване на решенията за съкращения на обективни, свързани с работата критерии, за да се гарантира запазване на необходимите умения и справедливо прилагане на схемите за пенсиониране. |
| --- | --- |

5.6.1.5.

| 5.7. | Друга област, към която следва да се насочи вниманието, е осъществяването на инициативи за обмен и трансфер на знания. В контекста на демографските промени друго предизвикателство представлява определянето на ефективни начини за трансфер на ноу-хау и опит между поколенията. От една страна, трансферът на знания от по-младите към по-възрастните поколения има ключова роля за насърчаване на разбирателството между поколенията и преквалификацията на по-възрастните работници. От друга страна, трансферът от по-възрастните към по-младите поколения може да способства за поддържането на уменията на по-възрастните работници и да помогне на по-възрастните и на пенсионираните работници да запазят усещането за смисъл и цел, предотвратявайки социалното им изключване. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.7.1. | Инициативите за обмен и трансфер на знания следва да обхващат следните аспекти: |
| --- | --- |

5.7.1.

| 5.7.1.1. | насърчаване на непрекъснати отношения на наставничество и „обратно наставничество“ между по-възрастните и по-младите работници, насочени към умения в областта на информационните и цифровите технологии, трансверсални умения и умения за общуване с клиенти по целесъобразност; |
| --- | --- |

5.7.1.1.

| 5.7.1.2. | въвеждане на програми за обучение, в които по-възрастните работници поемат ролята на обучители, например обучение на работното място, обучение в клас, симулатори и електронно обучение, подкрепени от практическото използване на уменията и обратна връзка от страна на по-младите работници; |
| --- | --- |

5.7.1.2.

| 5.7.1.3. | създаване на мрежи за знания и общности на практикуващи специалисти; |
| --- | --- |

5.7.1.3.

| 5.7.1.4. | използване на системи за управление на знанията с цел документиране и запазване на знанията на по-възрастните работници; |
| --- | --- |

5.7.1.4.

| 5.7.1.5. | прилагане на мерки за повишаване на осведомеността с цел признаване на опита на по-възрастните работници и насърчаване на трансфера на професионалните умения, натрупани през техния професионален живот, към по-младите работници, включително различни възможности по отношение на баланса между възрастовите групи в рамките на екипите; |
| --- | --- |

5.7.1.5.

| 5.7.1.6. | сътрудничество с образователни институции или публичните служби по заетостта с цел улесняване на прехода към и в рамките на пазара на труда. |
| --- | --- |

5.7.1.6.

| 5.8. | Насърчаването на по-възрастните работници да останат активни на пазара на труда може да се постигне и чрез осигуряване на гъвкави условия за работа и по-добри условия на труд в подкрепа на баланса между професионалния и личния живот. Гъвкавите условия за работа обаче следва да се прилагат внимателно, за да се предотвратят евентуални злоупотреби. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.8.1. | Тези въпроси трябва да се разглеждат с помощта на социален диалог и колективно договаряне на равнището, което е най-близо до конкретната ситуация. Следва да се гарантира правото на връщане към първоначалния модел на работа и при този вид договорености следва да се отчитат нуждите както на работодателите, така и на работниците (13). |
| --- | --- |

5.8.1.

| 5.8.2. | Ако целта е да се повиши процентът на участие на по-възрастните хора, трябва да се гарантира, че хората могат да работят по-дълго. За повишаване равнището на заетост на по-възрастните хора не е достатъчно те просто да съхранят здравето и работоспособността си и техният труд да стане привлекателен за работодателите. Наличните работни места също трябва да станат по-привлекателни за по-възрастните хора. Затова дали по-възрастните работници ще се върнат на пазара на труда или ще продължат да работят зависи до голяма степен от качеството на работните места. |
| --- | --- |

5.8.2.

| 5.8.3. | Въвеждането на гъвкава организация на труда и по-добри условия на труд би могло да се постигне чрез: |
| --- | --- |

5.8.3.

| 5.8.3.1. | насърчаване на разработването на модели на работно време, укрепващи здравето, които да се договарят между социалните партньори на секторно равнище и на равнище предприятия и да се прилагат през целия трудов стаж (например творчески отпуски, отпуск за обучение), за да се подкрепи балансът между професионалния и личния живот; |
| --- | --- |

5.8.3.1.

| 5.8.3.2. | въвеждане на гъвкави условия на труд за по-възрастните работници, като например гъвкаво работно време, по-кратки работни седмици, дистанционна работа, работа на непълно работно време и програма за постепенно преустановяване на трудовата дейност; |
| --- | --- |

5.8.3.2.

| 5.8.3.3. | създаване на европейска програма за подкрепа на използването на гъвкава организация на труда за по-възрастните работници от страна на работодателите; |
| --- | --- |

5.8.3.3.

| 5.8.3.4. | гарантиране, че работодателите, които използват гъвкави схеми на работа за по-възрастните работници на определени работни места, могат да изразят позицията си при разработването на политиките; |
| --- | --- |

5.8.3.4.

| 5.8.3.5. | адаптиране на действащите системи за здравеопазване и полагане на грижи, за да могат да отговорят на бъдещите изисквания. Националните политики и инициативите на социалните партньори са насочени към насърчаване на концепцията за „работоспособност“; |
| --- | --- |

5.8.3.5.

| 5.8.3.6. | адаптиране на работните места, условията на труд и работната среда към работници на различна възраст (особено в случай на опасни работни места), като същевременно се има предвид, че тежкото естество на работата може да наложи ограничения и се гарантира, че тези ограничения се наблюдават и управляват по подходящ начин; |
| --- | --- |

5.8.3.6.

| 5.8.3.7. | въвеждане на ефективни стратегии за превенция и оценка на риска с отчитане на съществуващите законодателни задължения. |
| --- | --- |

5.8.3.7.

| 5.9. | Насърчаването на солидарността между поколенията и промяната на нагласите спрямо остаряването могат да бъдат постигнати посредством: |
| --- | --- |

5.9.

| 5.9.1. | разработване и провеждане на информационни кампании и кампании за повишаване на осведомеността относно демографските промени и антидискриминационните практики с цел насърчаване на промяна в отношението към по-възрастните работници и значението на по-продължителното им оставане на пазара на труда. Тези кампании следва да бъдат подкрепени от всички заинтересовани страни, включително предприятия, правителствени служби, НПО и други заинтересовани страни; |
| --- | --- |

5.9.1.

| 5.9.2. | популяризиране на концепцията за „сребърна икономика“ и свързаните с нея възможности и ползи. |
| --- | --- |

5.9.2.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  2012 г. – Европейска година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията (доклад за оценка), Европейска комисия, 2014 г.

1

Европейска година на активния живот на възрастните хора и солидарността между поколенията (доклад за оценка)

(2)  Директива 2006/54/ЕО на Европейския парламент и на Съвета от 5 юли 2006 година за прилагането на принципа на равните възможности и равното третиране на мъжете и жените в областта на заетостта и професиите (ОВ L 204, 26.7.2006 г., стр. 23).

2

(3)  https://data.oecd.org/pop/working-age-population.htm.

3

(4)  Доклад за застаряването за 2018 г., Икономически и бюджетни прогнози за 28-те държави – членки на ЕС (2016—2070 г.), Европейска комисия, 2018 г.

4

Доклад за застаряването за 2018 г., Икономически и бюджетни прогнози за 28-те държави – членки на ЕС (2016—2070 г.)

(5)  Future of work: a lifecycle approach („Бъдещето на труда: подход, основан на жизнения цикъл)“, Европейска комисия, 2018 г.

5

Future of work: a lifecycle approach

(6)  Доклад за застаряването за 2018 г., Икономически и бюджетни прогнози за 28-те държави – членки на ЕС (2016—2070 г.), Европейска комисия, 2018 г.

6

Доклад за застаряването за 2018 г., Икономически и бюджетни прогнози за 28-те държави – членки на ЕС (2016—2070 г.)

(7)  A gender perspective on older workers’ employment and working conditions („Въпросът за равенството между половете по отношение на заетостта и условията на труд на по-възрастните работници“), Patricia Vendramin & Gerard Valenduc, 2014 г.

7

A gender perspective on older workers’ employment and working conditions

(8)  Статистически данни за цифровата икономика и цифровото общество — домакинства и физически лица, Евростат, 2018 г.

8

Статистически данни за цифровата икономика и цифровото общество — домакинства и физически лица

(9)  ОВ C 228, 22.9.2009 г., стр. 24

9

(10)  https://www.oecd.org/els/emp/ageingandemploymentpolicies.htm.

10

(11)  Role of governments and social partners in keeping older workers in the labour market(„Ролята на правителствата и социалните партньори за задържане на по-възрастните работници на пазара на труда“), Eurofound, 2013 г.

11

Role of governments and social partners in keeping older workers in the labour market

(12)  https://ec.europa.eu/growth/smes/promoting-entrepreneurship/we-work-for/seniors_en

12

(13)  ОВ C 129, 11.4.2018 г., p. 44.

13

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/67 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/67

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Социалното измерение на рибарството

(проучвателно становище)

(2020/C 14/09)

Докладчик: Gabriel SARRÓ IPARRAGUIRRE

| Консултация | Европейска комисия, 27.3.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Решение на Пленарната асамблея | 14.5.2019 г. |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане от секцията | 4.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 25.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 137/0/1 |

Консултация

Европейска комисия, 27.3.2019 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Решение на Пленарната асамблея

14.5.2019 г.

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане от секцията

4.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

25.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

137/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Устойчивата конкурентоспособност трябва да отчита две нови измерения: екологичното и социалното (1). ЕИСК счита за изключително важно политиките в областта на рибарството да бъдат разработвани не само от гледна точка на околната среда, но и като се взема предвид глобалното значение на рибарството, неговото въздействие върху останалата част от икономиката и ролята му за морската безопасност, осигуряването на здравословни и питателни храни, както и за задържането на населението в уязвимите зони (2). ЕИСК подчертава значението на дребномащабния риболов и необходимостта да се осигури благоприятна среда за стопанска дейност, която да позволява на този сектор да работи устойчиво и да осигурява работни места — особено важни за много крайбрежни общности. Ролята на жените и значението на техния принос трябва да получат по-добро признание с цел постигане на равенство между половете. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК препоръчва да се гарантира съгласуваност на правната уредба относно мерките за опазването на морските биологични ресурси и стандартите за безопасност и условията на труд в открито море посредством оценки на въздействието по отношение на: i) заетостта, ii) заплащането, iii) корабостроенето и годността за плаване на риболовните кораби, iv) достойните условия на живот и труд и v) обучението и сертифицирането на рибарите. Комитетът призовава и за по-добра координация между различните отдели и служби на публичните администрации на всички равнища с цел всеобхватно управление на сектора. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК призовава Европейската комисия в рамките на работна си програма да изготви предложение за директива за включване в достиженията на правото на ЕС на Конвенцията на Международната морска организация за вахтената служба и нормите за подготовка и освидетелстване на персонала на риболовните кораби с цел да се гарантират хармонизирани стандарти за обучение и сертифициране и за подобряване на морската безопасност в отрасъла на рибарството. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК приканва всички институции и социални партньори да насърчат подобряването на имиджа на рибарството като път за професионално развитие и възможност за трудова заетост както за дипломираните висшисти, така и за членовете на екипажите, и да потърсят решения за социалните несгоди и лошите условия на живот и труд, които са често явление в много рибарски общности и пристанищни градове. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава Европейската комисия да предложи съответните изменения на основния регламент относно общата политика в областта на рибарството, така че когато става дума за подобряване на условията на живот и на безопасността на риболовните кораби, да не се вземат предвид брутният тонаж и мощността при изчисляването на риболовния капацитет (3). |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК призовава държавите членки да ратифицират Конвенция No 188 на МОТ, като предприемат необходимите стъпки за нейното правилно транспониране в националното законодателство и прилагане и съответно като делегират на класификационните дружества функциите за извършване на инспекции и издаване на удостоверения предвид съществуващите проблеми при координацията на тези функции в някои държави. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК припомня на държавите членки, че е важно да транспонират в своите национални законодателства преди 15 ноември 2019 г. Директива (ЕС) 2017/159 на Съвета (4), с която Конвенция No 188 на МОТ става част от правото на Съюза. Комитетът настоятелно призовава Комисията да представи във възможно най-кратки срокове и предложение за допълнителна директива, която да включва разпоредби за контрол и изпълнение, както беше направено за морския транспорт, за да се установи хармонизиран инспекционен режим. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК препоръчва по-добра съгласуваност между политиките в областта на рибарството и на търговията. Съответно държавите, извършващи незаконен риболов и сериозни трудови нарушения, не следва да се ползват с преференциален достъп до пазара на ЕС. В този контекст инструментите за преференциални тарифи, като например автономните квоти, също не следва да се предоставят за продукти с произход от такива държави. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Въведение и контекст

| 2.1. | Рибарството е традиционно занятие с огромно културно значение, ключово за много крайбрежни общности на Европейския съюз като жизненоважен източник, свързан с храните, храненето, заетостта, търговията, икономическото благосъстояние и отдиха. Не може да се отрече спешната необходимост от възстановяване на рибните запаси и природните ресурси, но както ЕИСК е отбелязвал в предходни становища, в продължение на много години всички международни усилия бяха насочени към осигуряване на екологичната устойчивост, като се отделяше малко внимание на икономическата и още по-малко на социалната устойчивост, както и на морската безопасност. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Въпреки това и независимо от непрекъснатия технологичен напредък рибарството продължава да се счита за високорискова дейност поради фактори като климатичните условия, физическото натоварване и непрекъснато променяща се работна среда. Съществуват статистически данни в подкрепа на това мнение, според които рибарството е опасна професия в сравнение с други отрасли. По-конкретно, според статистическите данни за трудовите злополуки в морския сектор, публикувани от Европейската агенция по морска безопасност (ЕАМБ) (5), в периода 2011—2017 г. в Европейския съюз в морето са изгубени почти 120 риболовни кораба. Особено тежка е 2016 г., през която са регистрирани близо 525 морски произшествия и инциденти, в които 55 рибари загиват в морето, 30 са тежко ранени, а 184 са пострадали; изчезнали са 14 кораба. Това означава, че все още има много рибари, които се оказват сериозно пострадали или включително губят живота си, докато работят в морето, за да се препитават и да служат на обществото, като осигуряват храна. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Въпреки това в доклада на ЕАМБ се подчертава, че 63 % от аварии, възникнали на борда на риболовни кораби, се дължат на човешка грешка, в по-голямата част от случаите (65 %) по време на риболовни дейности. Тези данни показват значението на обучението и квалификацията на екипажите в сектор рибарство като цяло, не само за корабите с дължина от 24 метра и повече. Самостоятелно заетите рибари и собствениците на малки плавателни съдове, работещи заедно с екипажа си, трябва да имат достъп до обучение не само като рибари, но и като ръководители на предприятия. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Общата заетост във флота на ЕС, изразена в еквивалент на пълно работно време (ЕПРВ), намалява със средно 1,3 % всяка година от 2008 г. насам (6), отчасти поради намаляването на капацитета на флота. На практика, въпреки разширяването на ЕС, броят на корабите на ЕС през 2018 г. е 81 644, т.е. с 22 203 по-малко, отколкото през 1996 г., от които едва 65 400 продължават да осъществяват риболовна дейност. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | И все пак, независимо от казаното по-горе, средната заплата за заетост, изразена в ЕПРВ, нараства с 2,7 % годишно. През 2016 г. флотът на ЕС отново регистрира рекордна нетна печалба от 1,3 млрд. евро (7) сред икономическите си показатели. Тези добри резултати се дължат главно на конкурентните цени на първоначална продажба, ниските цени на горивата, подобряването на оперативната ефективност на корабите и увеличението на някои важни рибни запаси. Следва да се уточни обаче, че според данните през 2016 г. нетни загуби са отчели флотовете на пет държави членки (Кипър, Литва, Малта, Финландия и Хърватия). Данните показват още, че през 2016 г. крайбрежният флот генерира нетни печалби в размер на 132 милиона евро, което представлява значително подобрение в сравнение с 2015 г. (+ 36 %). През 2016 г. обаче този сегмент на флота генерира нетни загуби в седем държави членки. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Независимо от положителната тенденция, благоприятните социални споразумения и положените усилия за подобряване на заплащането и условията на живот на борда, удобствата и телекомуникациите, рибарството продължава да не е привлекателно за най-младите. Било поради това, че дейността се развива в неблагоприятна природна среда, или поради липсата на подходящи възможности за съвместяване със семейния живот на наетите на борда лица или липсата на информация за подобрените условия, но е факт, че дори и по време на икономическата криза през последните години най-младите така и не бяха привлечени в сектора. Не са много потенциалните предприемачи, които избират да упражняват професията на рибар, за да създадат свое собствено предприятие; в някои държави собствениците на малки кораби нямат достъп до ранно пенсиониране дори ако работят при същите тежки условия като своите служители. Социалните проблеми не се ограничават само до условията за риболов на борда на плавателните съдове. Трябва да се подобрят и условията на живот на сушата. Според някои проучвания рибарските общности и пристанищните градове често се сблъскват с високи равнища на бедност, липса на обществени услуги и лоши условия на живот. Също така се подценява ролята на жените, особено на тези, които участват в семейния бизнес, за благополучието на сектора. Необходимо е допълнително проучване на тези социални въпроси. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Поради всичко гореизложено Комитетът настоятелно призовава Европейската комисия да насърчава, разгласява и предлага необходимите мерки не само за гарантиране на морската безопасност и на достойните условия на труд, но и за привличане на квалифицирана работна ръка, което е от основно значение за оцеляването и развитието на този стратегически за Европа сектор. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Общи бележки

| 3.1. | ЕИСК призовава за отговорна и всеобхватна обща политика в областта на рибарството. За целта мерките за опазване на морските биологични ресурси следва да са съгласувани и в никакъв случай да не са в ущърб на достойните условия на труд и живот на борда на риболовните кораби, на безопасността в морето и на обучението и квалификацията на рибарите. Макар да не е възможно да бъдат премахнати опасностите, свързани с морето, могат да бъдат намалени рисковете от злополука и да бъдат подобрени условията на борда чрез ангажимент от страна на компетентните органи за регулиране на риболовната промишленост и за засилване на нейната безопасност. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК припомня на всички държави членки и на Европейския съюз, че са страни, подписали Конвенцията на Организацията на обединените нации по морско право (КООНМП), с което държавите на знамето се задължават да гарантират морската безопасност чрез вътрешното си законодателство, което следва да се основава на международно договорените правила, въпреки че държавите на знамето могат, разбира се, да въведат и свои собствени мерки за гарантиране на безопасността по море. Докато държавите членки приемат много сериозно задължението си да регулират социалното измерение в сектора на морския транспорт (отчасти благодарение на законодателните усилия от страна на Съюза), показателите за ратифициране на международните конвенции за безопасността и условията на труд в морския риболов остават много ниски. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Поради това Комитетът подчертава, че е необходимо да се насърчава и занапред прилагането на съществуващите международни правни инструменти като Конвенция No 188 на Международната организация по труда (МОТ), която регулира социалните условия на борда на риболовните кораби, Споразумението на ФАО за мерки на държавния пристанищен контрол за предотвратяване, възпиране и премахване на незаконния, недеклариран и нерегулиран (ННН) риболов, Споразумението от Кейптаун за безопасността на риболовните кораби и Международната конвенция за вахтената служба и нормите за подготовка и освидетелстване на персонала на риболовните кораби от 1995 г. (Конвенцията STCW-F) на ММО. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК припомня, че е важно да се гарантира социалната отговорност по веригата за създаване на стойност в сектор рибарство, и посочва европейския модел на социален диалог като основа за гарантирането на достойни условия на труд в сектора. В този контекст поздравява европейските социални партньори, които съгласно член 155 от Договора за функционирането на ЕС (ДФЕС) договориха и предложиха Директива (ЕС) 2017/159, с която Конвенция No 188 на МОТ беше транспонирана в правото на Съюза. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Комитетът изразява съжаление обаче, че самостоятелно заетите рибари не можаха да бъдат включени в приложното поле на директивата поради липса на компетентност на социалните партньори за преговори по тази точка. Поради това и поради големия брой самостоятелно заети рибари в ЕС е необходимо държавите членки да ратифицират Конвенция No 188. |
| --- | --- |

3.4.1.

| 3.4.2. | Освен това ЕИСК призовава Комисията да завърши процеса на социално регулиране в сектор рибарство чрез предложение за допълнителна директива, която да включва разпоредби за контрол и изпълнение с цел да се осигури недискриминационен инспекционен режим за различните европейски води и флоти по отношение на тълкуването и прилагането на правилата. |
| --- | --- |

3.4.2.

| 3.5. | В неотдавнашно проучване на Европейския парламент относно обучението на рибарите (8) беше установено, че липсата на общи правила за обучението и сертифицирането на рибарите в ЕС (9) представлява риск за безопасността не само на самите рибари, но и на други ползватели на водите на ЕС. Тази законодателна липса може да бъде коригирана чрез прилагането на Конвенцията STCW-F. За целта ЕИСК настоятелно призовава Комисията да въведе в действие процедурите за транспониране на Конвенцията STCW-F в правото на Съюза с оглед на подобряването на безопасността на риболова в открито море, който до голяма степен и е признат за една от най-опасните професии. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК призовава Европейската комисия да насърчава морското и риболовно обучение като начин за професионализиране на сектора и за подобряване на неговия капацитет за стимулиране на качествена заетост. В този смисъл в професионалното обучение следва да се застъпва в по-голяма степен добиването на практически опит, без да се подкопава високото равнище на конкуренция и умения, от които се нуждаят специалистите в морската среда, като се поставя акцент върху модели като дуалното професионално обучение. За тази цел Комитетът призовава ЕФМДР да се използва по-интензивно, да се разшири спектърът от възможни цели и да се разреши включването на ЕСФ като допълнителен фонд за обучение, като се обръща особено внимание на дребния риболов. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК припомня, че включването на конвенцията в правото на Съюза ще донесе множество ползи за сектора, тъй като ще даде възможност да се гарантира свободата на движение на работниците с издаването на удостоверение за правоспособност, валидно в целия ЕС (обратно на случващото се в момента), ще се улесни движението на рибарите между риболова и другите морски дейности и ще се разработят хармонизирани програми за обучение в ЕС. И все пак, за да се прилага адекватно Конвенцията, е необходимо да бъдат изготвени европейски стандарти за медицинските прегледи на рибарите с цел удостоверяване на тяхната пригодност. Тези стандарти са необходими и за изпълнение на предвиденото в член 10 от Конвенция No 188 относно условията на труд в сектора на риболова, според който нито един рибар не може да работи на борда на риболовен кораб без валидно медицинско удостоверение. С оглед на това през 2019—2020 г. Комитетът за секторен социален диалог в областта на морския риболов ще разработи насоки за медицинския преглед на рибарите. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | В съответствие с изложеното по-горе ЕИСК счита, че приоритетно следва да се засили привлекателността на рибарската професия, да се привличат способни хора и да се улесни навлизането на младите хора в тази дейност, която осигурява заетост за повече от 150 000 моряци, чрез сътрудничество на публичните администрации и на основните заинтересовани страни в сектора по отношение на условията на образование и труд. Това е наложително, за да се преодолее недостига на моряци — въпрос, който застрашава жизнеспособността на сектора и който понастоящем се определя като най-сериозния проблем, пред който е изправен европейският риболовен флот. От отрасъла посочват, че ако не бъдат намерени решения в краткосрочен и средносрочен план, много кораби ще трябва да останат по доковете. Поради това е необходимо да започне прилагането на стратегически планове в социалната област с цел привличане на европейски работници в сектор рибарство, от една страна, и от друга, с цел улесняване на наемането на чуждестранни лица. ЕИСК препоръчва да се засили подготовката в областта на морското дело и рибарството и да се популяризира рибарството като достойна професионална реализация, която дава много възможности на младите хора. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | Неглижирането по отношение на подобряването на социалните аспекти в сектор рибарство доведе до по-слаб интерес за приобщаване към професията от страна на гражданите на ЕС. Това от своя страна допринесе за увеличаване на заетостта на рибари мигранти (от държави извън ЕИО) във водите на ЕС, които в определени случаи и държави стават лесна жертва на нарушения на трудовите права (10). Спецификата на сектор рибарство, в който трудът се полага в открито море в продължение на дълги периоди от време, е причина рибарите мигранти да са особено уязвими. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | За да се преодолеят тези проблеми и в съответствие с Резолюцията на МОТ, приета по време на тристранната среща по въпросите, свързани с рибарите мигранти през 2017 г. (11), ЕИСК счита, че е от съществено значение да се разработят общи принципи и практически насоки за справедливи услуги, свързани с пазара на труда в сектор рибарство, като бъдат включени: а) достатъчни и подходящи насоки за собствениците на риболовни кораби и (презграничните) услуги, свързани с пазара на труда; б) образци на договори за (презгранични) услуги, свързани с пазара на труда в сектор рибарство; в) достатъчни и подходящи насоки за рибарите, търсещи работа на борда на (чуждестранни) риболовни кораби, и г) механизми за подаване на жалби. С оглед на това през 2019—2020 г. Комитетът за секторен социален диалог в областта на морския риболов ще разработи насоки за наемане на работа на рибари мигранти при достойни условия. |
| --- | --- |

3.10.

| 3.11. | Комитетът призовава също така държавите — членки на ЕС, да ратифицират, прилагат и изпълняват Конвенция No 188 на МОТ. Освен това приканва Европейската комисия да събере данни и статистическа информация относно положението на рибарите мигранти в Европа. |
| --- | --- |

3.11.

| 3.12. | Съгласно член 22 от основния регламент относно ОПОР държавите членки се стремят към постигане на стабилен и траен баланс между риболовния капацитет на своя флот и риболовните си възможности. За тази цел държавите членки следва да гарантират, че риболовният капацитет на флота им в нито един момент не надвишава пределните граници за риболовния капацитет, определени в брутен тонаж (обем) и киловати (мощност). Чрез неотдавнашно проучване относно социалното въздействие на тези граници, съфинансирано от ЕС (12), европейските социални партньори посочват, че ограничението за брутен тонаж има отрицателно въздействие върху безопасността и удобството на рибарите и качеството на уловената риба, тъй като се санкционират инициативи, с които се внасят допълнителни мерки за безопасност, удобство и качество на борда на корабите, а това е свързано с допълнителни кубични метри за сметка например на обема на трюма, обема на машинното отделение или на резервоарите за гориво. |
| --- | --- |

3.12.

| 3.13. | Въз основа на изложеното в предишната точка ЕИСК възлага на Европейската комисия задачата да намери алтернативни формули за измерване на риболовния капацитет, подобен на използвания от Норвегия или Исландия, които изключват определени пространства, предназначени за почивка, удобство и отдих въз основа на различни фактори като разпределената квота или размера на плавателния съд. В този смисъл и в допълнение следва да се разреши увеличаване на брутния тонаж на корабите, когато допълнителните обеми отговарят на необходимостта от подобряване на безопасността и удобството на екипажите. |
| --- | --- |

3.13.

| 3.14. | ЕИСК предупреждава също така, че както Конвенция No 188, така и Директива (ЕС) 2017/159 съдържат законово изискване за повече пространство за настаняване на екипажа на борда на нови риболовни кораби (построени след 15 ноември 2019 г.). По същия начин в неотдавнашно проучване, направено във Франция, се посочва, че увеличаването на работното време и намаляването на времето за почивка създава по-голям риск за здравето и повече трудови рискове за рибарите. Подобни констатации публикуват също така Университетът Вагенинген в Нидерландия и центърът AZTI в Испания, които потвърждават, че това влошава условията на труд. |
| --- | --- |

3.14.

| 3.15. | ЕИСК подчертава, че задължението за разтоварване на сушата изисква увеличаване на пространството за съхранение на прилова, който вече не може да бъде изхвърлян в морето, и води до по-голямо потребление на гориво поради ограниченото пространство за целевите видове, както и допълнителни разходи за разтоварване, ръчно класифициране, теглене и преработка (13). Комитетът посочва също така, че се застрашава безопасността на борда и стабилността на кораба, тъй като се натрупват повече касети в товарното отделение, било то на брой или на височина, а това създава риск от падане на окачени товари. |
| --- | --- |

3.15.

| 3.16. | Освен това маломерната риба не може да се продава на пазара за пряка консумация от хората. Така се стига до разхищаване на риба, особено в държавите членки в южната част на ЕС, които не разполагат с фабрики за рибно брашно, и се намаляват приходите на рибарите, които получават смешно ниска цена за такъв улов. |
| --- | --- |

3.16.

| 3.17. | Очевидно е налице правно противоречие между член 15 от Регламента относно ОПОР, свързан със задължението за разтоварване на сушата, и Конвенция No 188, по-специално по отношение на правилата за часовете за почивка (член 14). ЕИСК призовава Европейската комисия да направи анализ на въздействието и да предложи подходящи мерки за разрешаване на правната несъгласуваност между различните правни инструменти, приети от ЕС, в резултат на което са потърпевши рибарите. |
| --- | --- |

3.17.

| 3.18. | Средната възраст на европейския флот е 23 години, като се открояват случаи като този на Испания, където все още над 2 500 кораба са на повече от 40 години. По-голямата част от тези кораби са малки и извършват дребномащабен риболов. С цел да се гарантират безопасността на борда на корабите, по-добри условия на живот за членовете на екипажите и най-добри условия на труд, ЕИСК счита, че е необходимо да започне прилагането на план за обновяване и модернизиране на флота. Този план ще може да се осъществи чрез създаването на финансови инструменти и чрез улесняване от страна на Европейската инвестиционна банка (ЕИБ) на достъпа до финансиране за риболовните предприятия. От друга страна, би било целесъобразно в бъдещия Европейски фонд за морско дело и рибарство (ЕФМДР) да се предвидят помощи за обновяване и модернизиране на флота, без да се увеличава риболовният капацитет. |
| --- | --- |

3.18.

| 3.19. | И накрая, ЕИСК насочва вниманието и към търговската политика на Европейския съюз. Понастоящем над 60 % от рибата, консумирана на пазара на ЕС, е с произход от трети държави. Голяма част от този внос на рибни продукти е по силата на търговски споразумения, които предоставят тарифни преференции, най-вече на развиващи се държави (ОСП, споразумения за икономическо партньорство и др.). Има случаи, в които тези преференции се договарят с трети държави, които не се придържат към стандарти за социална и екологична устойчивост, равностойни на тези, които следва да спазват европейските производители съгласно директивите и регламентите на ЕС (14). Това води до положение на нелоялна конкуренция и загуба на конкурентоспособност за европейските предприятия. Усилията на ЕС за устойчив и социално отговорен риболов и производство на морски продукти са несъвместими с вноса на продукти от определени държави, които демонстрират слабо зачитане или незачитане на изискванията за устойчивост и социална отговорност. |
| --- | --- |

3.19.

| 3.20. | ЕС следва да използва своята търговска политика, за да постигне еднакво прилагане на стандартите за екологична и социална устойчивост както за европейските, така и за чуждестранните оператори, като отваря вътрешния пазар само за продукти, отговарящи на тези изисквания. В противен случай ЕС би изпращал погрешен сигнал към международната общност, възнаграждавайки тези, които са допринесли в по-малка степен за устойчивостта на рибните популации и за справедливото отношение към хората. |
| --- | --- |

3.20.

| 3.21. | ЕИСК препоръчва по-добра съгласуваност между политиките в областта на рибарството и на търговията. Съответно държавите, извършващи ННН риболов и сериозни трудови нарушения, не следва да се ползват с преференциален достъп до пазара на ЕС, дори напротив. По същия начин автономните тарифни квоти не следва да се прилагат за продукти с произход от държави, за които е установено, че извършват ННН риболов (напр. Тайланд беше предупреден с „жълт картон“ от Европейската комисия). ЕИСК предлага тези инструменти да се използват само когато няма достатъчно доставки на европейски продукти за нашите пазари, а не за да се внасят неустойчиви продукти, които освен това са и на по-ниски цени. Този тарифен инструмент е причина и за по-голям натиск върху цените на производителите в ЕС. |
| --- | --- |

3.21.

| 3.22. | Улесняването на достъпа до риба на справедливи цени за хората, които не приемат достатъчно омега-3 мастни киселини и други хранителни вещества, следва да се разглежда като социална политика с незабавно въздействие върху разходите за здравеопазване. В много държави в ЕС трябва да се повиши още консумацията на морска храна, за да се възползват гражданите им от разнообразни и здравословни хранителни режими. |
| --- | --- |

3.22.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Становище на ЕИСК „Вслушване в гражданите на Европа за устойчиво бъдеще (Сибиу и след това)“ (ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 37).

1

(2)  Становище на ЕИСК относно контрола на рибарството (ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 118).

2

(3)  Становище на ЕИСК относно Европейския фонд за морско дело и рибарство (ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 104).

3

(4)  OB L 25, 31.1.2017 г., стр. 12.

4

(5)  http://www.emsa.europa.eu/emsa-documents/latest/item/3156-annual-overview-of-marine-casualties-and-incidents-2017.html.

5

(6)  https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/2018-annual-economic-report-eu-fishing-fleet-stecf-18-07.

6

(7)  https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/eur-scientific-and-technical-research-reports/2018-.

7

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/617484/IPOL_STU(2018)617484_EN.pdf.

8

(9)  В Директива 2005/36/ЕО относно признаването на професионалните квалификации се съдържат задължителни изисквания по отношение на риболова в сладководни басейни, но такива все още няма по отношение на риболова в открито море.

9

(10)  Становище на ЕИСК относно многогодишен план за дънните запаси в Северно море (ОВ C 75, 10.3.2017 г., стр. 109).

10

(11)  https://www.ilo.org/sector/activities/sectoral-meetings/WCMS_552794/lang–en/index.htm.

11

(12)  http://europeche.chil.me/attachment/34a79089-a07a-40b8-bd55-3683052e3ef7.

12

(13)  Становище на ЕИСК относно задължението за разтоварване на сушата (ОВ C 311, 12.9.2014 г., стр. 68).

13

(14)  Становище на ЕИСК относно контрола на рибарството (ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 118).

14

---

III Подготвителни актове

Европейски икономически и социален комитет

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/72 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/72

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-добро регулиране: преглед и запазване на ангажимента ни“

(COM(2019) 178 final)

(2020/C 14/10)

Докладчик: Denis MEYNENT

| Консултация | Европейска комисия, 3.6.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 3.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 25.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 99/0/0 |

Консултация

Европейска комисия, 3.6.2019 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

3.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

25.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

99/0/0

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Европейската регулаторна рамка е съществен фактор за интеграцията. При условие че съответства на принципа на пропорционалност, тя представлява важен залог за правна защита и сигурност на всички европейски заинтересовани страни и граждани (1). |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът призовава продължаването на програмата за по-добро регулиране да бъде обвързано с някои подобрения по същество (вж. препоръките по-долу). Той предлага отговорността за тази програма да бъде възложена на един от заместник-председателите на новия колегиум. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК припомня, че подобряването на регулирането не може да замества политическите решения и в никакъв случай не може да води до дерегулиране, нито да предизвиква намаляване на равнището на социална защита, на опазването на околната среда и на защитата на потребителите, както и на основните права (2). |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Използването на инструментариума за по-добро регулиране трябва да бъде средство, с което да се гарантира ефективното отчитане на устойчивостта на действията, предприемани в рамките на политиките на ЕС. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК призовава Комисията да преразгледа насоките и критериите на инструментариума за по-добро регулиране, за да бъдат включени в процеса на оценка целите за устойчиво развитие (ЦУР) на Програмата до 2030 г. В инструментариума за по-добро регулиране следва изрично да се включи „проверка на устойчивостта“. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК отново призовава европейската екосистема за оценка на въздействието (ОВ) да продължи да се развива, за да се укрепи нейното качество и да се насърчи активното участие на организираното гражданско общество в разработването и прилагането на законодателството (3). |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | В ОВ трябва винаги да се дава предимство на базиран на разходите и ползите подход, който да се основава на надеждни и проверими данни, както и на качествен подход в интерес на заинтересованите страни. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК призовава Комисията да създаде интелигентна матрица за оценка, която да позволява динамично моделиране на въздействието на съществените изменения, внасяни от съзаконодателите и заинтересованите страни, и да илюстрира въздействието на определени параметри, като например нивото на емисии, процентите, количествените прагове или тавани, но също така и качествените данни. В тази връзка ЕИСК призовава за създаване на пилотен проект за интелигентно моделиране. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ОВ трябва да бъдат интегрирани, като в тях трябва да се взима под внимание съвкупността от критерии — на първо място социалната защита, защитата на потребителите и заетостта, но също така ЦУР, здравеопазването, околната среда, климатът, териториалните въздействия, МСП и микропредприятията. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК изразява желание за тази цел да се предприемат решителни действия в полза на МСП („Действай първо в полза на малките“) и отправя искане да се направи оценка на принципа „Мисли първо за малките“ и на теста за МСП, с цел да се укрепи тяхната ефикасност и да се разработят законодателни актове, които да са „съвместими с МСП“, за да се благоприятства тяхното развитие в рамките на вътрешния пазар в условията на пълна правна сигурност. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Методологията за извършване на ОВ трябва да бъде прозрачна и да се сподели с останалите институции и с консултативните органи, за да им се даде възможност да формулират изменения и становища, които да бъдат проучени предварително. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ОВ трябва да се извършват при независими и обективни условия и в тях трябва да се анализират и по целесъобразност да се предлагат алтернативни варианти, като ясно се изтъкнат предимствата и недостатъците на различните сценарии. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | Комитетът за регулаторен контрол (КРК), който отговаря за контрола на качеството, е полезен орган, който е доказал своята ефикасност в системата за ОВ. КРК следва да играе по-голяма роля при разработването на интегриран подход. |
| --- | --- |

1.13.

| 1.14. | Клаузите за преразглеждане следва да бъдат разработвани така, че Комисията и държавите членки да могат да осъществяват надзор върху прилагането на съответното законодателство и да извършат интегриран анализ на въздействието на това законодателство върху заинтересованите страни. |
| --- | --- |

1.14.

| 1.15. | ЕИСК, който има пряк досег с действителността по места и разполага с обширна мрежа от посредници и с експертния опит на членовете си, възнамерява да отдаде приоритет на последващите и качествените оценки, които могат да откроят въздействието на дадена законодателна намеса или европейска политика и да представят опита по места на европейските икономически и социални партньори (4). |
| --- | --- |

1.15.

| 1.16. | ЕИСК счита, че консултациите следва да включват по-активно организациите на гражданското общество, установявайки форма на партньорство за сътрудничество. |
| --- | --- |

1.16.

| 1.17. | Въпросниците следва да бъдат отворени и да позволяват на участниците да се изразяват по-прецизирано. Комитетът призовава Комисията да прилага качествен подход към отговорите, който да дава по-голяма възможност за нюансирана оценка на резултатите. |
| --- | --- |

1.17.

| 1.18. | Комитетът счита, че „принципът на иновациите“ не се опира на никаква правна основа и е особено неясен, затова би трябвало да се употребява единствено в много специфични случаи, когато използването му внася добавена стойност, с изключение на доброто функциониране на вътрешния пазар, социалната защита, опазването на околната среда, потребителите и здравето. Комитетът потвърждава отново своя ангажимент да прилага принципа на предпазливост (член 191 от ДФЕС) и смята за целесъобразно да изготви становище по собствена инициатива относно съдържанието и използването на „принципа на иновациите“ и относно съвместимостта на тези два принципа. |
| --- | --- |

1.18.

| 1.19. | Методът за намаляване на ненужните разходи трябва да се основава на оценка на съществуващото законодателство за всеки отделен случай, определяща конкретно онова, което може да се опрости, рационализира или премахне, а не на предварително определени „на политическо равнище“ количествени цели. |
| --- | --- |

1.19.

| 1.20. | Във връзка с това Комитетът призовава Комисията да уточни критериите, въз основа на които се определя дали дадена регулаторна или административна тежест носи полза или е излишна, при спазване на принципа на пропорционалност. |
| --- | --- |

1.20.

| 1.21. | ЕИСК призовава да се направи балансиран и ясен преглед на платформата REFIT. Той счита, че платформата следва да бъде снабдена с правила и средства, които да ѝ позволяват да отговаря по-бързо на сезирания, като същевременно се изясни методиката на работа. |
| --- | --- |

1.21.

| 1.22. | Мандатът на платформата трябва да бъде преразгледан, за да може REFIT да се превърне в инструмент, който функционира двупосочно, т.е. който не предопределя насоката на регулаторната рамка: добавка, допълнение, изменение или заличаване на законодателен акт (5). |
| --- | --- |

1.22.

2.   Кратко съдържание на съобщението

| 2.1. | Комисията счита, че по-доброто регулиране е дало възможност да се подобри начина, по който се изготвят политиките, и следва да остане в основата на нейните методи на работа. Тя припомня, че това не е скрита програма за дерегулация. Въпреки окуражителните резултати Комисията направи критичен преглед на своето действие. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Сред положителните елементи се откроява по-специално по-голямото участие на гражданите, заинтересованите страни и гражданското общество в консултациите, провеждани от Комисията. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | По отношение на оценката на въздействието Комисията счита, че икономическото, социалното и екологичното въздействие на нейните инициативи се разглеждат систематично. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | По отношение на оценките на прилаганото на равнището на ЕС законодателство Комисията изразява задоволство, че три четвърти от оценките на въздействието вече се придружават от оценка на политиката или на разглеждания сектор. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | По отношение на REFIT равносметката на Комисията за постигнатото от програмата е положителна. Между 2015 г. и 2018 г. Комисията представи 150 мерки за опростяване на законодателството на Съюза. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Въпреки тази положителна оценка Комисията посочва редица възможни подобрения и формулира редица конкретни ангажименти, по-специално засилването на сътрудничеството ѝ с ЕИСК и КР, засилването и контрола на качеството на обществените консултации, по-подробна оценка на субсидиарността и пропорционалността, като се използва общата „скала“, предложена от едноименната работна група. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Оценката на Комитета

| 3.1. | Под егидата на Комисията и на други органи (Корепер, КРК, ОИСР) бяха проведени значителен брой инициативи с цел да се оцени напредъкът на ЕС в три области:






  — | оценка на въздействието; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

оценка на въздействието;

| — | консултация със заинтересованите страни, гражданското общество и гражданите; |
| --- | --- |

—

консултация със заинтересованите страни, гражданското общество и гражданите;

| — | опростяване и намаляване на регулаторната тежест. |
| --- | --- |

—

опростяване и намаляване на регулаторната тежест.

Въпреки непрекъснатите усилия на Комисията продължават да съществуват някои трудности.

| 3.2. | оценка на въздействието; |
| --- | --- |

3.2.

| 3.2.1. | Увеличаване на броя на критериите от икономическо естество: с течение на годините бяха добавени редица критерии за оценка от икономическо естество (тест за конкурентоспособност, тест за цифровизация, тест за МСП, законодателство, издържащо проверката на времето, принцип на иновациите). Това нарастване на броя на критериите създава три затруднения: подреждането им по важност, позиционирането им спрямо социалните и екологичните критерии (кой в крайна сметка е решаващият критерий?) и известно бюрократизиране на процеса. |
| --- | --- |

3.2.1.

| 3.2.2. | Методика, която е насочена основно към разходите: различните инструменти от Инструментариума (6), които са предоставени на разположение на Комисията, за да преценява въздействието на дадена инициатива, са статични, насочени към разходите и ограничени до задаване на поредица от общи въпроси, без да се извежда на преден план качественият аспект, нито да се предвиждат алтернативни сценарии. Инструментите се прилагат успоредно и не позволяват интегриран подход, който да съчетава разходите и ползите и да има за цел териториалното сближаване, устойчиво развитие и конкурентоспособност. Накрая, няма специално определен инструмент за околната среда и климата. |
| --- | --- |

3.2.2.

| 3.2.3. | Отсъствие на ОВ за делегираните актове и актовете за изпълнение: тези актове имат значителен обхват и са заели много важно място в законодателството на ЕС. През 2018 г. актовете за изпълнение бяха 861 спрямо 96 делегирани акта и 72 законодателни акта (7). Комисията признава, че са били извършени малко ОВ на делегираните актове поради липса на време или на бюджет. ЕИСК счита също така, че в рамките на процедурата на делегиране би следвало да се иска становището му както за законодателните актове, така и при евентуалното изменение на тези актове предвид тяхното икономическо и социално въздействие (8). |
| --- | --- |

3.2.3.

| 3.2.4. | Отсъствие на оценка на въздействието на съществените изменения, внасяни от съзаконодателите: въпреки параграф 15 от Междуинституционалното споразумение (9), с който Съветът и Парламентът се задължават да извършват ОВ на съществените изменения, които внасят в предложенията на Комисията, Съветът никога не е правил ОВ на внесено от една или няколко държави членки съществено изменение. Истината е, че той не разполага нито с бюджета, нито с оперативния капацитет, които се изискват за тази цел. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | Възлагане на външни експерти на оценките на въздействието на Комисията: последиците от систематизирането на ОВ са повишаване на цената им и частичното им възлагане на частни изпълнители. Какви са гаранциите, че ОВ се извършват при независими и обективни условия, щом звеното на Комисията, което осъществява ОВ, е същото, което изготвя законодателното предложение? |
| --- | --- |

3.2.5.

| 3.2.6. | Роля на Комитета за регулаторен контрол (КРК): КРК разглежда качеството на оценките на въздействието. Неговото положително становище е необходимо, за да може Колегиумът на членовете на Комисията да одобри предложението. През 2018 г. КРК е дал отрицателно становище за 28 % от ОВ поради незадоволителното им качество. Трябва да се признае професионализмът на членовете на КРК, които са успели да докажат независимостта си. Ползата от КРК и неговата цел обаче остават непознати за широката общественост. КРК би могъл да играе по-голяма роля в разработването на интегриран подход на икономическото, социалното и екологичното измерение на ОВ. |
| --- | --- |

3.2.6.

| 3.2.7. | Последващата оценка на въздействието на законодателството на ЕС върху функционирането на вътрешния пазар е гаранцията за добро управление. Клаузата за преразглеждане дава възможност за проверка на правилното прилагане на съответното законодателство и за обогатяване, изменяне или адаптиране на дадено законодателство съобразно научните познания, констатациите на терен или консултацията със социалните партньори. Въпреки това няколко скорошни примера показват, че тези клаузи за преразглеждане невинаги са разработени така, че Комисията и държавите членки да проведат интегриран анализ на въздействието на съответното законодателство. Освен това Европейската сметна палата подчертава, че съдържанието на клаузите за преразглеждане невинаги е ясно, по-специално когато става въпрос за определяне на изискваните действия и подходящия момент за осъществяване на последващото преразглеждане (10). |
| --- | --- |

3.2.7.

| 3.3. | Поява на принципа на иновациите |
| --- | --- |

3.3.

| 3.3.1. | Този принцип се появява през ноември 2014 г. по инициатива на European Risk Forum (Европейски форум за рисковете) и е одобрен от Съвета през 2016 г. под председателството на Нидерландия, като изисква необходимата съвместимост на всяко ново законодателно предложение от гледна точка на неговото (положително) въздействие върху иновациите, с цел да се създава законодателство, което да издържи проверката на времето. |
| --- | --- |

3.3.1.

| 3.3.2. | Оттогава насам застъпниците на този принцип се стремят да го интегрират в достиженията на правото на ЕС. През 2019 г. принципът на иновациите се появява бегло в програмата „Хоризонт Европа“ (2021—2027 г.) под формата на съображение. |
| --- | --- |

3.3.2.

| 3.3.3. | Следва обаче да се признае, че принципът на иновациите е с особено неясно очертани параметри:






  — | за него няма правно основание за разлика от принципа на предпазните мерки (член 191 от ДФЕС), на който той понякога се противопоставя; |
| --- | --- | --- |

3.3.3.

—

за него няма правно основание за разлика от принципа на предпазните мерки (член 191 от ДФЕС), на който той понякога се противопоставя;

| — | принципът на иновациите е изключително неясен: за какви иновации става въпрос? Научни, технически, организационни, социални? |
| --- | --- |

—

принципът на иновациите е изключително неясен: за какви иновации става въпрос? Научни, технически, организационни, социални?

От емпирична гледна точка академичните изследвания показват, че регулаторната рамка не вреди на иновациите. Точно обратното, „изглежда, че регулаторната рамка е по-скоро полезна за иновациите и че колкото по-близо до технологичната граница се намира съответният сектор, толкова това въздействие е по-изразено“ (11). В решението си по дело T-521/14 (Швеция срещу Комисията) Съдът на ЕС потвърди предимството на научните критерии пред всяка субективна оценка на задълженията, наложени на европейския законодател във връзка с иновациите или други задължителни изисквания.

| 3.3.4. | Комитетът изисква горепосочените бележки да бъдат взети надлежно под внимание в съобщението относно принципа на иновациите, обявено от Комисията в нейния документ „Промишленост 2030 г.“ (12). |
| --- | --- |

3.3.4.

| 3.3.5. | ЕИСК счита, че би било целесъобразно да изготви становище по собствена инициатива относно „Принципа на иновациите“ и по-специално във връзка със съвместимостта му с принципа на предпазливостта. |
| --- | --- |

3.3.5.

| 3.4. | Обществени консултации |
| --- | --- |

3.4.

| 3.4.1. | Въпреки положените реални усилия процедурата за консултации страда от няколко непреодолими недостатъка:






  — | стопанските сдружения имат голяма преднина пред останалите участници (42,9 %) (13). Процентът на отговорите, подадени от големи предприятия или от стопански сдружения, дори достигна 60 % в консултацията за платформата REFIT; |
| --- | --- | --- |

3.4.1.

—

стопанските сдружения имат голяма преднина пред останалите участници (42,9 %) (13). Процентът на отговорите, подадени от големи предприятия или от стопански сдружения, дори достигна 60 % в консултацията за платформата REFIT;

| — | поради липса на достатъчно ресурси социалните партньори като цяло, и по-специално представителите на работниците и на потребителите, са в неблагоприятно положение спрямо многонационалните дружества и големите сдружения на работодатели въпреки признатата и легитимна роля, която играят в процеса на вземане на решения (вж. член 154 от ДФЕС); |
| --- | --- |

—

поради липса на достатъчно ресурси социалните партньори като цяло, и по-специално представителите на работниците и на потребителите, са в неблагоприятно положение спрямо многонационалните дружества и големите сдружения на работодатели въпреки признатата и легитимна роля, която играят в процеса на вземане на решения (вж. член 154 от ДФЕС);

| — | въпросниците са насочващи, като често са формулирани в бинарна форма и не предлагат достатъчно място за прецизна оценка от страна на участниците; |
| --- | --- |

—

въпросниците са насочващи, като често са формулирани в бинарна форма и не предлагат достатъчно място за прецизна оценка от страна на участниците;

| — | културата на участие често се ограничава до определени държави членки. Вследствие на това се получава само частична картина на действителността; |
| --- | --- |

—

културата на участие често се ограничава до определени държави членки. Вследствие на това се получава само частична картина на действителността;

| — | обработването на отговорите се прави по стандартизиран начин. Вследствие на това резултатите се третират статично, което не позволява интелигентно и нюансирано използване на отговорите, нито претегляне на резултатите от консултацията. |
| --- | --- |

—

обработването на отговорите се прави по стандартизиран начин. Вследствие на това резултатите се третират статично, което не позволява интелигентно и нюансирано използване на отговорите, нито претегляне на резултатите от консултацията.

| 3.5. | Намаляване на ненужната регулаторна тежест |
| --- | --- |

3.5.

| 3.5.1. | През ноември 2018 г. Комисията публикува годишното си изследване за 2018 г. относно тежестта (14), което представлява обобщение на предприетите от ЕС усилия за опростяване.
  Въпреки обещанията изследването поставя редом мерки, които предстои да бъдат конкретизирани, и резултати, които се дължат по-скоро на напредъка на цифровата икономика, отколкото на борбата с административната тежест (пример: Регламентът за контрол на рибарството и законодателният пакет относно дружественото право). |
| --- | --- |

3.5.1.

Въпреки обещанията изследването поставя редом мерки, които предстои да бъдат конкретизирани, и резултати, които се дължат по-скоро на напредъка на цифровата икономика, отколкото на борбата с административната тежест (пример: Регламентът за контрол на рибарството и законодателният пакет относно дружественото право).

| 3.5.2. | В доклада на ОИСР от 2019 г. относно подобряването на законодателството (15) също е отделено място за разглеждане на този въпрос. Изглежда ОИСР призовава за частична отмяна на достиженията на общностното право и на нормативните уредби на държавите членки с оглед на намаляването на регулаторната тежест и разходите, без обаче да отговаря на наложителния въпрос доколко трябва да се намалят разходите и от кой момент нататък има опасност системите за защита (социална, екологична и териториална) да бъдат застрашени. |
| --- | --- |

3.5.2.

| 3.5.3. | Платформата REFIT беше създадена през май 2015 г., за да даде възможност на публичните органи, гражданите и заинтересованите страни да допринесат за подобряването на европейското законодателство. Според Комитета някои въпроси хвърлят сянка върху картината:






  — | припокриващ се процес: групата на държавите членки в платформата отчасти се припокрива с близо 200-те работни групи на Съвета; |
| --- | --- | --- |

3.5.3.

—

припокриващ се процес: групата на държавите членки в платформата отчасти се припокрива с близо 200-те работни групи на Съвета;

| — | бавен процес: процесът на приемане на становища често отнема няколко месеца заради малкото постигнати общи позиции на двете групи, които се срещат само веднъж и не осъществяват реален диалог; |
| --- | --- |

—

бавен процес: процесът на приемане на становища често отнема няколко месеца заради малкото постигнати общи позиции на двете групи, които се срещат само веднъж и не осъществяват реален диалог;

| — | асиметричен процес: сезиранията идват основно от работодателите, т.е. от стопанските сдружения или търговските палати (вж. публикуваните от Комисията статистически данни), и рядко от гражданското общество или социалните партньори. И ако Комисията и държавите членки са представени, то ЕП отсъства; |
| --- | --- |

—

асиметричен процес: сезиранията идват основно от работодателите, т.е. от стопанските сдружения или търговските палати (вж. публикуваните от Комисията статистически данни), и рядко от гражданското общество или социалните партньори. И ако Комисията и държавите членки са представени, то ЕП отсъства;

| — | орган без действителни експертни познания: на каква научна основа се опират членовете на платформата при анализа на най-разнообразните предложения, които им се представят? Единствените реални експертни познания са в ръцете на Комисията, която понякога се е възползвала от тях, за да прокарва собствените си предложения; |
| --- | --- |

—

орган без действителни експертни познания: на каква научна основа се опират членовете на платформата при анализа на най-разнообразните предложения, които им се представят? Единствените реални експертни познания са в ръцете на Комисията, която понякога се е възползвала от тях, за да прокарва собствените си предложения;

| — | слабата позиция на ЕИСК и КР спрямо останалите заинтересовани страни, която води до „размиване“ на становищата, които биха могли да бъдат предоставени от комитетите; |
| --- | --- |

—

слабата позиция на ЕИСК и КР спрямо останалите заинтересовани страни, която води до „размиване“ на становищата, които биха могли да бъдат предоставени от комитетите;

| — | значително разминаване между разходите и ползите: разходите на платформата изглеждат непропорционални спрямо получените до момента резултати; |
| --- | --- |

—

значително разминаване между разходите и ползите: разходите на платформата изглеждат непропорционални спрямо получените до момента резултати;

| — | насочващ характер на платформата: Комитетът призовава за инструмент, който да функционира двупосочно, т.е. който да не предопределя насоката на регулаторната рамка ‒ добавка, допълнение, изменение или заличаване на законодателен акт. |
| --- | --- |

—

насочващ характер на платформата: Комитетът призовава за инструмент, който да функционира двупосочно, т.е. който да не предопределя насоката на регулаторната рамка ‒ добавка, допълнение, изменение или заличаване на законодателен акт.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Вж. параграф 1.1., ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 11.

1

(2)  Вж. параграф 1.4., ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 81.

2

(3)  ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 11.

3

(4)  ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 45, параграф 1.9.

4

(5)  ОВ C 303, 19.8.2016 г., стр. 45, параграф 1.11.

5

(6)  „Инструментариум за по-добро регулиране“, Европейска комисия, SWD(2017) 350 final, 7 юли 2017 г.

6

(7)  Източник: Статистика за правните актове, EUR-Lex (https://eur-lex.europa.eu/statistics/legislative-acts-statistics.html?locale=bg).

7

(8)  ОВ С 13, 15.1.2016 г., стр. 145.

8

(9)  Междуинституционално споразумение за по-добро законотворчество, 13 април 2016 г. (ОВ L 123, 12.5.2016 г., стр. 1)

9

(10)  Европейска сметна палата: „Последващ преглед на законодателството на ЕС — системата е добре разработена, но е непълна“ (2018 г.).

10

(11)  Lilas Demmou, Bruno Amable, Ivan Ledezma, „L’impact de la réglementation sur l’innovation: une analyse des performances selon la proximité à la frontière technologique“ („Въздействието на регулаторната рамка върху иновациите: анализ на резултатите според близостта до технологичната граница“), Economie et prévision, 2013 г., стр. 11. Материалът е достъпен на адрес https://hal.archives-ouvertes.fr/hal-01614139.

11

(12)  Страница 21.

12

(13)  Източник: Работен документ на службите на Комисията SWD(2019) 156 final, придружаващ съобщението на Комисията „По-добро регулиране: преглед и запазване на ангажимента ни“, 15.4.2019 г.

13

(14)  „The European Union’s efforts to simplify legislation“ („Усилията на Европейския съюз за опростяване на законодателството“), ноември 2018 г.

14

(15)  Доклад на ОИСР (2019 г.), „Better regulation Practices across the European Union“ („Практики за по-добро регулиране в Европейския съюз“).

15

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/78 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/78

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 715/2007 за типово одобрение на моторни превозни средства по отношение на емисиите от леки превозни средства за превоз на пътници и товари (Евро 5 и Евро 6) и за достъпа до информация за ремонт и техническо обслужване на превозни средства“

[COM(2019) 208 final — 2019/0101 (COD)]

(2020/C 14/11)

Единствен докладчик: Jorge PEGADO LIZ

| Консултация | Европейски парламент, 15.7.2019 г.
  Съвет, 24.6.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Единен пазар, производство и потребление“ |
| Приемане от секцията | 3.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 25.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 107/1/1 |

Консултация

Европейски парламент, 15.7.2019 г.

Съвет, 24.6.2019 г.

Правно основание

член 114 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Единен пазар, производство и потребление“

Приемане от секцията

3.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

25.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

107/1/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК отбелязва, че градовете Париж, Брюксел и Мадрид оспориха по съдебен път пред Общия съд на Европейския съюз Регламент (ЕС) 2016/646 на Комисията (1), което доведе до решение на Съда от 13 декември 2018 г. за частична отмяна на този регламент. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК отбелязва, че Съдът предостави достатъчно време на Комисията да коригира установените в регламента пропуски по начин, който не застрашава нормалното функциониране на пазара — до февруари 2020 г., независимо от обжалването от страна на Комисията. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК припомня, че вече е разглеждал в някои свои становища мащабите на скандала „Дизелгейт“, и изразява съжаление, че Комисията не успя да предвиди какво ще се случи чрез ефективни изначални мерки. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът също така припомня, че въпреки многократните му призиви в продължение на повече от 20 години, ЕС не успя (или не пожела) да се сдобие с ефективен инструмент за колективни искове, който да може да се справя с подобни на сегашната ситуации. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Освен това ЕИСК счита, че решението, което се съдържа в настоящото предложение, не следва да се ограничава до конкретен формален въпрос, без реално да удовлетворява интересите на ищците. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Освен това се опасява, че като се предоставят правомощия на Комисията за изготвяне на делегирани актове при настоящите условия, отново се застрашава не само ефикасността на законодателството, но и намеренията на законодателя при изготвянето на тези делегирани актове; поради това ЕИСК счита, че следва да преразгледа своите становища относно вторичните законодателни актове в ново становище по собствена инициатива в съответствие с последното междуинституционално споразумение. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК се надява също така, че Комисията ще гарантира, че Регламент (ЕС) 2017/1154 (2) (3-ти пакет) и Регламент (ЕС) 2018/1832 (3) (4-ти пакет) няма да бъдат предмет на същата процедура, която понастоящем е в сила. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | С оглед на броя на законодателните мерки, приети в тази област (около 100), ЕИСК призовава Комисията, в съответствие с принципите на програмата за по-добро регулиране, да разгледа възможността/необходимостта от компилация/кодификация в тази материя.






  1.9. | Накрая, ЕИСК призовава Комисията да разгледа предложенията, който ѝ отправя, с цел гарантиране на по-голяма бързина и правна сигурност. |
| --- | --- | --- |

1.8.

1.9.

2.   Скандалът „Дизелгейт“и колективната защита на потребителите

| 2.1. | През септември 2015 г. беше публично оповестено, че Фолксваген Груп по-всяка вероятност е произвеждал и продавал превозни средства, на които е добавял ИТ приложение за манипулиране на лабораторните тестове за контрол на емисиите на моторните превозни средства (4). |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | По този начин дружеството нанесе вреди на милиони потребители по света, които закупувайки тези превозни средства, са били уверени, че спазват законовите ограничения за вредните емисии и оказват по-устойчиво въздействие върху околната среда и потреблението. Чрез своето поведение дружеството най-вероятно е причинило сериозни вреди на здравето на гражданите и на околната среда като цяло. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Беше установено, че вследствие на действията на дружеството и на изискванията по отношение на лабораторните изпитвания стойностите на емисиите на азотен оксид при реалното управление на МПС са от 10 до 40 пъти по-високи отколкото по време на тестовете. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Дружеството също така призна, че в световен мащаб е инсталирало това устройство в около 11 милиона дизелови автомобили. В резултат на този скандал Европейската комисия и някои държави -членки започнаха административни и наказателни производства за налагане на санкции на дружеството заради неговото поведение. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК припомня, че милиони потребители не са получили реална компенсация за претърпените щети и че все още няма информация нито за резултатите от одитните проверки, направени от органите на държавите членки, нито за процедурата по изтегляне на автомобилите, предприета от дружеството, по-специално по отношение на ефекта, който привеждането в съответствие на превозните средства ще има върху тяхната бъдеща ефективност. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Редица европейски организации за защита на потребителите и на околната среда прибегнаха до механизми за колективна защита и заведоха дела срещу Volkswagen и SEAT, но само на национално равнище и в съответствие с различни съдебни процедури. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Без да се подценяват резултатите от тези действия, много потребители може и никога да не бъдат компенсирани за претърпените щети, тъй като липсва европейски механизъм за колективна защита. Освен това неотдавнашното предложение за директива на Комисията относно представителни искове за защита на колективните интереси на потребителите (5) не разглежда изцяло необходимостта от ефективно компенсиране на потребителите. Подобен отговор би бил от съществено значение в този случай, тъй като би позволил да се компенсират претърпелите щети потребители, които са изцяло зависими от мерките и решенията на държавите членки. Очаква се текущите в момента преговори с ЕП и Съвета да приключат скоро с по-подходяща версия на предложението. |
| --- | --- |

2.7.

3.   Мерките на Европейската комисия и становищата на ЕИСК

| 3.1. | Изправени пред този скандал, институциите на ЕС се опитаха да санкционират, коригират и сложат край на създалата се ситуация (6). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В резултат на работата на Анкетната комисия на ЕП по измерването на емисиите в автомобилния сектор (EMIS), започнала на 17 декември 2015 г. и приключила на 2 март 2017 г. (7), сред най-емблематичните мерки на Комисията се откроява процедурата за изпитване на емисии при реални условия (Real Driving Emissions) (8), въведена и разработена с регламенти на Комисията (ЕС) 2016/427 (9) (1-ви пакет), (ЕС) 2016/646 (10) (2-ри пакет), (ЕС) 2017/1154 (11) (3-ти пакет) и (ЕС) 2018/1832 (12) (4-ти пакет). |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | По-специално от 2006 г. насам ЕИСК имаше възможност да изрази становището си във връзка с емисиите на отработили газове, включително праховите частици (ПЧ), азотните оксиди (NOx), въглеродния моноксид (CO) и въглеводородите (HC), подчертавайки някои от недостатъците на последователно предложените системи и предлагайки мерки за по-надеждни измервания (13). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | По отношение обаче на споменатите в параграф 3.2 регламенти, от ЕИСК не беше поискано да излезе със становище, тъй като това не е задължително за актовете, приети от Комисията съгласно член 296 и член 297 от ДФЕС (за разлика от членове 38, 46, 95, 113, 115, 164, 166, 169, 177, 182, 188, 192, 194, 203, 336 и, по-специално, член 304 от същия Договор). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | При все това на 26 юни 2016 г. град Париж (дело T-339/16), на 29 юни град Брюксел (дело T-352/16) и на 19 юли 2016 г. град Мадрид (дело T-391/16) по силата на член 263 от ДФЕС подадоха жалби срещу Комисията за отмяна на Регламент (ЕС) 2016/646 за изменение на Регламент (ЕО) No 692/2008 по отношение на емисиите от леки превозни средства за превоз на пътници и товари (Евро 6), тъй като според тях накратко става въпрос за: липса на компетентност, тъй като Комисията неправилно използвала процедурата по регулиране с контрол вместо обикновената законодателна процедура; съществено процесуално нарушение, тъй като се изменя съществен елемент от основния акт, като се нарушават предвидените за приемането му правила; нарушение на норми от първичното и вторичното право и на общи принципи на правото на Европейския съюз, например членове 3, 11, 114, параграф 3 и 191 от ДФЕС и членове 35 и 37 от Хартата на основните права и от Директива 2008/50/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (14), член 4 от Регламент (ЕО) No 715/2007 на Европейския парламент и на Съвета (15) и от Регламент (ЕО) No 692/2008 на Комисията (16); и накрая, злоупотреба с власт, тъй като целта на Комисията за увеличение на граничните стойности на емисиите на NOx не е в съответствие с разпоредбите на правото на Европейския съюз, нито пък с изявленията на самата Комисия и не съответства на общностното право; |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | В своето решение от 13 декември 2018 г. Общият съд реши да обедини трите дела и в обобщение да уважи жалбите по отношение на следните въпроси:






  — | „Отменя точка 2 от приложение II към Регламент (ЕС) 2016/646 на Комисията (...) доколкото определя, в точки 2.1.1 и 2.1.2 от приложение IIIA към Регламент No 692/2008 на Комисията от 18 юли 2008 година за прилагане на Регламент (ЕО) No 715/2007, стойността на окончателния коефициент на съответствие CFpollutant и на временния коефициент на съответствие CFpollutant за масата на азотните оксиди“; |
| --- | --- | --- |

3.6.

—

„Отменя точка 2 от приложение II към Регламент (ЕС) 2016/646 на Комисията (...) доколкото определя, в точки 2.1.1 и 2.1.2 от приложение IIIA към Регламент No 692/2008 на Комисията от 18 юли 2008 година за прилагане на Регламент (ЕО) No 715/2007, стойността на окончателния коефициент на съответствие CFpollutant и на временния коефициент на съответствие CFpollutant за масата на азотните оксиди“;

| — | „Запазва действието на отменената съгласно точка 1 от диспозитива разпоредба до приемането в разумен срок на нова правна уредба, заместваща тези разпоредби, като този срок не може да бъде по-дълъг от дванадесет месеца, считано от датата на влизане в сила на настоящото решение“. |
| --- | --- |

—

„Запазва действието на отменената съгласно точка 1 от диспозитива разпоредба до приемането в разумен срок на нова правна уредба, заместваща тези разпоредби, като този срок не може да бъде по-дълъг от дванадесет месеца, считано от датата на влизане в сила на настоящото решение“.

4.   Предложението на Комисията

4.1.   Мотиви и обосновка за изготвяне на предложението

| 4.1.1. | През май 2017 r. Европейската комисия представи серия от мерки за модернизиране на мобилността и на европейския транспорт, които включват намаляване на емисиите на CO2, на замърсяването на въздуха и задръстванията, както и премахване на бюрократичните спънки пред предприятията. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | През 2007 г. беше приет Регламент (ЕО) No 715/2007 за типово одобрение на моторни превозни средства по отношение на емисиите от леки превозни средства за превоз на пътници и товари (Евро 5 и Евро 6), в който се изисква новите лекотоварни превозни средства да отговарят на някои гранични стойности на емисиите. |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | След скандала „Дизелгейт“Комисията извърши подробен анализ на процедурите, изпитванията и изискванията за одобряване на типа и заключи, че емисиите, отделени в реални условия на движение по път от превозни средства, одобрени по нормите Евро 5/6, значително надвишават емисиите, измерени според регулаторния „Нов европейски пътен цикъл“, по-специално по отношение на емисиите на NОх от превозни средства с дизелов двигател. |
| --- | --- |

4.1.3.

| 4.1.4. | Комисията счете за необходимо да определи количествени изисквания за емисиите в реални условия на движение с цел да се ограничат емисиите от изпускателната уредба при всички нормални условия на употреба в съответствие с граничните стойности на емисиите, определени в Регламент (ЕО) No 715/2007, като по този начин се стигна до приемането на Регламент (ЕС) 2016/646 за изменение на Регламент (ЕО) No 692/2008, който преразглежда чрез процедура на комитет стойностите на коефициентите на съответствие, произтичащи от емисиите, измерени при изпитванията. |
| --- | --- |

4.1.4.

| 4.1.5. | Това изменение, което съответства на втората стъпка от процедурата за изпитване на емисии в реални условия на движение (RDE), направи изпитванията за измерване на емисиите на NOx задължителни за новите типове превозни средства от септември 2017 г. и за всички превозни средства от септември 2019 г., което беше прието от ЕП и Съвета (17). |
| --- | --- |

4.1.5.

| 4.1.6. | През декември 2018 г., след подадени жалби от страна на градовете Париж, Мадрид и Брюксел, Общият съд отмени някои от разпоредбите на Регламент (ЕС) 2016/646, считайки по-специално, че т.нар. „коефициенти на съответствие“не е трябвало да бъдат приети чрез процедура на комитет, а чрез обикновената законодателна процедура. Отмяната на регламента е частична и не засяга процедурата за изпитване за емисии при реални условия, която продължава да е в сила. |
| --- | --- |

4.1.6.

| 4.1.7. | Съдът обаче забави действието на частичната отмяна до февруари 2020 г., за да даде възможност на Комисията да изпълни решението. |
| --- | --- |

4.1.7.

4.2.   Съдържание и цел на предложението

| 4.2.1. | За да се избегне ненужна тежест за производителите, които вече са проектирали своите превозни средства с оглед на приетата по-рано процедура за изпитване на емисиите при реални условия (RDE), Комисията представи настоящото законодателно предложение, чиято цел е:






  — | възстановяване на приетите преди това коефициенти на съответствие; |
| --- | --- | --- |

4.2.1.

—

възстановяване на приетите преди това коефициенти на съответствие;

| — | предоставяне на Комисията на правомощия за ежегодно преразглеждане в посока намаляване на коефициентите на съответствие, определени от законодателя, с цел да се отрази напредъкът в точността на преносимото измервателно оборудване. |
| --- | --- |

—

предоставяне на Комисията на правомощия за ежегодно преразглеждане в посока намаляване на коефициентите на съответствие, определени от законодателя, с цел да се отрази напредъкът в точността на преносимото измервателно оборудване.

| 4.2.2. | Комисията твърди, че в решението си за отмяна Общият съд не е поставил под съмнение техническата обосновка на коефициентите на съответствие. Поради това и като се има предвид, че все още съществува разлика между емисиите, измерени в реални условия на движение, и емисиите, измерени в лаборатория, се предлагат коефициенти на съответствие, като така се изменя Регламент (ЕО) No 715/2007. |
| --- | --- |

4.2.2.

| 4.2.3. | Коефициентите за съответствие се въвеждат на две стъпки: през първата стъпка следва да се прилага временен коефициент на съответствие, докато през втората — само окончателният коефициент на съответствие. Комисията следва да преразглежда редовно окончателните коефициенти на съответствие с оглед на техническия напредък. |
| --- | --- |

4.2.3.

| 4.2.4. | Освен това на Комисията се предоставя правомощието да приема делегирани актове в съответствие с член 290 от ДФЕС по отношение на подробните правила относно конкретни процедури, изпитвания и изисквания на одобряването на типа. Това делегиране включва също така правомощието за допълване на Регламент No 715/2007 чрез такива преразгледани правила, както и на изпитвателните цикли, използвани за измерване на емисиите. Предложението включва и възможността за изменение на Регламент (ЕО) No 715/2007 с цел преразглеждане на окончателните коефициенти на съответствие в посока на намаляване и преработване на граничните стойности, основани на масата на частиците, и въвеждане на гранични стойности, основаващи се на броя на частиците. |
| --- | --- |

4.2.4.

| 4.2.5. | С предложението производителите отново трябва да докажат, че всички нови превозни средства, продавани, регистрирани или пускани в движение в Европейския съюз, отговарят на определените гранични стойности. |
| --- | --- |

4.2.5.

| 4.2.6. | Още преди представянето на предложението Комисията обжалва решението на Общия съд пред Съда на ЕС, считайки, че предишният ѝ регламент не засяга съществени елементи, по-специално определените коефициенти на съответствие, а само критериите за тяхното измерване. |
| --- | --- |

4.2.6.

5.   Общи бележки

| 5.1. | Ролята и правомощията на ЕИСК не му позволяват да се намесва в правен спор между институции на ЕС, особено когато въпросът е предмет на обжалване пред Съда на Европейския съюз. ЕИСК обаче е задължен да се произнесе по рамката на предложението на Комисията и по това до каква степента тя гарантира предложените цели. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Изглежда, че разглежданото предложение коригира формални пороци, а именно липсата на компетентност и нарушението на различни разпоредби на първичното право вследствие на неправомерното използване на незаконосъобразна процедура. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Що се отнася до въпросите по същество, ЕИСК, позовавайки се на своите становища относно делегираните актове (18), изразява съмнение, че намереното решение, съгласно което на Комисията се дава право да приема делегирани актове в областите, в които Общият съд е счел, че само законодателят може да изменя съществени елементи, т.е. право, към което Комисията изглежда се стреми, съответства на правната цел на делегираните актове. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | ЕИСК приветства запазването на времевите граници във връзка с прилагането на предложението, така че то да продължи да включва новите типове превозни средства от 1 септември 2017 г. и да е приложимо за всички нови превозни средства от 1 септември 2019 г. |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | Той обаче поставя под съмнение правната ефективност на мерките предвид това, че законодателна процедура е лишена от сигурност, което всъщност би могло да постави под въпрос влизането в сила на мярката през септември, без да се забравят и въпросите, свързани с обратното ѝ действие. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | Създалото се положение се усложнява допълнително, тъй като с оглед на сегашното обжалване окончателно решение по повдигнатия пред Общия съд въпрос се отлага за неопределено време. Дори самата необходимост от одобрение на настоящото предложение може да бъде поставена под въпрос, независимо дали Съдът на Европейския съюз се произнесе в полза на Комисията или срещу нея. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Единственото основание за предложението се състои в опита да се гарантира определена правна сигурност и спокойствие за производителите, които, ако желаят, могат да продължат с производството на своите превозни средства. Това обаче не премахва евентуалните последици от решението на Съда върху срока му на действие, което би могло да изложи на риск поръчките и доставките на части за превозните средства. |
| --- | --- |

5.7.

| 5.8. | Във всеки случай ЕИСК подчертава, че е необходимо вече публикуваните на официални уебсайтове изпитвания на емисии при реални условия (RDE) (19) да позволяват на потребителите достъп до информация и съпоставянето на тази информация с екологичните показатели на превозните средства съгласно Директива 1999/94/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (20). Включването на тази информация би могло да помогне на потребителите да направят своя избор в зависимост от въздействието, което закупените превозни средства имат върху околната среда. |
| --- | --- |

5.8.

| 5.9. | Освен това ЕИСК очаква Комисията да бъде в състояние да гарантира съвместимостта на предложението с различните актове в областта на емисиите при реални условия (RDE), като се има предвид, че предложението се отнася до втория пакет, и по този начин да не поставя под съмнение двата последващи акта, които включват броя на частиците в изпитванията, подобряването на методите за изпитване (акт 3 RDE) и възможността за провеждането от независими трети страни на изпитвания на вече участващи в движението превозни средства (акт 4 RDE). |
| --- | --- |

5.9.

| 5.10. | Без да се засяга специфичният характер на предложението, ЕИСК настоятелно призовава Комисията да вземе предвид практиките на държави извън европейското пространство, а именно опита на Северна Америка-, по-специално по отношение на критериите за съответствие и санкциите при неспазване от страна на производителите (21). |
| --- | --- |

5.10.

| 5.11. | ЕИСК признава, че скандалът „Дизелгейт“не само разкри редица недостатъци по отношение на емисиите на NOx, но и показа, че милиони потребители са закупили превозни средства, които не съответстват на предоставената информация, като по-голямата част от тях все още не са получили своето индивидуално обезщетение за претърпените вреди. |
| --- | --- |

5.11.

| 5.12. | Важно е Комисията да гарантира пълно обезщетение за вредите, понесени от всички засегнати страни, или поне наличието на европейски механизъм за колективна защита, който да бъде ефективен, целесъобразен и навременен и да включва обезщетение за щетите, причинени на потребителите във връзка с опазването на околната среда, което не може да се каже за механизма, предвиден в предложението за директивата относно представителните искове. |
| --- | --- |

5.12.

6.   Конкретни бележки

6.1.   Член 1, параграф 3

| 6.1.1. | ЕИСК счита, че коефициентите на съответствие, посочени в таблица 2 от приложение I, биха могли да се окажат недостатъчно амбициозни, за да гарантират намаляване на емисиите на NOx, тъй като научните доказателства и факторите, предложени през 2018 г., днес изглеждат доста консервативни. |
| --- | --- |

6.1.1.

| 6.1.2. | Освен това подчертава, че е важно тези коефициенти да се преразглеждат редовно, поне веднъж годишно, за да се гарантира отчитане на технологичното развитие. |
| --- | --- |

6.1.2.

6.2.   Член 1, параграф 4

| 6.2.1. | ЕИСК признава, че е важно производителите да оборудват превозните средства така, че компонентите, които могат да окажат влияние върху емисиите, да бъдат проектирани, изработени и сглобени по начин, позволяващ на превозното средство, при нормална експлоатация, да бъде в съответствие с настоящото предложение, но подчертава, че тази информация следва не само да бъде на разположение на потребителите по време на продажбата, но и да бъде задължително проследявана от административните органи. |
| --- | --- |

6.2.1.

| 6.2.2. | ЕИСК препоръчва терминът „нормална експлоатация“, предвид това, че става въпрос за изискване за съответствие и за да се избегне несигурността при тълкуването му, да получи определението си като част от правен текст, а не само чрез субективните тълкувания от страна на Комисията (22). |
| --- | --- |

6.2.2.

6.3.   Член 1, параграф 5

| 6.3.1. | ЕИСК счита, че шестмесечният срок, в който производителят трябва да предостави информация за съответствието, е твърде дълъг предвид задълженията на сектора по отношение на опазването на околната среда, и поради това предлага той да не надвишава три месеца. |
| --- | --- |

6.3.1.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ L 109, 26.4.2016 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ L 175, 7.7.2017 г., стр. 708.

2

(3)  ОВ L 301, 27.11.2018 г., стр. 1.

3

(4)  Изпитванията бяха проведени от Агенцията на САЩ за опазване на околната среда (EPA) и накараха дружеството да признае, че в превозните средства е било инсталирано измервателно-коригиращо устройство, което да открива посредством софтуерен алгоритъм кога превозното средство ще бъде подложено на тестове за контрол на вредните емисии.

4

(5)  COM(2018) 184 final — 2018/0089 (COD); Становище на ЕИСК: ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 66.

5

(6)  Вж. списъка със законодателни мерки на адрес: https://ec.europa.eu/growth/sectors/automotive/legislation/motor-vehicles-trailers_bg.

6

(7)  Доклад на ЕП A8–0049/2017, в който накратко се прави следното заключение „Комисията не разполагаше с необходимата политическа воля и решителност да действа съобразно сериозността на високите емисии на NOx и да даде приоритет на защитата на общественото здраве, което е изложено на риск“и по-специално „не е използвала всички възможни средства на равнището на ТКМПС/TCMV и на работната група RDE – LDV, с които разполага, за да осигури напредък на процеса на вземане на решение и своевременно адаптиране на изпитванията за одобрение на типа, така че да отразяват реалните условия на движение, както се изисква съгласно член 14, параграф 3 от Регламент (ЕО) No 715/2007“.

7

(8)  Тази процедура се предполага, че отразява по-добре реалните емисии на пътя и че намалява разликата между емисиите, измерени в реални условия на движение, и емисиите, измерени в лаборатория, и използва преносими бордови анализатори за измерване на емисиите по време на изпитвания на пътя.

8

(9)  ОВ L 82, 31.3.2016 г., стр. 1.

9

(10)  ОВ L 109, 26.4.2016 г., стр. 1.

10

(11)  ОВ L 175, 7.7.2017 г., стр. 708.

11

(12)  ОВ L 301, 27.11.2018 г., стр. 1.

12

(13)  Вж. по-специално: ОВ C 311, 12.9.2014 г., стр. 55; ОВ C 251, 31.7.2015 г., стр. 31; ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 52; ОВ C 367, 10.10.2018 г., стр. 32 и ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 95.

13

(14)  OB L 152, 11.6.2008 г., стр. 1.

14

(15)  OB L 171, 29.6.2007 г., стр. 1.

15

(16)  OB L 199, 28.7.2008 г., стр. 1.

16

(17)  Вж. информационно-аналитичния документ на Европейската сметна палата от февруари 2019 г. „Отговорът на ЕС на скандала „Дизелгейт“,https://www.eca.europa.eu/Lists/ECADocuments/BRP_Vehicle_emissions/BRP_Vehicle_emissions_BG.pdf.

17

Отговорът на ЕС на скандала „Дизелгейт

(18)  ОВ C 67, 6.3.2014 г, стр. 104; ОВ C 13, 15.1.2016 г, стр. 145; ОВ C 288, 31.8.2017 г., стр. 29; ОВ C 345, 13.10.2017 г, стр. 67.

18

(19)  Вж. https://www.acea.be/publications/article/access-to-euro-6-rde-monitoring-data.

19

(20)  ОВ L 12, 18.1.2000 г., стр. 16.

20

(21)  Понастоящем член 85 от новия Регламент (ЕС) 2018/858 позволява на Комисията да налага глоби на производителите до 30 000 евро на превозно средство.

21

(22)  Вж. напр. отговора на комисар Бенковска на парламентарен въпрос (въпрос P-006693-16): http://www.europarl.europa.eu/doceo/document/P-8-2016-006693-ASW_EN.html.

22

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/84 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/84

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за Регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕО) No 2012/2002 на Съвета с оглед на предоставяне на финансово подпомагане на държавите членки за компенсиране на сериозното финансово бреме вследствие на оттеглянето на Обединеното кралство от Съюза без споразумение“

[COM(2019) 399 final — 2019/0183 (COD)]

(2020/C 14/12)

Главен докладчик: Ioannis VARDAKASTANIS

| Консултация | Съвет на Европейския съюз, 13.9.2019 г.
  Европейски парламент, 16.9.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 175, параграф 3 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“ |
| Дата на решението на Бюрото | 24.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 25.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 144/0/6 |

Консултация

Съвет на Европейския съюз, 13.9.2019 г.

Европейски парламент, 16.9.2019 г.

Правно основание

член 175, параграф 3 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Икономически и паричен съюз, икономическо и социално сближаване“

Дата на решението на Бюрото

24.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

25.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

144/0/6

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК счита, че принципите на солидарност и субсидиарност са жизненоважни за функционирането на Европейския съюз. Затова е важно, в случай че Обединеното кралство напусне ЕС без споразумение на 31 октомври, всички държави членки да останат единни и да посрещнат заедно последиците от това решение и свързаните с него предизвикателства. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК отчита факта, че предложението е част от пакет от извънредни мерки в случай на оттегляне на Обединеното кралство без споразумение, който беше приет от Комисията на 4 септември 2019 г., след като Европейският съвет отправи призив да се проучат всички възможности за използване на съществуващите фондове за облекчаване на евентуалното финансово бреме за държавите членки. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК е съгласен с текста, добавен към Регламента за създаване на фонд „Солидарност“ на ЕС, съгласно който „понятието „мащабни бедствия“ обхваща природни бедствия, както и ситуации, при които дадена държава членка понася сериозно финансово бреме като пряко следствие от оттеглянето на Обединеното кралство от Съюза без споразумение“, при условие че това остане еднократно събитие в рамките на 2020 г. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК предлага Комисията да обмисли възможността за създаване на инструмент на ЕС за справяне с подобни политически ситуации и кризи в бъдеще. Обаче ако се въведе такъв нов инструмент, той следва да се използва само за извънредни ситуации и с официално решение за всеки отделен случай. Конкретните условия за предоставяне на компенсация следва да бъдат ясно определени. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | ЕИСК е твърдо убеден, че Комисията следва да предприеме всички необходими стъпки, за да гарантира, че разширяването на обхвата не води до ситуация, която би изложила на риск способността на фонд „Солидарност“ на ЕС (ФСЕС) да реагира на непредвидени събития, свързани с природни бедствия. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | ЕИСК счита, че предвидената дата 30 април 2020 г. е твърде късна и с оглед на това призовава Комисията да ускори процедурата за вземане на решения за мобилизиране на средства, в случай че Обединеното кралство напусне ЕС без споразумение. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК приветства увеличаването на авансовите плащания от настоящите 10 % на 25 % от очакваната сума; необходими са обаче допълнителни мерки, за да се гарантира бърза и ефективна реакция. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК счита, че Комисията следва да обърне специално внимание на малките и средните предприятия (МСП), които са най-уязвими на предизвикателствата, свързани с Брексит. |
| --- | --- |

1.8.

2.   Общи бележки

| 2.1. | Фонд „Солидарност“ на ЕС беше създаден през 2002 г. за подпомагане на държавите членки и на присъединяващите се страни в случаи на мащабни бедствия, причинени от природни явления като наводнения, бури, земетресения, изригвания на вулкани, горски пожари или суша. Той се задейства след заявление от съответната държава, ако величината на бедствието оправдава намеса на европейско равнище. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | ЕИСК споделя мнението, че ФСЕС е нагледен пример за солидарност в рамките на ЕС, когато държавите членки остават единни и си предоставят доброволно подпомагане чрез допълнителни финансови ресурси от бюджета на ЕС. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | От 1 ноември 2019 г. Обединеното кралство ще бъде трета държава, освен ако не ратифицира Споразумението за оттегляне до 31 октомври 2019 г. или не поиска трето удължаване, с което Европейският съвет (член 50) да е единодушно съгласен. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | В случай че Обединеното кралство напусне ЕС без споразумение, на посочената дата ще бъде прекратено прилагането на цялото първично и вторично законодателство на ЕС по отношение на тази страна. Няма да има преходен период, какъвто е предвиден в Споразумението за оттегляне. Това ще причини значителни щети на гражданите, предприятията и публичните служби и ще окаже сериозно икономическо и финансово въздействие. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | ЕИСК счита, че макар и да е еднократно събитие, Брексит без споразумение ще има неблагоприятни последици, които биха могли да се окажат мащабно бедствие. Макар и да е трудно да се оценят точно последствията за икономиката, пазара на труда и публичните финанси, пораженията ще бъдат съществени, особено в краткосрочен план. Освен това е резонно да се предположи, че оттеглянето без споразумение може да засегне повече определени сектори и области и определени държави членки, отколкото други. ЕИСК счита, че би било оправдано да се прибегне до принципа на солидарност, наред с принципа на субсидиарност, за да се смекчат тези последици. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | С оглед на това ЕИСК приветства предложението за изменение на Регламент (ЕО) No 2012/2002 на Съвета от 11 ноември 2002 година за създаване на фонд „Солидарност“ на Европейския съюз (1) с цел включване в неговия обхват на някои видове допълнителни публични разходи и разширяване на понятието „мащабни бедствия“, за да обхваща не само природни бедствия, но и ситуации, при които дадена държава членка понася сериозно финансово бреме като пряко следствие от оттеглянето на Обединеното кралство без споразумение. Тъй като става въпрос за еднократно събитие, наличните бюджетни кредити за тази цел трябва да бъдат ограничени до половината от максималната налична сума за 2019 г. и 2020 г. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Конкретни бележки

| 3.1. | ЕИСК подкрепя ФСЕС откакто беше предложен за първи път и окуражи Комисията да внесе всички необходими изменения, за да може той да се превърне в по-ефективен механизъм за подпомагане на държавите членки, страните кандидатки и съседните страни в случай на природно бедствие. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | ЕИСК е съгласен с разширяването на обхвата на регламента, но предупреждава, че това трябва да остане еднократно събитие. С оглед на това предлага да се обмисли възможността за създаване на инструмент на ЕС за справяне с подобни политически ситуации и кризи в бъдеще. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК е на мнението, че Комисията следва да предприеме необходимите стъпки, за да гарантира, че разширяването на обхвата не води до ситуация, която би изложила на риск способността на ФСЕС да реагира на непредвидени събития, свързани с природни бедствия. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕИСК отчита факта, че прагът от 1,5 млрд. евро по цени от 2011 г. (или 0,3 % от БНД), под който държавите членки имат право да кандидатстват за подпомагане, е въведен за случаите, в които въпросната държава членка не може да понесе сама финансовото бреме (т.нар. „сериозно финансово бреме“). |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК приканва Комисията да предостави проектонасоки, които да са в помощ на държавите членки при изчисляването на сериозното финансово бреме вследствие на Брексит без споразумение. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | ЕИСК призовава Комисията да ускори процедурата за вземане на решения за мобилизиране на средства. Комитетът счита, че предвидената дата 30 април 2020 г. е твърде късна. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕИСК е на мнението, че увеличаването на авансовите плащания от настоящите 10 % на 25 % от очакваната сума е стъпка в посока ускоряване на процедурата, но са необходими допълнителни мерки, за да се гарантира бърза и ефективна реакция. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | ЕИСК отправя искане да се предприемат стъпки, за да се гарантира, че след паралелното изменение на Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (ЕФПГ) във връзка с Брексит няма да има припокривания с възстановяванията по линия на ФСЕС, тъй като това би могло да доведе до дублиране на фондовете. |
| --- | --- |

3.8.

| 3.9. | ЕИСК е на мнението, че икономическите разходи от евентуален Брексит без споразумение ще бъдат особено големи за секторите, които са най-тясно свързани с Обединеното кралство. Това може да важи например за износителите на селскостопански хранителни продукти, предназначени за пазара на Обединеното кралство, риболовните дейности, които зависят от достъпа до водите на Обединеното кралство, и туристическите дейности в популярни сред туристите от Обединеното кралство региони. Тези проблеми изискват специално внимание, поради което следва да се мобилизират подходящи средства за смекчаване на тези последици. |
| --- | --- |

3.9.

| 3.10. | ЕИСК счита, че организираното гражданско общество следва да играе жизненоважна роля при идентифицирането на последиците от евентуален Брексит без споразумение. Комисията следва да насърчи държавите членки да се консултират с компетентните организации при подготовката на заявленията. |
| --- | --- |

3.10.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  OB L 311, 14.11.2002 г., стр. 3.

1

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/87 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/87

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите — По-ефикасно вземане на решения в областта на социалната политика: определяне на области, в които да се премине към засилено използване на гласуването с квалифицирано мнозинство“

(COM(2019) 186 final)

(2020/C 14/13)

Докладчик: Christian BÄUMLER

| Консултация | Европейска комисия, 3.6.2019 |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“ |
| Приемане от секцията | 10.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 25.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 83/32/1 |

Консултация

Европейска комисия, 3.6.2019

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Секция „Заетост, социални въпроси и гражданство“

Приемане от секцията

10.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

25.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

83/32/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1 | Европейският икономически и социален комитет (ЕИСК) подчертава, че във времена на бързи промени е от решаващо значение ЕС заедно със своите държави членки да бъде в състояние да предприема ефикасни и ефективни политически мерки във всички важни области на политиката в съответствие с признатите правомощия. Този подход следва да включва съответно обмисляне на необходимостта от действие на европейско равнище, като надлежно се съблюдава принципът на субсидиарност. |
| --- | --- |

1.1

| 1.2 | ЕИСК счита, че в съответствие с разпоредбите на договорите участието на Европейският парламент на по-високо равнище е важно в законодателния процес, по-специално в областта на социалната политика, тъй като въпросите на социалната политика засягат социалното сближаване и силно конкурентоспособната социална пазарна икономика, в съответствие с установените в Договора цели (член 3 от ДЕС). |
| --- | --- |

1.2

| 1.3 | Тъй като в предходни становища (1) ЕИСК вече се произнесе за преразглеждане на изискванията за единодушие при вземането на решения в ЕС, и по-специално се обяви неотдавна в подкрепа на такова преразглеждане в областта на данъчната политика (2), Комитетът приветства факта, че Комисията дава тласък на дискусията относно съществуващите ограничения в законодателството и с настоящото съобщение поема инициативата за използване на гласуването с квалифицирано мнозинство в областта на социалната политика. В същото време ЕИСК подчертава, че според Договора ролята на ЕС в социалната сфера е да подкрепя и допълва действията на държавите членки в областите, определени в член 153, параграф 1 от ДФЕС. Това отразява разнообразието на националните социални системи и традиции и означава, че държавите членки имат основна роля при определянето и прилагането на действията си в областта на социалната политика и пазарите на труда. Процедурата за вземане на решения с квалифицирано мнозинство се основава на култура на компромиса. |
| --- | --- |

1.3

| 1.4 | Според ЕИСК не подлежи на съмнение факта, че дори когато прилага инструмента за гласуване с квалифицирано мнозинство, ЕС трябва да продължи да съблюдава принципа на субсидиарност, като в областите, в които няма изключителна компетентност, съсредоточава действията си само в секторите, в които общите цели не могат да бъдат постигнати по-ефективно на национално, регионално или местно равнище. Същото се отнася и за принципа на пропорционалност, съгласно който съдържанието и формата на дейност на ЕС не трябва да надхвърлят целите, залегнали в Договорите. |
| --- | --- |

1.4

| 1.5 | В член 151 от ДФЕС са определени целите на социалната политика, а именно „насърчаване на заетостта, подобряване на условията на живот и труд [...] докато се осъществява подобряването“. ЕИСК подчертава, че съгласно член 153, параграф 2 от ДФЕС тази цел може да бъде постигната с директиви, съдържащи само минимални изисквания, отчитащи условията във всяка държава членка и че тези директиви не следва да възпрепятстват създаването и развитието на малки и средни предприятия. Освен това подчертава, че в съответствие с член 153, параграф 4 от ДФЕС не бива да се засягат правото на държавите членки да се ангажират с по-високо равнище на национална защита, нито правото на държавите членки да определят принципите на своята система за социална сигурност – независимо от метода на гласуване. |
| --- | --- |

1.5

| 1.6 | ЕИСК подчертава, че изпълняваните на равнището на ЕС споразумения на социалните партньори имат важен принос за развитието на достиженията на правото на ЕС в областта на социалната политика. Комитетът призовава в светлината на евентуално преминаване от процедура за гласуване с единодушие към процедура за гласуване с квалифицирано мнозинство и занапред да се гарантира широкото участие на социалните партньори в областта на законодателството в социалната политика и на формулирането на политики, както и да се зачита тяхната независимост при изпълнението и при възможното преразглеждане на техните автономни споразумения. |
| --- | --- |

1.6

| 1.7 | ЕИСК констатира, че понастоящем решенията в едни и същи области на политиката се приемат или с гласуване с единодушие, или с квалифицирано мнозинство. Това води до разлики при определянето на социалните стандарти и до пропуски в уредбата за социална закрила. Поради това ЕИСК призовава при всички случаи за пълно преминаване към гласуване с квалифицирано мнозинство на законодателството в областта на недискриминацията, както и на препоръките в областта на социалната сигурност и закрилата на работниците. |
| --- | --- |

1.7

| 1.8 | ЕИСК отбелязва също така, че ЕС е разработил мерки за закрила на уязвимите работници, като например бременните жени или наетите на непълно работно време, в случай на прекратяване на техните трудови договори. Следователно би било целесъобразно да се гарантира минимум от единни за целия Съюз процедурни права и права на защита и да се премине към процедура за гласуване с квалифицирано мнозинство. |
| --- | --- |

1.8

| 1.9 | ЕИСК подчертава, че представителството и колективната защита на интересите на работодателите и работниците са от решаващо значение за социалното сближаване, за запазването и създаването на качествени работни места и за конкурентоспособността на предприятията в ЕС. И в това отношение ЕС трябва – доколкото това е обективно необходимо – да анализира в каква степен процедурата за гласуване с квалифицирано мнозинство може да увеличи възможността за по-нататъшно, ориентирано към бъдещето развитие на социалното партньорство. |
| --- | --- |

1.9

| 1.10 | ЕИСК препоръчва да се премине към гласуване с квалифицирано мнозинство по отношение на условията за работа на граждани на трети държави, законно пребиваващи в ЕС, за да се избегне дискриминационното третиране и да се засили социалното сближаване. |
| --- | --- |

1.10

| 1.11 | В контекста на текущия дебат относно преминаването към гласуване с квалифицирано мнозинство ЕИСК е съгласен със съображенията на Комисията относно използването на обща клауза за преход по член 48, параграф 7 от ДЕС в случаите, в които се прилага гласуване с квалифицирано мнозинство, тъй като при този подход се предвижда единодушно решение на Европейския съвет, както и подкрепа от всички национални парламенти и одобрение от Европейския парламент и това би осигурило широка демократична легитимност. |
| --- | --- |

1.11

2.   Общи бележки

| 2.1 | ЕИСК споделя гледната точка на Комисията, че ЕС и всички негови държави членки са изправени пред общи предизвикателства, свързани с въздействието на новите технологии, повишаването на конкурентния натиск в глобализираната икономика, новите форми на труд и демографските тенденции. За да се запази и да продължи да се развива европейският социален модел и за бъдещите поколения, са необходими действия на европейско и национално равнище в редица области на политиката в съответствие с признатите правомощия. Във връзка с това е важно да се предприемат мерки за укрепване на социалното сближаване и социалното приобщаване, както и за противодействие на дискриминацията. |
| --- | --- |

2.1

| 2.2 | ЕИСК подчертава, че във времена на бързи промени е от решаващо значение ЕС заедно със своите държави членки да бъде в състояние бързо да предприема ефикасни и ефективни политически мерки. Това следва да включва подходящо обмисляне на необходимостта от действие на съответното равнище при надлежно съблюдаване на принципа на субсидиарност, обмисляне на избора на подходящи инструменти, както и на ефективни процеси на вземане на решения, чрез които ЕС да може да подкрепя и да допълва националните политики. Целта е да се анализира подробно въздействието върху икономиката, публичните финанси и ролята на социалните партньори във всяка държава членка. Във всеки един момент всички държави членки трябва да разполагат с достатъчно възможности за участие в процеса на вземане на решения. Общата цел следва да бъде постигането на добри резултати както на равнището на ЕС, така и в отделните държави членки. |
| --- | --- |

2.2

| 2.3 | ЕИСК подчертава, че на ЕС е необходим ефективен и гъвкав процес на вземане на решения, за да се гарантира, че правните разпоредби и незадължителните инструменти, като рамките за координация и препоръките, могат да бъдат съобразени с икономическите и социалните процеси на развитие. Като се има предвид, че в предходни становища ЕИСК вече се произнесе за преразглеждане на изискванията за единодушие при вземането на решения в законодателството на ЕС (3), Комитетът приветства факта, че Комисията дава тласък на дискусията относно съществуващите ограничения в законодателството за определяне на политиките и с настоящото съобщение започва дискусия относно възможностите за по-широко използване на гласуването с квалифицирано мнозинство, включително и в областта на социалната политика. В същото време ЕИСК подчертава, че според Договора ролята на ЕС в социалната сфера е да подкрепя и допълва действията на държавите членки в областите, определени в член 153, параграф 1 от ДФЕС. Това отразява разнообразието на националните социални системи и традиции и означава, че държавите членки имат основна роля при определянето и прилагането на действията им в областта на социалната политика и пазарите на труда. |
| --- | --- |

2.3

| 2.4 | Според ЕИСК договорно предвидената роля на ЕС се състои в това да подкрепя действията на държавите – членки на ЕС, и да допълва такива действия в определените от Договорите области (член 153, параграф 1 от ДФЕС). Това отразява многообразието на националните социални системи и традиции и означава, че държавите членки имат водеща роля и голяма степен на независимост в рамките на европейското сътрудничество при определянето и прилагането на своите мерки в областта на социалната политика и пазарите на труда. |
| --- | --- |

2.4

| 2.5 | ЕИСК подчертава, че преобладаваща част от правните разпоредби на ЕС в областта на социалната политика са приети с квалифицирано мнозинство и по реда на обикновената законодателна процедура. |
| --- | --- |

2.5

| 2.6 | ЕИСК посочва, че от друга страна, съгласно Договора за ЕС за определен брой области на социалната политика все още се изисква единодушно гласуване в Съвета. Тези области са: борба с дискриминацията (член 19, параграф 1 от ДФЕС); социална сигурност и социална закрила на работниците (с изключение на целта за свободното движение на работниците) (член 153, параграф 1, буква в) от ДФЕС); закрила на работниците при прекратяване на трудовия договор (член 153, параграф 1, буква г) от ДФЕС); представителство и колективна защита на интересите на работниците и работодателите (член 153, параграф 1, буква е) от ДФЕС) и условия за заетост на граждани на трети страни, законно пребиваващи на територията на Съюза (член 153, параграф 1, буква ж) от ДФЕС). В член 19 от ДФЕС се предвижда одобрение от Европейския парламент, докато в случаите по член 153, параграф 1, букви в), г), е) и ж) това не е така. |
| --- | --- |

2.6

| 2.7 | ЕИСК счита, че е важно Европейският парламент да участва на високо равнище в законодателния процес, в съответствие с разпоредбите на договорите, по-специално в областта на социалната политика, тъй като въпросите на социалната политика включват решения, които оказват пряко въздействие върху обикновените хора и засягат социалното сближаване и силно конкурентоспособната социална пазарна икономика, според установените в Договора цели (член 3 от ДЕС). |
| --- | --- |

2.7

| 2.8 | Както и по отношение на данъчната политика, ЕИСК приветства факта, че с настоящото съобщение Комисията е започнала дискусия за използване на гласуването с квалифицирано мнозинство и в областта на социалната политика (4). Процедурата за вземане на решения с квалифицирано мнозинство се основава на култура на компромиса. Тя предполага провеждането на обсъждане и дава възможност за постигане на прагматични резултати, при които могат да се отчитат всички интереси на Съюза. Перспективата за гласуване с квалифицирано мнозинство действа като катализатор за намирането на приемливо за всички участници решение чрез постигане на компромис и привличане на всички заинтересовани страни. |
| --- | --- |

2.8

| 2.9 | ЕИСК отбелязва, че в своята нова стратегическа програма за периода 2019 — 2024 г. ЕС се е обявил за прилагането на Европейския стълб на социалните права на равнището на ЕС и на държавите членки. В рамките на този процес трябва да се отчитат надлежно правомощията на съответните равнища. |
| --- | --- |

2.9

| 2.10 | Според ЕИСК е от основно значение, когато прилага инструмента за гласуване с квалифицирано мнозинство, ЕС да продължава да съблюдава принципа на субсидиарност, като в областите, в които няма изключителна компетентност, съсредоточава действията си само в секторите, в които общите цели не могат да бъдат постигнати по-ефективно на национално, регионално или местно равнище. Същото се отнася и за принципа на пропорционалност, съгласно който съдържанието и формата на дейност на ЕС не трябва да надхвърлят целите, залегнали в Договорите. Тези принципи следва да бъдат изяснени при обсъждането на гласуването с квалифицирано мнозинство. |
| --- | --- |

2.10

| 2.11 | В член 151 от ДФЕС са определени целите на социалната политика, а именно „насърчаване на заетостта, подобряване на условията на живот и труд [...] докато се осъществява подобряването“. ЕИСК подчертава, че в член 153, параграф 2 от ДФЕС са определени критериите, на които трябва да отговарят съответните мерки на ЕС в областта на социалната политика. Така например директивите съдържат основно минимални изисквания, като се имат предвид националните условия, и не трябва да пречат на създаването и развитието на малки и средни предприятия. ЕИСК подчертава, че не бива да се засягат правото на държавите членки да се ангажират с по-високо равнище на национална защита, нито правото на държавите членки да определят принципите на своите системи за социална сигурност – независимо от метода на гласуване. |
| --- | --- |

2.11

| 2.12 | ЕИСК отбелязва също, че Комисията, ЕП и Съветът са потвърдили в точка 17 от преамбюла на Европейския стълб на социалните права зачитането на многообразието на националните системи, включително ролята на социалните партньори, а в точка 19 – зачитането на националната идентичност на държавите членки, както и на правото им да определят основните принципи на своите системи за социална сигурност. |
| --- | --- |

2.12

| 2.13 | ЕИСК подчертава, че споразуменията, сключени от социалните партньори на равнището на ЕС по силата на член 155, имат важен принос за развитието на достиженията на правото на ЕС в областта на социалната политика. Той приветства факта, че според съобщението резултатите от социалния диалог и директивите се ползват с равно третиране по отношение на приемането им. ЕИСК призовава при евентуалното преминаване от процедура за гласуване с единодушие към гласуване с квалифицирано мнозинство и занапред да се гарантира широкото участие на социалните партньори в областта на законодателството в социалната политика и на формулирането на политики, както и да се зачита тяхната независимост при изпълнението и при възможното преразглеждане на техните автономни споразумения. Социалният диалог играе важна роля за социалната закрила. Благодарение и на автономна нормативна уредба той осигурява и социалния напредък в ЕС. |
| --- | --- |

2.13

| 2.14 | ЕИСК споделя гледната точка на Комисията и счита, че инструментът за засилено сътрудничество не е алтернатива на гласуването с квалифицирано мнозинство. Именно по въпроси от областта на социалната политика инструментът за засилено сътрудничество може да доведе до разпокъсаност на вътрешния пазар и до неравнопоставено третиране на гражданите на ЕС в зависимост от държавата членка, в която живеят. |
| --- | --- |

2.14

| 2.15 | От друга страна според ЕИСК европейският семестър е друг ефективен и целесъобразен инструмент за по-добро изучаване на сближаването и за постигане на напредък в провеждането на националните реформи с подкрепата и препоръките на държавите членки и социалните партньори, не на последно място и с оглед на „взаимното обучение“. Този подход зачита буквата и духа на член 156 от ДФЕС. ЕИСК подчертава усилията в рамките на европейския семестър за разработване на по-добри методи за координация на националните политики в областта на заетостта и социалната закрила и тяхното реформиране и същевременно за целесъобразно включване на националните социални партньори в работата на европейско равнище. Европейският стълб на социалните права, който служи като насока за реформите, би допринесъл за разработването на пътна карта за по-добро сближаване и по-голямо единство между държавите членки. |
| --- | --- |

2.15

3.   Конкретни бележки

| 3.1 | ЕИСК констатира, че понастоящем решенията в едни и същи области на политиката се приемат с гласуване с единодушие или с квалифицирано мнозинство. Това води до разлики при определянето на социалните стандарти и до пропуски в уредбата за социална закрила. |
| --- | --- |

3.1

| 3.2 | ЕИСК посочва, че съществува обширно законодателство на ЕС наред с останалото за прилагане на принципа за равенство между жените и мъжете, както и за равно третиране, в частност въз основа на расов или етнически произход. Това е голям успех на ЕС, който установява и международни стандарти в тази област. При това правото на ЕС гарантира равното третиране въз основа на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация само в областта на заетостта и професиите. Директива, която да предвижда всеобхватна забрана на дискриминацията в Съюза, би била изключително сложна и поради това едва ли би могла да бъде приета посредством гласуване с единодушие. ЕС обаче е поел ангажимент за това в програмата за устойчиво развитие до 2030 г. Тази цел е потвърдена в новата стратегическа програма за периода 2019 – 2024 г. ЕИСК подкрепя пълното преминаване към гласуване с квалифицирано мнозинство за приемането на законодателство за недискриминация. |
| --- | --- |

3.2

| 3.3 | ЕИСК отбелязва също така, че съгласно член 48 от ДФЕС ЕС може да приема с квалифицирано мнозинство мерки в областта на социалната сигурност, които са необходими за гарантиране на свободно движение на работниците. Препоръките за социалната сигурност и закрилата на работниците обаче трябва да се приемат с единодушие. Преминаването към гласуване с квалифицирано мнозинство би било логично и целесъобразно. Възниква и въпросът защо Комисията цели само приемането на препоръки, а не разглежда и по-всеобхватни правни инструменти. |
| --- | --- |

3.3

| 3.4 | ЕИСК признава, че закрилата на работниците при уволнение винаги е представлявала ключов елемент от съответното национално трудово право. ЕИСК счита обаче, че междувременно ЕС е предприел мерки за закрила на уязвимите работници, като например бременните жени или наетите на непълно работно време. Това е аргумент в полза на идеята да се гарантира най-малкото общоевропейски минимум от единни процедурни права и права на защита, за да не се обезсмислят тези защитни механизми. Европейският стълб на социалните права предвижда право на информиране на освобождавания служител, както и на достъп до ефективно и безпристрастно решаване на спорове, правни средства за защита и евентуални обезщетения. Това е аргумент за преход към гласуване с квалифицирано мнозинство, за да може да се приеме съответна директива за изпълнение. |
| --- | --- |

3.4

| 3.5 | ЕИСК подчертава, че една солидна правна рамка за представянето и колективното управление на интересите на работодателите и работниците е от решаващо значение за социалното сближаване, създаването на качествени работни места и конкурентоспособността на предприятията в ЕС. Предприятията на единния пазар работят все по-тясно в трансграничен контекст. За предприятията и групите от предприятия в ЕС е в сила Директивата относно европейските работнически комитети, която беше приета по реда на обикновената законодателна процедура. В други области от законодателството на ЕС относно участието на работниците обаче продължава да се прилага гласуване с единодушие. И в това отношение ЕС трябва – доколкото това е обективно необходимо – да анализира до каква степен процедурата за гласуване с квалифицирано мнозинство открива нови възможности за ориентирано към бъдещето структуриране на отношенията със социалните партньори. |
| --- | --- |

3.5

| 3.6 | ЕИСК препоръчва да се премине към гласуване с квалифицирано мнозинство по отношение на условията за наемане на работа на граждани на трети държави, законно пребиваващи в ЕС. Условията за наемане на работа на граждани на ЕС и на държави извън ЕС трябва да бъдат съгласувани, за да не се засяга социалното сближаване. |
| --- | --- |

3.6

| 3.7 | В контекста на текущия дебат относно преминаването към гласуване с квалифицирано мнозинство ЕИСК е съгласен със съображенията на Комисията относно използването на обща клауза за преход по член 48, параграф 7 от ДЕС в случаите, в които се прилага гласуване с квалифицирано мнозинство, тъй като при този подход се предвижда единодушно решение на Европейския съвет, както и подкрепа от всички национални парламенти и одобрение от Европейския парламент. Това би осигурило широка демократична легитимност и би било в съответствие с конституционните норми на национално равнище. Това не би могло да се случи при преход по реда на член 153 от ДФЕС. |
| --- | --- |

3.7

| 3.8 | ЕИСК отбелязва, че в съобщението на Комисията един въпрос остава без отговор. Не е ясно дали решението за прехвърляне на дадено правно основание от процедурата за гласуване с единодушие към гласуване с квалифицирано мнозинство се взема окончателно или ще се решава за всеки отделен случай. ЕИСК призовава Комисията да изясни дали използването на клаузата за преход в член 48, параграф 7 от ДЕС означава общо преминаване към гласуване с квалифицирано мнозинство или за всеки отделен случай трябва да се взима индивидуално решение. Според ЕИСК във всеки случай трябва да се гарантира, че използването на клаузата за преход води до по-ефикасно вземане на решения и не създава допълнителни пречки. |
| --- | --- |

3.8

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Вж. следните становища на ЕИСК: ОВ C 230, 14.7.2015 г., стр. 24; ОВ C 434, 15.12.2017 г., стр. 18; ОВ C 271, 19.9.2013 г., стр. 23; ОВ C 332, 8.10.2015 г., стр. 8.

1

(2)  Становище на ЕИСК – Данъчно облагане – гласуване с квалифицирано мнозинство (ОВ C 353, 18.10.2019 г., стр. 90).

2

(3)  Вж. бележка под линия 2.

3

(4)  Вж. бележка под линия 1.

4

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните изменения получиха най-малко една четвърт от подадените гласове, но бяха отхвърлени по време на разискванията (член 59, параграф 3 от Правилника за дейността):

1.   Параграф 2.8

се изменя, както следва:

Както и по отношение на данъчната политика (1), ЕИСК приветства факта, че с настоящото съобщение Комисията поема инициативата за започване на дебат и обяснява как би могло да се премине към е започнала дискусия за използване на гласуването с квалифицирано мнозинство и в областта на социалната политика без прибързани предложения. Процедурата за вземане на решения с квалифицирано мнозинство се основава на култура на компромиса. Тя предполага провеждането на обсъждане и дава възможност за постигане на прагматични резултати, при които могат да се отчитат всички интереси на Съюза. Перспективата за гласуване с квалифицирано мнозинство действа като катализатор за намирането на приемливо за всички участници решение чрез постигане на компромис и привличане на всички заинтересовани страни.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 36 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 74 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 2 |

Гласове „за“

:

36

Гласове „против“

:

74

Гласове „въздържал се“

:

2

2.   Нов параграф след параграф 2.8

След параграф 2.8 се създава нов параграф:

От друга страна, мотивите за използване на гласуването с единодушие се основават на необходимостта да се запази националният контрол върху съответни разпоредби на социалната политика в Договора за ЕС и да се предотврати намесата в основни елементи на националните социални системи, за които отговорност носят преди всичко държавите членки заедно със социалните партньори.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 31 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 82 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 3 |

Гласове „за“

:

31

Гласове „против“

:

82

Гласове „въздържал се“

:

3

3.   Параграф 3.1

се изменя, както следва:

ЕИСК констатира, че понастоящем решенията в едни и същи области на политиката се приемат с гласуване с единодушие или с квалифицирано мнозинство. ЕИСК счита, че съотношението между гласуването с квалифицирано мнозинство и с единодушие, предвидено в главата на Договора за ЕС, посветена на социалните въпроси, продължава да е от значение, тъй като отразява многообразието и разнородността на националните социални системи на държавите членки, напр. в областта на социалната закрила по отношение на ролята на социалните партньори, трудовото право и колективните трудови договори. Това води до разлики при определянето на социалните стандарти и до пропуски в уредбата за социална закрила.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 32 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 74 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 3 |

Гласове „за“

:

32

Гласове „против“

:

74

Гласове „въздържал се“

:

3

4.   Параграф 3.2

се изменя, както следва:

ЕИСК посочва, че съществува обширно законодателство на ЕС наред с останалото за прилагане на принципа за равенство между жените и мъжете, както и за равно третиране, в частност въз основа на расов или етнически произход. Това е голям успех на ЕС, който установява и международни стандарти в тази област. При това правото на ЕС гарантира равното третиране въз основа на религиозна принадлежност или убеждения, увреждане, възраст или сексуална ориентация само в областта на заетостта и професиите. Тези директиви бяха приети с единодушие. Директива, която да предвижда всеобхватна забрана на дискриминацията в Съюза, би била изключително сложна, което обяснява дългата процедура и бавния напредък
  и поради това едва ли би могла да бъде приета посредством гласуване с единодушие. ЕС обаче е поел ангажимент за това в програмата за устойчиво развитие до 2030 г. Тази цел е потвърдена в новата стратегическа програма за периода 2019 – 2024 г. ЕИСК подкрепя пълното преминаване към гласуване с квалифицирано мнозинство за приемането на законодателство за недискриминация.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 31 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 78 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 2 |

Гласове „за“

:

31

Гласове „против“

:

78

Гласове „въздържал се“

:

2

5.   Параграф 3.4

се заличава, както следва:

ЕИСК признава, че закрилата на работниците при уволнение винаги е представлявала ключов елемент от съответното национално трудово право. ЕИСК счита обаче, че междувременно ЕС е предприел мерки за закрила на уязвимите работници, като например бременните жени или наетите на непълно работно време. Това е аргумент в полза на идеята да се гарантира най-малкото общоевропейски минимум от единни процедурни права и права на защита, за да не се обезсмислят тези защитни механизми. Европейският стълб на социалните права предвижда право на информиране на освобождавания служител, както и на достъп до ефективно и безпристрастно решаване на спорове, правни средства за защита и евентуални обезщетения. Това е аргумент за преход към гласуване с квалифицирано мнозинство, за да може да се приеме съответна директива за изпълнение.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 35 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 77 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 2 |

Гласове „за“

:

35

Гласове „против“

:

77

Гласове „въздържал се“

:

2

6.   Параграф 3.5

се заличава, както следва:

ЕИСК подчертава, че една солидна правна рамка за представянето и колективното управление на интересите на работодателите и работниците е от решаващо значение за социалното сближаване, създаването на качествени работни места и конкурентоспособността на предприятията в ЕС. Предприятията на единния пазар работят все по-тясно в трансграничен контекст. За предприятията и групите от предприятия в ЕС е в сила Директивата относно европейските работнически комитети, която беше приета по реда на обикновената законодателна процедура. В други области от законодателството на ЕС относно участието на работниците обаче продължава да се прилага гласуване с единодушие. И в това отношение ЕС трябва – доколкото това е обективно необходимо – да анализира до каква степен процедурата за гласуване с квалифицирано мнозинство открива нови възможности за ориентирано към бъдещето структуриране на отношенията със социалните партньори.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 34 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 84 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 2 |

Гласове „за“

:

34

Гласове „против“

:

84

Гласове „въздържал се“

:

2

7.   Параграф 3.6

се заличава, както следва:

ЕИСК препоръчва да се премине към гласуване с квалифицирано мнозинство по отношение на условията за наемане на работа на граждани на трети държави, законно пребиваващи в ЕС. Условията за наемане на работа на граждани на ЕС и на държави извън ЕС трябва да бъдат съгласувани, за да не се засяга социалното сближаване.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 30 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 85 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 1 |

Гласове „за“

:

30

Гласове „против“

:

85

Гласове „въздържал се“

:

1

8.   Параграф 1.7

се изменя, както следва:

ЕИСК констатира, че понастоящем решенията в едни и същи области на политиката се приемат или с гласуване с единодушие, или с квалифицирано мнозинство. Това води до разлики при определянето на социалните стандарти и до пропуски в уредбата за социална закрила. Поради това ЕИСК призовава при всички случаи за пълно преминаване към гласуване с квалифицирано мнозинство на законодателството в областта на недискриминацията, както и на препоръките в областта на социалната сигурност и закрилата на работниците. ЕИСК счита, че съотношението между гласуването с квалифицирано мнозинство и с единодушие, предвидено в главата на Договора за ЕС, посветена на социалните въпроси, продължава да е от значение, тъй като отразява многообразието и разнородността на националните социални системи на държавите членки, напр. в областта на социалната закрила по отношение на ролята на социалните партньори, трудовото право и колективните трудови договори.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 32 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 74 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 3 |

Гласове „за“

:

32

Гласове „против“

:

74

Гласове „въздържал се“

:

3

9.   Параграф 1.8

се заличава, както следва:

ЕИСК отбелязва, че ЕС е разработил мерки за закрила на уязвимите работници, като например бременните жени или наетите на непълно работно време, в случай на прекратяване на техните трудови договори. Следователно би било целесъобразно да се гарантира минимум от единни за целия Съюз процедурни права и права на защита и да се премине към процедура за гласуване с квалифицирано мнозинство.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 36 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 81 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 1 |

Гласове „за“

:

36

Гласове „против“

:

81

Гласове „въздържал се“

:

1

10.   Параграф 1.10

се заличава, както следва:

ЕИСК препоръчва да се премине към гласуване с квалифицирано мнозинство по отношение на условията за работа на граждани на трети държави, законно пребиваващи в ЕС, за да се избегне дискриминационното третиране и да се засили социалното сближаване.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | : | 30 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 85 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 1 |

Гласове „за“

:

30

Гласове „против“

:

85

Гласове „въздържал се“

:

1

---

(1)  
  Вж. бележка под линия 1.

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/95 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/95

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Документ за размисъл „Към устойчива Европа до 2030 г.“

(COM(2019) 22 final)

(2020/C 14/14)

Докладчик: Cillian LOHAN

Съдокладчик: Peter SCHMIDT

| Консултация | Европейска комисия, 12.3.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Дата на решението на Бюрото | 11.12.2018 г. — разширяване 22.1.2019 г. |
| Компетентни секции | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ и „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 28.6.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 26.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 168/3/5 |

Консултация

Европейска комисия, 12.3.2019 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Дата на решението на Бюрото

11.12.2018 г. — разширяване 22.1.2019 г.

Компетентни секции

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ и „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

28.6.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

26.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

168/3/5

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | Устойчивото развитие трябва да бъде в основата на бъдещето на Европа. Въпреки че оценява положително цялостния анализ в документа за размисъл, описаните в него предизвикателства, посоката за развитие и демонстрирания в него потенциал за Европа, ЕИСК изразява загриженост, че темпът на преход към устойчивост, в световен мащаб и в рамките на Европа, не е достатъчен за постигане на целите на ООН за устойчиво развитие (ЦУР), за които постигнахме съгласие. Необходимостта от неотложно преодоляване на днешните екологични, социални и икономически предизвикателства не е подкрепена от политически действия. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Устойчивото развитие е обща цел в световен мащаб; то изисква общи усилия от всички нации за постигане на устойчиво използване на природните ресурси и просперитет за всички хора. Европа не може да постигне това сама, но ЕС може и би трябвало да използва цялото свое влияние като най-голям търговски блок и голям вносител на ресурси на биологична основа, с цел да даде тласък в световен мащаб в посока устойчиво снабдяване, като по този начин подкрепи запазването на биологичното разнообразие и екосистемите в световен мащаб, които са жизненоважни за нашето общо бъдеще. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | От устойчивото развитие зависи бъдещето на хората; икономиката би трябвало, в рамките на възможностите на планетата, да работи за обществото, за да постигне благополучие и равенство, сега и за бъдещите поколения. Програмата до 2030 г. е ориентиран към хората проект, който цели никой да не бъде изоставен. Създаването на „Европейски социален и зелен курс“ ще бъде важен елемент за преобразуването на европейските икономики в посока на много по-голяма устойчивост. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Времето за размисъл отмина — крайно време е за действие. ЕИСК би желал да се пристъпи неотложно към разработване и изпълнение на цялостна, дългосрочна стратегия за устойчиво развитие в целия ЕС, придружена от всеобхватен план за изпълнение, за постигане на ЦУР до 2030 г. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Стратегията за устойчиво развитие следва да обхваща както вътрешната, така и външната дейност на ЕС, и да насърчава максимална съгласуваност между тях. Планът за изпълнение следва да включва устойчивостта във всички области на политиката, да очертава основните дейности, които ЕС ще предприеме за изпълнението на ЦУР, да съдържа ясен график и пътна карта, конкретни цели и показатели, както и основните роли и отговорности на всички институции на ЕС, агенции и участници. Изпълнението следва да се опира преди всичко на иновациите, ориентираните към устойчивостта международно сътрудничество и търговски споразумения, както и на мобилизирането на бизнеса и гражданското общество. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | За да се гарантира, че ЦУР са в основата на всички политики, е необходимо да се създаде рамка за управление и координация наред със стратегията за изпълнение на Програмата до 2030 г. По-специално стратегическата програма на ЕС за периода 2019—2024 г. следваше да се основава на ЦУР и Европейският парламент следва да изпълнява водеща роля. Новата Комисия би трябвало да бъде организирана с оглед на изпълнението и интегрирането на ЦУР, както се посочва в писмата за определяне на мандата на членовете на Комисията. |
| --- | --- |

1.6.

| 1.7. | ЕИСК призовава Комисията да излезе извън рамките на политиката за растеж на БВП. Използването на БВП като мярка за просперитета пренебрегва важни елементи на социалните и екологичните разходи и ползи. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК отчита наличието на лидери в бизнес общността, що се отнася до интегрирането на устойчивостта. Много предприятия всъщност изпреварват политиките. Необходимо е политиката да създаде стабилна среда и сигурност, за да се гарантира превръщането на най-добрите практики в обичайни. Това ще даде възможност на предприятията да предоставят устойчиви решения. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | ЕИСК призовава всички съществуващи рамки на политиката и бюджетни/финансови рамки и инструменти на ЕС (например Европейският семестър, програмата за по-добро регулиране, МФР и др.) незабавно да бъдат съгласувани с постигането на ЦУР. На равнището на ЕС следва да се идентифицират или разработят надеждни методологии за доказване на устойчивостта, за да се гарантира, че бюджетните/финансовите инструменти, рамките на политиката и подходите за оценка на въздействието подпомагат изпълнението на ЦУР във вътрешната и външната дейност на ЕС. Следва да се разработят и нови инструменти, като например мерки за „отстоянието от целите“, както и нови показатели. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | ЕИСК е първата институция на ЕС, създала специален орган за насърчаване на устойчивото развитие — Обсерваторията на устойчивото развитие, и е поел ангажимент за насърчаване и включване на ЦУР по по-всеобхватен начин във всичките си становища, както и във вътрешното си функциониране и структура. Затова ЕИСК ще започне вътрешно обсъждане относно съгласуването на вътрешното си управление с ЦУР. |
| --- | --- |

1.10.

| 1.11. | Необходимо е структурирано участие на гражданското общество и би трябвало да се предостави ясен мандат за участието на гражданското общество в разработването, изпълнението и мониторинга на стратегията. Важната роля, изпълнявана досега от Многостранната платформа, следва да се преразгледа, като се включат всички заинтересовани страни и се извлекат поуки от успеха на други форуми с участието на голям брой заинтересовани страни, по-специално Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика. В съответствие с препоръката на Европейския парламент Многостранната платформа по въпросите на ЦУР следва да бъде укрепена и да се превърне в официална междуинституционална рамка за консултации (1). |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | Устойчивото развитие има потенциала да бъде инструмент за социална солидарност и противодействие на разрастването на популистките и деструктивните настроения на гражданите, изключени от процеса на вземане на решения и от властта. Това не бива да бъде елитарна програма, а ориентиран към хората проект, целящ да направи достъпни и финансово осъществими изборите в полза на устойчивото потребление. |
| --- | --- |

1.12.

2.   Въведение

| 2.1. | Дългоочакваният документ за размисъл „Към устойчива Европа до 2030 г.“ беше публикуван на 30 януари в рамките на дебата за бъдещето на Европа, както и на ангажимента на ЕС за изпълнение на целите на ООН за устойчиво развитие, включително на Парижкото споразумение относно изменението на климата. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | От няколко години ЕИСК е в челните редици на отправящите призиви за разработване на амбициозна и цялостна стратегия на ЕС за устойчиво развитие и представи предложения за необходимите мерки в областта на политиката и управлението за постигането на ЦУР в много от становищата си, отнасящи се за различни сектори. Наред с приноса към обсъждането на документа за размисъл, настоящото становище се опира на предходната работа на ЕИСК и има за цел да определи визия и да отправи конкретни предложения за необходимите управленски реформи, инструменти и механизми, които да залегнат в основата на цялостна и дългосрочна по естеството си стратегия. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Все по-голям брой социални и екологични показатели сочат необходимостта от неотложни действия и бърз преход към устойчивост от страна на ЕС и други глобални участници. В неотдавнашния доклад на Междуправителствения комитет на ООН по изменение на климата се отправя предупреждение, че човечеството разполага с около 11 години, за да ограничи емисиите на парникови газове и да предотврати повишаването на глобалните температури. В противен случай ще настъпят опасни и потенциално необратими равнища на влошаване на климата (2). Наред с неотложния характер на действията по отношение на климата, други предизвикателства в областта на околната среда, например загубата на биологично разнообразие и замърсяването на въздуха, пораждат все по-голямо безпокойство сред нашите граждани и изискват незабавни действия. Повишава се и социалното неравенство в Европа. Почти една четвърт от децата и младежите са изложени на риск от бедност или живеят в бедност (3) и милиони млади хора не могат да намерят достойна работа, за да започнат да подреждат живота си на възрастни хора. Някои малцинствени групи са изключени в още по-голяма степен, например хората с увреждания. Националистическите и популистките движения процъфтяват в цяла Европа, а основните ценности и права са под заплаха в няколко държави членки. Под въпрос са поставени самите устои на ЕС. |
| --- | --- |

2.3.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Времето за размисъл отмина и настъпи време за действие. Публикуването на документ за размисъл относно устойчивостта трябваше да бъде планирано да съвпадне с представянето на ЦУР през 2015 г. ЕИСК би желал да се пристъпи неотложно към разработването и изпълнението на цялостна стратегия за устойчиво развитие и план за изпълнение на равнището на ЕС съгласно препоръките от предходните становища (4) и изискванията в заключенията на Съвета от 2017 г., 2018 г. и април 2019 г. (5) |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | В документа за размисъл се посочват различни възможни сценарии за постигане на устойчивост. В действителност категоричният избор между сценариите не е реалистичен. Единствено сценарий 1 предвижда всеобхватна стратегия, но за да бъде ефективен, този сценарий ще има нужда от елементи и от другите два сценария. Всеобхватната стратегия е от решаващо значение, а наличието на координиран политически подход представлява задължително условие за постигането на устойчиво бъдеще. В настоящото становище са доразвити някои от идеите, очертани в сценарий 1. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | Изразената в настоящото становище неотложна необходимост от по-големи амбиции и бързо изпълнение не означава, че Комитетът не оценява постигнатият до момента напредък. ЕИСК приветства представения в документа за размисъл анализ и признаването на основите на политиката за устойчиво бъдеще, както и на хоризонталните фактори, способстващи за прехода към устойчиво развитие. Необходимостта от спешни действия, изтъквана от загрижени граждани и експерти, обаче не е подкрепена от политически действия. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | ЕС е заел водеща позиция по отношение на политическите инициативи относно устойчивостта. По редица комплексни причини обаче тези инициативи не се изпълняват по подобаващ начин. ЕС има едни от най-големите екологични отпечатъци и емисии на CO2 на глава от населението в света. Дори и в рамките на собствените си граници ЕС не е на път да постигне екологична устойчивост. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | Не е достатъчно да се създаде нисковъглеродна и по-социална Европа, която използва ефективно ресурсите; една устойчива Европа ще трябва да вземе предвид екологичното и социалното въздействие отвъд своите граници, дължащо се на нейния внос. Ако ЕС иска да има водеща роля, както е описано в документа за размисъл, то той трябва да разбира и да се отнася сериозно към отговорността си и въздействието, което оказва на световно равнище. В тази връзка Комитетът разглежда текущите преговори на ЕС с държавите от Меркосур почти като лакмусов тест за нова търговска политика в духа на устойчивото развитие. Затова той подкрепя призива на онези групи, които ясно призовават за това този договор да не бъде сключен, например ако всички страни не съдействат последователно за изпълнението на споразумението за климата, опазването на тропическите гори и/или зачитането на интересите на коренното население, или поне да бъде включена клауза за денонсиране в случай на нарушаване на такива признати и основни усилия за постигане на устойчивост. |
| --- | --- |

3.5.

| 3.6. | Като континент, заемащ челна позиция в добиването и използването на природни ресурси и с високи равнища на потребление, Европа може да предостави ценни поуки относно предприетите мерки за подобряване на ефективното използване на ресурсите и намаляване на въздействието върху околната среда, и относно другите усилия за постигане на промяна, включително по отношение на социалната закрила. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | ЕС трябва да очертае и приложи модел за устойчиво развитие, който да покаже на останалата част от света как непрекъснатият стремеж към истинска устойчивост насърчава социалното сближаване, засилва икономическото развитие, гарантира добро екологично състояние, улеснява приобщаващото управление и гарантира, че никой няма да бъде изоставен. |
| --- | --- |

3.7.

4.   Насърчаване на системен подход към устойчивото развитие

| 4.1. | В документа за размисъл не се изтъква в достатъчна степен необходимостта от промяна на парадигмата и от системен подход за преодоляване на днешните безпрецедентни предизвикателства. По определението за устойчиво развитие вече е постигнато съгласие. Необходимо е обаче да се гарантира цялостното му и последователно изпълнение чрез политики и регулиране, както и прилагането на неговите принципи. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Определението, използвано от ООН и ЕС, е формулирано от Комисията Брунтланд: „Устойчивото развитие е развитие, което задоволява сегашните потребности, без да излага на риск способността на бъдещите поколения да задоволяват своите потребности“ (6). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | От проведената през 1992 г. в Рио де Жанейро Конференция на ООН по околна среда и развитие насам се приема, че устойчивото развитие има три стълба — екологичен, социален и икономически, и че всеки от тях следва да са зачита и взема под внимание в процеса на вземане на решения. Устойчивото развитие е заложено в член 3, параграф 3 от Договора за Европейския съюз като една от дългосрочните цели на ЕС. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Диаграмата по-долу, известна като „сватбената торта“, показва, че въпросът за устойчивото развитие се отнася до хората, а икономиката трябва да работи за постигането на благополучие, равенство и среда, която да осигурява качество на живот. В нея етажите на тортата са свързани с международно приетите ЦУР (7). |
| --- | --- |

4.4.

Image 1

| 4.5. | Основният принцип на устойчивото развитие е включването на екологичните, социалните и икономическите съображения във всички аспекти на процеса на вземане на решения. В този контекст се прилагат два принципа, определени в Договора за функционирането на Европейския съюз — принципът на предпазните мерки (8) и принципът „замърсителят плаща“ (9) и те трябва да се използват, за да се гарантира, че разходите, свързани с щетите върху околната среда, не се поемат от най-уязвимите. Присъщо за устойчивостта е понятието за равнопоставеност на поколенията. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Трябва да се признае и четвъртото измерение на устойчивото развитие — това на управлението — което присъства на всичките три етажа — икономически, социален и екологичен. ЕС следва да утвърди важната промяна на парадигмата на Програмата до 2030 г. към модел на многостранно управление за устойчиво развитие, основан в по-голям степен на участието (вж. параграф 9), и насърчаващ подход на ангажиране на цялото общество за осъществяване на важния преход към по-устойчиво бъдеще за планетата. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | В документа за размисъл се посочва, че използването на законодателството като средство за гарантиране и улесняване на изпълнението е предпочитаният подход. Според Комисията спазването на законодателството би било предпоставка за получаване на финансиране от ЕС и следователно би могло да се използва като двигател за изпълнението на целите за устойчиво развитие. Това ще изисква равенство в законодателството на трите елемента на устойчивото развитие — екологичен, социален и икономически. ЕИСК повтаря призива си за признаване на правата на природата, за да се гарантира равнопоставеност с правата на гражданите и на корпорациите (10). |
| --- | --- |

4.7.

5.   Надхвърляне на политиката за растеж на БВП

| 5.1. | Европа се нуждае от промяна на парадигмата (11) и нов модел на растеж, който да е качествено различен от досегашния, т.е. да бъде социално приобщаващ и екологично устойчив и да е в състояние да насърчава и съпътства сближаването на цифровия и екологичния преход в нашите държави и общества. |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Както и в предходните си становища, ЕИСК отправя призив във връзка с необходимостта да се излезе извън границите на БВП и да се използват и други показатели за определяне на просперитета на национално равнище (12) (13). БВП е показател за икономическото развитие във финансово отношение, но пренебрегва важни елементи на индивидуалното и социалното благосъстояние и не отчита правилно разходите за природния капитал (климат, изчерпване на природните ресурси, отрицателно въздействие върху екосистемните услуги като чист въздух, прясна вода, плодородни почви и градове и ландшафти, предлагащи добри условия за живот). Той пренебрегва качеството и справедливостта на трудовите отношения и неплатения труд на хората, като по този начин пренебрегва по-голямата част от добавената стойност на полагащите грижи за деца или възрастни хора и доброволците в културни и спортни дейности. Устойчивото развитие означава икономически растеж (14), който отчита всички аспекти на сегашното и бъдещото човешко благосъстояние; то включва обществените и екологичните разходи и ползи от дейностите и зачита възможностите на планетата. То увеличава богатството, което човечеството притежава. Не е достатъчно да се придава икономическа стойност на обществените и екологичните елементи; трябва да гарантираме, че икономическите участници ги вземат под внимание в процеса на вземане на решения. Това изисква намеса за защита на обществените интереси и интернализиране на външните последици. |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Конкурентоспособността е предпоставка за непрекъснато подобряване на ефективното използване на ресурсите. Конкуренцията на свободните пазари обаче сама по себе си не осигурява оптимални резултати за обществото. Обществото трябва да определи правилата и условията за производителите на стоки и услуги и да организира уравновесяваща мощ за осигуряването на обществени блага и интереси, като справедливост и устойчивост. Пазарната мощ на участниците трябва да се ограничи, за да се предотвратят злоупотреби в ущърб на труда, потребителите, други предприятия и широката общественост. Следователно индексът за глобална конкурентоспособност трябва да отчита екологичните и социалните измерения (15). |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Като оценява положително цялостния анализ в документа за размисъл, описаните в него предизвикателства, посоката за развитие и демонстрирания в него потенциал за Европа, ЕИСК изразява загриженост, че темпът на преход към устойчивост в световен мащаб и в рамките на Европа не е достатъчен за постигане на целите, за които постигнахме съгласие. Над 200 учени неотдавна публикуваха писмо с призив към Европа да не се ограничава до политиките за растеж (16). |
| --- | --- |

5.4.

| 5.5. | ЕИСК подкрепя позицията в документа за размисъл, според която преходът към устойчивост следва да се разглежда като възможност за увеличаване на заетостта и просперитета. Европейските предприятия имат възможност да заемат водеща позиция, да положат началото на съвместни иновации, като се възползват от цифровата революция, за да създадат устойчиви бизнес практики и нови стандарти. В целите за устойчиво развитие се съдържа потенциал за определяне на разрастващи се пазари за дружествата, които могат да предоставят новаторски решения и преобразуващи промени. |
| --- | --- |

5.5.

| 5.6. | ЕИСК отчита наличието на лидери в бизнес общността, що се отнася до интегрирането на устойчивостта. Предприятията са фактор, способстващ за общественото развитие и развитието в областта на околната среда (17). Много предприятия всъщност изпреварват политиката. |
| --- | --- |

5.6.

| 5.7. | Една всеобхватна стратегия за устойчиво развитие и подходящата регулаторна рамка ще създадат благоприятна среда, която ще стимулира повече инвестиции и ще увеличи максимално възможностите за предприятията. Това ще им даде възможност да предоставят устойчиви решения. |
| --- | --- |

5.7.

6.   Финансиране на промяната

| 6.1. | Сред хоризонталните фактори, способстващи за прехода, в документа за размисъл са включени финансирането, ценообразуването, данъчното облагане и конкуренцията. |
| --- | --- |

6.1.

| 6.2. | ЕИСК отбелязва, че въпреки широката подкрепа за устойчивостта настоящата политическа среда не предоставя ефективен механизъм за интегриране на социалните и екологичните разходи при вземането на инвестиционни решения. Оценката на действията и инвестициите се основава най-вече само на финансова/икономическа възвръщаемост. Това не води до реално прилагане на принципите по трансформиращ начин. |
| --- | --- |

6.2.

| 6.3. | Част от финансирането трябва да се основава на екологичната и социалната възвръщаемост. Финансирането трябва да се използва за постигане на промяната, която носи възвръщаемост за устойчивостта — настоящото измерване на ефективността или целесъобразността на действията се основава само на финансовата/икономическата възвръщаемост. С такова ограничено мислене никога няма да се финансира преходът към устойчивост. Според ЕИСК пренасочването на капиталовите потоци към по-устойчива икономика трябва да върви неизменно ръка за ръка с финансовото приобщаване и социалното сближаване в една Европа, в която никой да не изостава (18). |
| --- | --- |

6.3.

| 6.4. | Предоставянето на средства и финансирането за НИИ е аспект от решаващо значение за устойчивото развитие, но и самите инструменти за предоставяне на средства и финансиране трябва да бъдат разработени по иновативен начин (19), например с определяне на бюджет за систематичното включване на хора с увреждания. Финансирането не трябва да се ограничава до проекти с ниски въглеродни емисии и висока ефективност на използването на ресурсите, за да може да обхване и ценната работа и инициативи, които осигуряват възвръщаемост от екологична или социална гледна точка. |
| --- | --- |

6.4.

| 6.5. | Социалните инвестиции са особено полезни, за да се противодейства на високите рискове от бедност в ЕС и да се повиши потенциалът за заетост в Европа (20). ЕИСК счита непрекъснатите инвестиции в инициативи, свързани с кръговата икономика, за средство за постигане на по-голяма устойчивост. |
| --- | --- |

6.5.

| 6.6. | Създаването на „Европейски социален и зелен курс“ ще бъде важен елемент за преобразуването на европейските икономики в посока на много по-голяма устойчивост. Това следва да бъде основна европейска програма за публични инвестиции, с която да се подпомагат големи проекти за капиталови инвестиции с ясни и повсеместни обществени ползи, като например модернизация на обществени сгради, реорганизация на обществения транспорт и изграждане на системи за чиста енергия. Така би трябвало да бъдат създадени крайно необходимите работни места в цяла Европа, особено в регионите с висока концентрация на безработица (по-специално сред младежта и хората с увреждания), и ще се насърчат бързото развитие и иновациите в европейските системи за професионално образование и обучение. |
| --- | --- |

6.6.

| 6.7. | Многогодишната финансова рамка (МФР) е от съществено значение, за да се гарантира интегрирането на ЦУР, а окончателното решение относно МФР за периода 2021—2027 г. ще покаже дали ЕС ще бъде в състояние да постигне ангажиментите си по Програмата до 2030 г. В предложението на Комисията е била пропусната възможността за превръщане на Програмата до 2030 г. в приоритет на дневния ред на Европа. Освен предложеното ограничено укрепване на целта за включване на климата, новата МФР следва да предвиди съответните финансови ресурси за устойчиво развитие, а също така да гарантира, че никое финансиране няма да засегне изпълнението на ЦУР. На отговарящите за за изпълнението на ЦУР, включително държавите членки, местните власти, предприятията, синдикатите и НПО, трябва да се предоставят средства за иновативни и приобщаващи проекти, които да могат да бъдат съобразявани със съответния мащаб (21). По-специално следващата окончателна МФР следва да даде възможност за осъществяване на прехода към неутрална по отношение на климата икономика до 2050 г. ЕС трябва да покаже амбиция, съответстваща на предизвикателството на борбата с изменението на климата; средно 40 % от общия му бюджет трябва да бъдат заделени за тази цел (22). Освен това ЕИСК изтъква проблема с достъпа до финансиране на участниците от гражданското общество, опериращи в малък мащаб, за да се гарантира подкрепа и осъществимост на инициативи, които потенциално могат да доведат до дълбоки промени (23). |
| --- | --- |

6.7.

| 6.8. | ЕИСК отново призовава за спиране на субсидиите за изкопаеми горива и за подход на по-устойчиви продоволствени системи към нашите сектори на производство и преработване на храни като практическо средство за включване на устойчивостта в политиката (24). Той многократно е подчертавал, че досега ЕС не е изпълнил многобройните си обещания относно интернализирането на външните разходи, последователното прилагане на принципа „замърсителят плаща“ и постепенното премахване на вредните за околната среда субсидии и отново призовава институциите на ЕС да представят цялостен план за система от екологични данъци и такси (25). |
| --- | --- |

6.8.

| 6.9. | Устойчивото развитие означава също така и напредък и просперитет. Научните изследвания и иновациите ще играят решаваща роля в тази връзка. Както на равнището на ЕС, така и на равнището на държавите членки трябва значително да се увеличи публичното финансиране за научни изследвания и иновации с акцент върху постигането на ЦУР. Това би могло да се използва и за привличане на финансиране от частния сектор. |
| --- | --- |

6.9.

| 6.10. | Частните инвестиции играят ключова роля в прехода към устойчива икономика. Публично-частните партньорства могат да спомогнат за оптимизиране на възвръщаемостта на инвестициите в областта на устойчивостта както в европейски, така и в международен план. |
| --- | --- |

6.10.

7.   Устойчивото развитие като инструмент за социална солидарност

| 7.1. | Устойчивото развитие би могло да бъде инструмент за противодействие на нарастването на популистките и антиинституционалните настроения на гражданите, които са в неравностойно положение и изключени от процеса на вземане на решения и от властта. Това не бива да бъде елитарна програма, а ориентиран към хората проект, целящ да направи достъпни и финансово осъществими изборите в полза на устойчивото потребление. Опитите за справяне с проблемите чрез налагане на разходи за хората, които вече изпитват затруднения и имат усещането, че са лишени от права и са изключени, води до категорично отхвърляне на политически решения (напр. политиките в областта на климата и много политики в областта на околната среда) и намира израз в екстремистки действия и тесногръди послания срещу миграцията. Достойният труд е необходима предпоставка за прехода към устойчивото развитие. |
| --- | --- |

7.1.

| 7.2. | Преходът изисква инвестиции в ефективни, приобщаващи и интегрирани системи за социална закрила, включително качествени и достъпни услуги като здравеопазване и полагане на дългосрочни грижи, чрез водене на социален диалог. Проучванията сочат, че инвестициите в образованието и здравеопазването имат дългосрочен положителен ефект върху социалната мобилност, но през последното десетилетие в държавите членки се наблюдава тенденция за намаляване на инвестициите и в двете области. Ако това е така, тази тенденция трябва да се обърне. Разходите по прехода към устойчива икономика с ниски въглеродни емисии трябва да се поемат пропорционално от тези, които са най-платежоспособни (например съгласно принципа „замърсителят плаща“), и следва да бъдат субсидирани с публични средства. Решенията, с които се задълбочава настоящият ни неустойчив модел, са неприемливи и трябва да бъдат отхвърлени като политически опции — всъщност те биват отхвърляни от хората, излезли на улицата в Европа, например чрез движението на учениците и студентите срещу изменението на климата. |
| --- | --- |

7.2.

| 7.3. | Документът за размисъл не бяга от статистическите данни, които разкриват огромния проблем с неравенството в ЕС. Над 22 % от гражданите на ЕС са изложени на риск от бедност. В повечето държави членки броят на хората със средни доходи намалява за сметка на увеличаващия се брой на тези с ниски доходи. Приблизително 7 % от хората страдат от материални лишения. Тези шокиращи числа са количествен израз на пълния провал на настоящите политики. Освен това 43 милиона души през ден не могат да си позволят качествена храна. Това са почти 10 % от нашето население. |
| --- | --- |

7.3.

| 7.4. | В документа за размисъл се посочва, че въпросите, свързани с околната среда, не могат да бъдат решени само с политики в областта на околната среда, ако икономическите политики продължават да насърчават изкопаемите горива, неефективното използване на ресурсите или неустойчивото производство и потребление. ЕИСК изтъква, че всички европейски, национални и местни политики следва да отчитат фактора социална устойчивост наред с икономическата и екологичната устойчивост (26). |
| --- | --- |

7.4.

| 7.5. | Макар, че необходимостта от установяване на връзки между сферите на икономиката и околната среда и между икономическата и социалната област се признава изцяло, все още често не ѝ се обръща дължимото внимание. Връзката между екологичните и социалните въпроси също трябва да бъде доразвита. Така например европейският стълб на социалните права следва да служи за насърчаване на благосъстоянието на гражданите и да допринесе значително за Програмата до 2030 г. Въпреки че между 17-те цели за устойчиво развитие и 20-те принципа на европейския стълб на социалните права има много допирни точки, Комисията следва да представи предложение за по-доброто им съчетаване на практика, за да се постигне полезно взаимодействие при изпълнението им. |
| --- | --- |

7.5.

8.   Ново европейско политическо послание относно устойчивото развитие

| 8.1. | Пред ЕС и неговите държави членки стои ясната задача да отправят ангажиращо публично послание относно значението на устойчивото развитие за Европа и света. В съдържанието на това ново публично послание следва да се избягва използването на прекалено сложен технически или жаргонен език и да се акцентира върху начина, по който ЕС и неговите държави членки са свързани с реалния живот на хората в Европа и по света. Това започва от образованието на всички равнища — от училището до предприятието. |
| --- | --- |

8.1.

| 8.2. | В целия ЕС следва да се проведе капания за повишаване на осведомеността на обществеността с участието на различни сектори, които могат да достигнат до своите симпатизанти. По-конкретно средствата за масово осведомяване, особено публичните медии, творците от сферата на културата, изкуството, музиката и др., следва да бъдат насърчавани да се включат в разработването на културни програми на национално равнище, които придават културно звучене на политическото послание на устойчивото развитие в отделните държави членки. |
| --- | --- |

8.2.

9.   Ново многостранно и многостепенно управление

| 9.1. | В Програмата до 2030 г. се насърчава важна промяна на парадигмата към модел на многостранно управление за устойчиво развитие, който да се основава в по-голяма степен на участието. В цел 17 на Програмата се определя централната роля на многостранните партньорства, включващи частния сектор, синдикатите, гражданското общество, академичната общност, местните общности и други, в мониторинга, изпълнението, оценката и последващите действия. |
| --- | --- |

9.1.

| 9.2. | Когато многостранното участие в Програмата до 2030 г. бъде изцяло приведено в действие на различни равнища (т.е. регионално, подрегионално, национално и местно), този нов модел на управление вероятно ще придобие по-широка популярност. Възможностите за приобщаващо участие на обществеността в мониторинга и изпълнението на дейностите, представени в Програмата до 2030 г., предоставят ясен мандат за отбелязване на значителен напредък в намаляването на настоящите равнища на отричане?цинизъм и загуба на доверие в официалните политически системи от страна на обществеността. |
| --- | --- |

9.2.

| 9.3. | Многостранната платформа по въпросите на ЦУР, създадена от Комисията през 2017 г., в която ЕИСК взе активно участие, сега следва да изпълнява водеща роля в разработването и подпомагането на изпълнението на амбициозни стратегия и план за изпълнение за устойчива Европа. Следва да се извърши официален преглед на функционирането на Многостранната платформа с участието на всички заинтересовани страни и да се определи ясен мандат. В този процес следва да се разгледат най-добрите практики от други подобни многостранни форуми (напр. Европейската платформа на заинтересованите страни в областта на кръговата икономика) и наученото да бъде отразено в начина, по който е организирана Многостранната платформа, така че да се постигне максимално повишаване на нейната ефективност и цялостно функциониране. Това би могло да включва необходимостта от по-адекватно ресурсно обезпечаване на работата на Многостранната платформа по въпросите на ЦУР, по-чести заседания на нейния политически комитет на високо равнище, повече възможности за разширяване на дебата и ангажираността сред неговите членове, по-силен акцент върху връзката с националните платформи за устойчиво развитие и улесняване на по-редовни, прозрачни и достъпни публични консултации по въпроси, свързани с устойчивото развитие. |
| --- | --- |

9.3.

| 9.4. | Няколко държави членки вече са разработили или разработват национални стратегии за изпълнението на ЦУР (27). Една стратегия за целия ЕС би предоставила съгласувана рамка за постепенното постигане на по-голямо сближаване. В този контекст би могъл да се приложи „отвореният метод на координация“, с който се улеснява обменът на добри практики и взаимното обучение между държавите членки. |
| --- | --- |

9.4.

10.   Съгласуване на съществуващите инструменти с изпълнението на ЦУР

| 10.1. | Фундаментално нов европейски семестър |
| --- | --- |

10.1.

| 10.1.1. | Понастоящем европейският семестър е основният инструмент за годишно координиране на макроикономическите цели на ЕС, в който участват ЕС и неговите държави членки. Той трябва да бъде трансформиран фундаментално и да стане по-прозрачен, така че да допринася за гарантирането на политическата съгласуваност и координираното изпълнение и мониторинг на ЦУР съгласно отправения призив от ЕИСК (28) и Многостранната платформа по въпросите на ЦУР (29). Всички етапи на процеса на европейския семестър трябва да бъдат адаптирани, за да се гарантира ефективното координиране на изпълнението на ЦУР на равнището на ЕС и на национално равнище в съответствие с бъдеща цялостна стратегия (30). |
| --- | --- |

10.1.1.

| 10.1.2. | Годишният обзор на растежа следва да бъде заменен от „Годишен обзор на устойчивия растеж“ (31) с балансирано разпределение между социалните, икономическите и екологичните приоритети в съответствие с ЦУР. Организираното гражданско общество следва да бъде привлечено за по-активно участие във всички етапи на реформирания европейски семестър както на равнище ЕС, така и на национално равнище, за да се внесе в процеса допълнителен експертен опит в областта на политиката, да се гарантира по-независим мониторинг на развитието на политиката, да се насърчи подкрепата на тези реформи от страна на обществото и да се укрепи демокрацията на участието като цяло. |
| --- | --- |

10.1.2.

| 10.2. | По-добро регулиране |
| --- | --- |

10.2.

| 10.2.1. | Използването на инструментите на Комисията за по-добро регулиране е още един начин да се гарантира по-нататъшното включване на устойчивото развитие в европейските политики. Във всички оценки за въздействието, изготвяни от Комисията, проверки за пригодност и препоръки на платформата REFIT трябва да се съдържа оценка на екологичното, социалното и икономическото въздействие с цел надлежно разглеждане и вземане под внимание на устойчивостта. Последващите оценки също трябва да анализират и трите измерения в един силно интегриран подход. „Проверка на устойчивостта“ следва също така да бъде включена по-ясно в Програмата за пригодност и резултатност на регулаторната рамка (REFIT) (32) и би трябвало да се осигури съгласуваност на политиките за устойчиво развитие. |
| --- | --- |

10.2.1.

| 10.2.2. | ЕИСК призовава Комисията да интегрира устойчивото развитие и ЦУР в процесите на оценка. |
| --- | --- |

10.2.2.

| 10.2.3. | Следва да се провеждат и консултации със социалните партньори в съответствие с разпоредбите на Договора, съгласно които са необходими специфични консултации с работниците и мениджмънта във връзка със законодателството по социалните въпроси (член 154, параграф 2); консултациите с ЕИСК, Комитета на регионите и националните парламенти представляват друг компонент от инструментариума за по-добро регулиране, за да се отговори на изискването за приобщаване, което заема централно място в Програмата до 2030 г. |
| --- | --- |

10.2.3.

11.   Цели на ЕС и по-добри показатели

| 11.1. | В цялостната стратегия следва да се посочват целите на ЕС за постигане на ЦУР. Тези цели следва да бъдат наблюдавани посредством набор от показатели, които: 1) да са достатъчно всеобхватни, за да измерват отстоянието от целите и да предоставят подходящ преглед на напредъка; 2) да служат като основа за планиране и за формулиране на политиката. С настоящия набор от показатели за ЦУР на ЕС (33) това не може да бъде постигнато. |
| --- | --- |

11.1.

| 11.2. | ЕИСК отново призовава за активното участие на гражданското общество при определянето на показателите и оценяването на напредъка на ЕС по постигането на целите (34). |
| --- | --- |

11.2.

| 11.3. | В набора от показатели за ЦУР на ЕС би трябвало да се включат пълноценно други съществуващи набори от показатели, като например наборът от европейски социални показатели (35), като се следва моделът, по който този набор вече беше интегриран в семестъра. |
| --- | --- |

11.3.

12.   Мониторинг и отчетност

| 12.1. | За да се измери напредъкът на изпълнението на ЦУР в ЕС, трябва да се въведат редовни приобщаващи и прозрачни системи за мониторинг и отчетност. ЕС трябва да участва активно в ежегодния регионален форум за устойчиво развитие на Икономическата комисия за Европа на ООН и да изпълнява водеща роля в засилването на регионалния напредък за постигане на общите и конкретните цели за устойчиво развитие. ЕС също така следва да се ангажира да представя редовно цялостен съвместен доклад на ЕС относно изпълнението на ЦУР на Политическия форум на високо равнище на ООН, допълващ съвместния обобщаващ доклад относно политиката на ЕС за развитие. Цялостният доклад на ЕС трябва да обхваща всички външни и вътрешни политики на ЕС и аспектите на управлението, както и да съдържа анализ на текущата позиция на ЕС и на начина, по който ще постигне целите за устойчиво развитие до 2030 г. |
| --- | --- |

12.1.

13.   Изпълнение на ЦУР във външната дейност на ЕС

| 13.1. | Много вътрешни политики на ЕС могат да доведат до въздействия извън ЕС, като окажат както положително, така и отрицателно въздействие върху опитите на други държави да постигнат ЦУР. Политиките на ЕС за външна дейност, включително в областта на инвестициите, търговията, развитието, мира и сигурността, както и политиките в областта на правата на човека, трябва да бъдат преразгледани, за да се гарантира, че подкрепят изпълнението на новата програма за глобално устойчиво развитие. Така например главите относно устойчивостта в настоящите търговски споразумения на ЕС нямат реален ефект и е трудно да бъдат прилагани. Устойчивото развитие трябва да заеме централно място в търговската политика на ЕС, например чрез въвеждане на официални процедури за подаване на жалби при нарушения на ангажиментите за устойчивост в търговските споразумения. Търговията би трябвало да бъде инструмент за постигане на устойчивост и за изпълнение на ЦУР в контекста на международното сътрудничество. Това би могло да бъде уредено чрез многостранни споразумения. Търговската мощ на ЕС може да стимулира устойчивостта по цялата световна верига за създаване на стойност, например чрез съсредоточаване върху устойчивото снабдяване. |
| --- | --- |

13.1.

| 13.2. | Външната дейност на ЕС трябва да гарантира по-голяма интеграция между изпълнението на ЦУР и Парижкото споразумение относно изменението на климата. В настоящата рамка не се вземат под внимание външните въздействия и/или въглеродният отпечатък на ЕС. Освен това настоящата рамка на ЕС и показателите за ЦУР са насочени предимно към напредъка в изпълнението на целите за устойчиво развитие в рамките на ЕС, а не измерват приноса на ЕС за постигане на ЦУР на световно равнище. Следва да бъдат гарантирани и устойчивите инвестиции във веригата за създаване на стойност. |
| --- | --- |

13.2.

Брюксел, 26 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  Годишен стратегически доклад на ЕП относно ЦУР, март 2019 г.

1

(2)  https://www.ipcc.ch/

2

(3)  Евростат

3

(4)  Становища на ЕИСК относно „По-подходящи показатели за оценка на ЦУР — приносът на гражданското общество“, ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 14, „Следващи стъпки към устойчиво европейско бъдеще — Европейски действия за устойчивост“, ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 91, „Преход към по-устойчиво европейско бъдеще — стратегия за 2050 г.“, ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 44.

4

(5)  Към все по-устойчив Съюз до 2030 г. — заключения на Съвета

5

(6)  http://www.un-documents.net/our-common-future.pdf

6

(7)  Stockholm Resilience Centre (Стокхолмски център за устойчиво развитие), 2016 г. Илюстрация: Azote за Stockholm Resilience Centre.

7

(8)  Член 191 от ДФЕС.

8

(9)  Член 191, параграф 2 от ДФЕС.

9

(10)  Становище на ЕИСК относно „Климатична справедливост“, ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 22.

10

(11)  Европейски център за политическа стратегия, юли 2016 г.

11

(12)  Становище на ЕИСК относно „Следващи стъпки към устойчиво европейско бъдеще“, ОВ C 345, 13.10.2017 г., стр. 91.

12

(13)  Становище на ЕИСК относно „Отвъд БВП — показатели за устойчиво развитие“ОВ С 100, 30.4.2009 г., стр. 53.

13

(14)  Становище на ЕИСК „Сибиу и след това“, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 37.

14

(15)  Становище на ЕИСК „Сибиу и след това“, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 37.

15

(16)  https://degrowth.org/2018/09/06/post-growth-open-letter/

16

(17)  Становище на ЕИСК „Сибиу и след това“, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 37.

17

(18)  Становище на ЕИСК относно „План за действие: Финансиране за устойчив растеж“, ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 73.

18

(19)  Становище на ЕИСК „Улесняване на достъпа на недържавни участници до финансиране за борба с изменението на климата“, ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 14.

19

(20)  Становище на ЕИСК относно „Въздействието на социалните инвестиции върху заетостта и публичните бюджети“, OB C 226, 16.7.2014 г., стр. 21.

20

(21)  Становище на ЕИСК относно „По-подходящи показатели за оценка на ЦУР“, ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 14.

21

(22)  Становище на ЕИСК относно „Европейски пакт за финансиране на борбата с изменението на климата“, ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 8.

22

(23)  Становище на ЕИСК „Улесняване на достъпа на недържавни участници до финансиране за борба с изменението на климата“, ОВ C 110, 22.3.2019 г., стр. 14.

23

(24)  Становище на ЕИСК „Приносът на гражданското общество за разработването на всеобхватна продоволствена политика в ЕС“, ОВ C 129, 11.4.2018 г., стр. 18.

24

(25)  Становище на ЕИСК относно „Пазарни инструменти за икономика с ефективно използване на ресурсите и ниски въглеродни емисии в ЕС“ (становище по собствена инициатива), ОВ C 226, 16.7.2014 г., стр. 1

25

(26)  Становище на ЕИСК относно „Социално устойчива концепция за повишаване на жизнения стандарт, даване нов тласък на растежа и заетостта, както и на сигурността на гражданите в цифровата ера“, ОВ C 237, 6.7.2018 г., стр. 1.

26

(27)  Вж. фишовете на ЕИСК по държави относно дейностите на държавите членки в областта на ЦУР.

27

(28)  Становища на ЕИСК относно „Преход към по-устойчиво европейско бъдеще“, ОВ C 81, 2.3.2018 г., стр. 44, „Годишен обзор на растежа за 2018 г.“, ОВ C 227, 28.6.2018 г., стр. 95.

28

(29)  Доклад на Многостранната платформа по въпросите на ЦУР.

29

(30)  Становище на ЕИСК „Сибиу и след това“, ОВ C 228, 5.7.2019 г., стр. 37.

30

(31)  Становище на ЕИСК „Годишен обзор на растежа за 2019 г.“, ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр. 24.

31

(32)  Доклад на Многостранната платформа по въпросите на ЦУР.

32

(33)  Евростат относно показателите за ЦУР на ЕС.

33

(34)  Становище на ЕИСК относно „По-подходящи показатели за оценка на ЦУР“, ОВ C 440, 6.12.2018 г., стр. 14.

34

(35)  Евростат относно набора от социални показатели.

35

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните изменения, получили поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени по време на разискванията:

Създава се нов параграф 13.3.

Създава се нов параграф, както следва:

ЕИСК изтъква, че всички усилия на ЕС биха могла да се окажат безполезни и биха могли да не дадат желаните резултати, ако едновременно с това не се подходи надлежно към неконтролираното нарастване на световното население.

Резултат от гласуването

| Гласове „за“ | 47 |
| --- | --- |
| Гласове „против“ | 108 |
| Гласове „въздържал се“ | 5 |

Гласове „за“

47

Гласове „против“

108

Гласове „въздържал се“

5

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/105 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/105

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент, Европейския съвет и Съвета — По-ефективен и демократичен процес на вземане на решения в политиката на ЕС в областта на енергетиката и климата“

(COM(2019) 177 final)

(2020/C 14/15)

Докладчик: Baiba MILTOVIČA

Съдокладчик: Dumitru FORNEA

| Сезиране | Европейска комисия, 3.6.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 11.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 26.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 136/39/11 |

Сезиране

Европейска комисия, 3.6.2019 г.

Правно основание

Член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

11.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

26.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

136/39/11

1.   Заключения и препоръки

1.1.   Заключения

| 1.1.1. | Съобщението е допълнение към четвъртия доклад за състоянието на енергийния съюз. То акцентира върху законодателната рамка за по-демократичен процес на вземане на решения в политиката на ЕС в областта на енергетиката и климата и съдържа предложение свързаните с енергетиката данъчни въпроси да преминат от гласуване с единодушие към гласуване с квалифицирано мнозинство (със съпътстващата обикновена законодателна процедура). |
| --- | --- |

1.1.1.

| 1.1.2. | ЕИСК приветства предложението да се използват клаузите за преход за установяване на квалифицирано мнозинство в Съвета и на система за съвместно вземане на решения с Европейския парламент. В тази нова ситуация ЕИСК може да играе важна роля в подкрепа на тристранния диалог и следва да участва.
  Въпреки че подкрепя съобщението, ЕИСК счита, че с оглед на ефективното управление на стратегията в областта на климата и енергетиката и по-голямата съгласуваност в законодателството на ЕС относно енергийното данъчно облагане следва да се вземат под внимание притесненията на европейските предприятия, работници и други заинтересовани страни, включително потребителите. Участието и ангажираността на гражданското общество, подкрепата на държавите членки и съгласието и ангажиментът на социалните партньори са важни за успеха на този процес. |
| --- | --- |

1.1.2.

Въпреки че подкрепя съобщението, ЕИСК счита, че с оглед на ефективното управление на стратегията в областта на климата и енергетиката и по-голямата съгласуваност в законодателството на ЕС относно енергийното данъчно облагане следва да се вземат под внимание притесненията на европейските предприятия, работници и други заинтересовани страни, включително потребителите. Участието и ангажираността на гражданското общество, подкрепата на държавите членки и съгласието и ангажиментът на социалните партньори са важни за успеха на този процес.

| 1.1.3. | ЕИСК призовава ЕС при прилагането на инструмента за гласуване с квалифицирано мнозинство да продължава да съблюдава принципа на субсидиарност, а в областите, в които няма изключителна компетентност, да съсредоточава действията си само в онези сектори, в които общите цели не могат да бъдат постигнати по-ефективно на национално, регионално или местно равнище. |
| --- | --- |

1.1.3.

| 1.1.4. | ЕИСК отчита потенциално противоречивия характер на някои от разглежданите видове енергийно данъчно облагане. Ето защо настоятелно препоръчва Комисията да поясни, че в този случай се прилага подход, подобен на изложения в съобщението COM (2019) 8 „Към по-ефективен и демократичен процес на вземане на решения в данъчната политика на ЕС“, така че да се определят най-малко спорните области на данъчно облагане, които да бъдат разгледани на първо място. |
| --- | --- |

1.1.4.

| 1.1.5. | ЕИСК изразява съжаление, че в съобщение COM(2019) 177 не се анализират по-подробно потенциалните видове специфични данъчни решения, които биха могли да бъдат обсъдени в рамките на гласуването с квалифицирано мнозинство, и настоятелно призовава Комисията да поправи този пропуск. |
| --- | --- |

1.1.5.

| 1.1.6. | Необходим е внимателен подход, който да отговаря на местните условия, както и да се предприемат мерки, за да се гарантира справедлив преход, така че работниците, потребителите и общностите да не бъдат пренебрегнати. В такива случаи новите мерки за енергийно данъчно облагане могат да изискват допълнително финансиране от ЕС за компенсиране на причинените социални и икономически щети. |
| --- | --- |

1.1.6.

1.2.   Препоръки

| 1.2.1. | Съобщението относно свързаните с енергетиката данъчни процедури следва:






  — | да е предмет на задълбочен анализ на целите, основата и свързаната структура на енергийното данъчно облагане и цялостна оценка на социалното и икономическото въздействие на посочените в него последици; |
| --- | --- | --- |

1.2.1.

—

да е предмет на задълбочен анализ на целите, основата и свързаната структура на енергийното данъчно облагане и цялостна оценка на социалното и икономическото въздействие на посочените в него последици;

| — | да бъде включено в по-широкообхватна и ясна пътна карта, която съпътства развитието в други области на енергийния съюз, като в нея се предвидят целенасочени и последователни мерки, включително и стимули и компенсации в подкрепа на прехода към по-устойчиво производство на енергия и енергийна стратегия. |
| --- | --- |

—

да бъде включено в по-широкообхватна и ясна пътна карта, която съпътства развитието в други области на енергийния съюз, като в нея се предвидят целенасочени и последователни мерки, включително и стимули и компенсации в подкрепа на прехода към по-устойчиво производство на енергия и енергийна стратегия.

| 1.2.2. | Комисията има възможност за действие, като използва настоящите си правомощия преди всяко искане за отказ от суверенитет на държавите членки (чрез специални или общи клаузи за преход), така че по-конкретно:






  — | да разработи по-специфични инструменти съгласно член 194, параграф 1 от ДФЕС с цел увеличаване на капацитета на ЕС за трансгранични междусистемни връзки, което е приоритет за Европейския съюз; |
| --- | --- | --- |

1.2.2.

—

да разработи по-специфични инструменти съгласно член 194, параграф 1 от ДФЕС с цел увеличаване на капацитета на ЕС за трансгранични междусистемни връзки, което е приоритет за Европейския съюз;

| — | да преструктурира настоящия механизъм на стимули за развитие на капацитета за производство/междусистемни връзки, да насърчи „националните особености“ и тяхното използване, а не зависимостта от тях; да обвърже по-ефективно енергийния съюз с индустриалната база на ЕС; да засили използването на свободното движение и държавните помощи; |
| --- | --- |

—

да преструктурира настоящия механизъм на стимули за развитие на капацитета за производство/междусистемни връзки, да насърчи „националните особености“ и тяхното използване, а не зависимостта от тях; да обвърже по-ефективно енергийния съюз с индустриалната база на ЕС; да засили използването на свободното движение и държавните помощи;

| — | да направи националното данъчно облагане в областта на енергетиката по-прозрачно и съгласно член 194, параграф 2 от ДФЕС да неутрализира последиците от националните решения, които може да засегнат като цяло интересите на Съюза, като едновременно отчита факта, че публичната намеса може да има и положителен ефект; |
| --- | --- |

—

да направи националното данъчно облагане в областта на енергетиката по-прозрачно и съгласно член 194, параграф 2 от ДФЕС да неутрализира последиците от националните решения, които може да засегнат като цяло интересите на Съюза, като едновременно отчита факта, че публичната намеса може да има и положителен ефект;

| — | да преструктурира енергийните пазари на ЕС с цел по-добро справяне с икономическите, социалните и свързаните с международната търговия проблеми, възникнали в резултат от прехода за потребителите, работниците и предприятията; сътрудничеството с трети държави трябва да се основава на единна търговска политика в областта на енергетиката, за да защити държавите членки от дисбаланс на икономическия пазар и да избегне увеличаване на енергийната зависимост на ЕС от трети държави. |
| --- | --- |

—

да преструктурира енергийните пазари на ЕС с цел по-добро справяне с икономическите, социалните и свързаните с международната търговия проблеми, възникнали в резултат от прехода за потребителите, работниците и предприятията; сътрудничеството с трети държави трябва да се основава на единна търговска политика в областта на енергетиката, за да защити държавите членки от дисбаланс на икономическия пазар и да избегне увеличаване на енергийната зависимост на ЕС от трети държави.

| 1.2.3. | Следва да бъде даден нов тласък на промишлената политика на ЕС чрез капитализиране на направените през последните няколко години инвестиции в чиста енергия. Подкрепата за предприятията от ЕС в този смисъл ще спомогне за допълнително укрепване на брутния вътрешен продукт, за създаване на работни места и доходи и съответно за по-ефективно управление на очакваното увеличение на енергийните разходи. |
| --- | --- |

1.2.3.

| 1.2.4. | Комисията следва да подобри мерките за структуриране на пазара, като например включване на допълнителна подкрепа за гражданските кооперации за производство на енергия или евентуалното обратно придобиване от общините на местните разпределителни мрежи и преглед на начина, по който е организирана тяхната работа, например преосмисляне на структурата и броя на агенциите на ЕС, участващи в разработването на политиката в областта на енергетиката.
  В това отношение ЕИСК би могъл да предостави допълнителен принос, за да се определи дали европейските потребители и общности, предприятия и работници вече разполагат с инструментите за извършване на енергийния преход, така че да се укрепят целите на енергийния съюз. Това би могло да бъде направено посредством становище по собствена инициатива на ЕИСК относно новата структура на енергийния пазар. |
| --- | --- |

1.2.4.

В това отношение ЕИСК би могъл да предостави допълнителен принос, за да се определи дали европейските потребители и общности, предприятия и работници вече разполагат с инструментите за извършване на енергийния преход, така че да се укрепят целите на енергийния съюз. Това би могло да бъде направено посредством становище по собствена инициатива на ЕИСК относно новата структура на енергийния пазар.

| 1.2.5. | Цената на енергията има пряко и непосредствено въздействие върху всички дружества, работници и потребители и върху живота на хората, затова следва внимателно да се отчитат последствията от небалансирана инициатива за енергийното данъчно облагане. Във връзка с това ЕИСК приветства заявеното от новия председател на Комисията въвеждане на данък върху въглеродните емисии на границите, за да се гарантира конкурентоспособността на световния пазар на европейските предприятия и да се избягва изместването на въглеродни емисии. Необходими са мерки за подкрепа на прехода към по-устойчиво производство на енергия и подпомагане на много социални групи за справяне с енергийния преход. В случай на загуба на работни места трябва да се разкриват нови перспективи, включително професионална преквалификация и други договорени решения за участващите работници. |
| --- | --- |

1.2.5.

2.   Въведение

| 2.1. | В съобщението се разглежда енергийното данъчно облагане и реформирането на Договора за Евратом, като и двете теми са тясно свързани с въпроса за суверенитета. Това е обект на противоречия и исканията за прехвърляне на суверенитет в такава чувствителна област като данъчното облагане точно в този момент изисква разумен подход. Както подчертава Комисията в своя документ в частта „Настоящото положение и бъдещето на данъчното облагане на енергийните продукти“ (Глава 2.3.), всяко данъчно облагане на „по-замърсяваща“ енергия пряко засяга по-слабите обществени групи. Тази мярка може да бъде възприета от много европейски граждани като допълнителна тежест, поради което ЕИСК приветства, че Комисията признава чувствителния характер на тази тема. ЕИСК обръща внимание на големия брой становища, в които той отправя предложения до Комисията относно начините за решаване на този проблем.
  Необходимостта от по-ефективно управление на стратегията в областта на климата и енергетиката и по-голямата последователност на законодателството на ЕС водят със себе си необходимостта от значително по-интензивен отколкото досега дебат на всички равнища в обществото относно начина, по който се вземат решенията за енергийното данъчно облагане, като се отчитат притесненията на предприятията, работниците и други заинтересовани страни в ЕС, включително потребителите. Подходящият инструмент за това е ефективен диалог по енергийните въпроси с организираното гражданско общество на равнището на ЕС и на национално, регионално и местно равнище. |
| --- | --- |

2.1.

Необходимостта от по-ефективно управление на стратегията в областта на климата и енергетиката и по-голямата последователност на законодателството на ЕС водят със себе си необходимостта от значително по-интензивен отколкото досега дебат на всички равнища в обществото относно начина, по който се вземат решенията за енергийното данъчно облагане, като се отчитат притесненията на предприятията, работниците и други заинтересовани страни в ЕС, включително потребителите. Подходящият инструмент за това е ефективен диалог по енергийните въпроси с организираното гражданско общество на равнището на ЕС и на национално, регионално и местно равнище.

| 2.2. | Накрая, трябва да се има предвид, че докато през последните 20 години енергийната политика на ЕС е тясно свързана с политиката в областта на околната среда, след 2020 г. тя ще навлезе в нов етап с по-широки цели, които ще се разглеждат през призмата на целите за устойчиво развитие. Освен това енергетиката е в основата на промишлената политика, а инвестициите на ЕС, осъществени през последните няколко години в икономиката на чистата енергия, сега могат да дадат резултати, като подкрепят предприятията на ЕС в няколко иновативни сектора по света. |
| --- | --- |

2.2.

3.   Съобщението на Комисията

| 3.1. | Комисията изготви настоящото съобщение, с цел да отправи искане по отношение на свързаните с енергетиката данъчни въпроси да се премине от гласуване с единодушие към гласуване с квалифицирано мнозинство (със съпътстващата обикновена законодателна процедура). |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Целта на съобщението също така е да се развие по-силна демократична отговорност при прилагането на Договора за Евратом, съгласно който Европейският парламент няма същите правомощия, като дадените му от Договора от Лисабон. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | В съобщението е очертана съответната настояща рамка: освен гласуването с обикновено квалифицирано мнозинство (член 194, параграф 1 и параграф 2, първи първа алинея и изричното право на държавите членки да определят някои енергийни политики (член 194, параграф 2, втора алинея), в областта на енергетиката е необходимо единодушието на Съвета за приемането на разпоредби, които са предимно с фискален характер (член 194, параграф 3), подобно на това, което се изисква за свързаните с данъци екологични мерки (член 192, параграф 2). |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Комисията счита, че преминаването към вземане на решения с квалифицирано мнозинство е от ключово значение за финализирането на прехода към чиста енергия и за постигането на целите в областта на енергетиката и климата до 2030 г., както и с оглед на значимото и нарастващо влияние на данъците и таксите върху цените на енергията. Във връзка с това Комисията счита, че изискването за единодушие до момента прави невъзможно преразглеждането на директивата от 2003 г. относно данъчното облагане на енергията (1), която до голяма степен е основана на остарели предпоставки и не се ръководи от целите за чиста енергия:






  — | данъците са определени според обема/теглото на консумираните енергийни продукти, а не според тяхното енергийно съдържание; |
| --- | --- | --- |

3.4.

—

данъците са определени според обема/теглото на консумираните енергийни продукти, а не според тяхното енергийно съдържание;

| — | непроменените минимални ставки дават неефективни сигнали и създават нелоялна конкуренция. |
| --- | --- |

—

непроменените минимални ставки дават неефективни сигнали и създават нелоялна конкуренция.

Освен това Комисията смята, че специфичното за дадени сектори данъчно освобождаване/намаляване (в секторите на въздухоплаването, корабоплаването, автомобилния превоз и селското стопанство и рибарството, както и в енергоемките отрасли на промишлеността) отслабва стимулите за по-голяма енергийна ефективност.

| 3.5. | Според Комисията целта на съобщението е да се проправи път за преразглеждане на директивата от 2003 г. с оглед на:






  — | предоставяне на по-силна подкрепа за прехода към чиста енергия под формата на екологосъобразни данъчни ставки и замяна на субсидиите за изкопаемите горива с данък върху въглеродните емисии; |
| --- | --- | --- |

3.5.

—

предоставяне на по-силна подкрепа за прехода към чиста енергия под формата на екологосъобразни данъчни ставки и замяна на субсидиите за изкопаемите горива с данък върху въглеродните емисии;

| — | осигуряване на устойчив и социално справедлив растеж чрез преход към данъци върху потреблението и екологични данъци, които благоприятстват растежа, и чрез хармонизиране на нивата на данъчно облагане в държавите членки, което ще има положително въздействие върху цените на дребно, и |
| --- | --- |

—

осигуряване на устойчив и социално справедлив растеж чрез преход към данъци върху потреблението и екологични данъци, които благоприятстват растежа, и чрез хармонизиране на нивата на данъчно облагане в държавите членки, което ще има положително въздействие върху цените на дребно, и

| — | подкрепяне на съображенията, свързани със социалната справедливост, чрез разработване на подходящи съпътстващи мерки в рамките на социалната политика и социалните системи, които смекчават и правят социално приемливи последиците от изместването на данъчната тежест с оглед на чистата енергия (подпомагане на уязвими потребители, подкрепа на прехода в икономическите сектори и/или региони, намаляване на данъчното облагане на труда). |
| --- | --- |

—

подкрепяне на съображенията, свързани със социалната справедливост, чрез разработване на подходящи съпътстващи мерки в рамките на социалната политика и социалните системи, които смекчават и правят социално приемливи последиците от изместването на данъчната тежест с оглед на чистата енергия (подпомагане на уязвими потребители, подкрепа на прехода в икономическите сектори и/или региони, намаляване на данъчното облагане на труда).

| 3.6. | За да бъде постигната целта за гласуване с квалифицирано мнозинство, в съобщението са представени два варианта, при които се избягва необходимостта от изменение на ДФЕС и няма въздействие върху настоящото споделяне на компетентност между Съюза и държавите членки, по-специално използването на специална клауза за преход, установена в раздела относно околната среда (член 192, параграф 2 от ДФЕС), което ще направи възможно постигането на процедурната цел за мерки за енергийно данъчно облагане с предимно екологичен характер, или обща клауза за преход по член 48, параграф 7 от ДФЕС за по-общи мерки за постигане на цели в областта на енергетиката. И в двата случая Съветът ще трябва да вземе решение относно преминаването от гласуване с единодушие към гласуване с квалифицирано мнозинство. |
| --- | --- |

3.6.

| 3.7. | Накрая, целта на съобщението е да доведе до развитие на демократична отчетност в рамките на Договора за Евратом, който обхваща чувствителни въпроси от общ интерес, по-специално чрез предложеното участие на Европейския парламент (който понастоящем само е консултиран, но не и относно сключването на международни споразумения) и на националните парламенти. |
| --- | --- |

3.7.

| 3.8. | Същността на Договора за Евратом няма да бъде изменяна, освен разширяването на правата на информиране на гражданското общество, като се гарантират трансграничните консултации между държавите членки, когато е налице потенциално трансгранично въздействие, а също и по-голямо участие в тези случаи на Групата на европейските регулатори в областта на ядрената безопасност (ENSREG) и засилване на капацитета за реагиране при ядрени аварии. Следователно той ще трябва да се преразгледа с обикновената процедура за преразглеждане на Договора съгласно член 48 от ДЕС. |
| --- | --- |

3.8.

4.   Общи бележки

| 4.1. | ЕИСК приветства съобщението на Комисията за въвеждане на гласуване с квалифицирано мнозинство в областта на енергийното данъчно облагане, за да се намери решение на предизвикателствата, свързани с изменението на климата. ЕИСК одобрява и по-силната роля на Европейския парламент и на националните парламенти (които понастоящем не участват) в процеса на вземане на решения в рамките на Евратом, както и предложението на Комисията за по-голямо участие на гражданското общество при формирането на политиките в областта на ядрената енергетика, въпреки че в самото съобщение естествено е възприет дългосрочен подход по отношение на тези промени. ЕИСК призовава за установяване на по-тясна връзка между бъдещите доклади относно състоянието на енергийния съюз и средносрочната стратегия за 2030 г., както и предложената за 2050 г. дългосрочна стратегия. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Като признава необходимостта от незабавни мерки (тъй като повече от 80 % от емисиите на CO2 се дължат на производството и потреблението на енергия), ЕИСК призовава ЕС, когато прилага инструмента за гласуване с квалифицирано мнозинство, да продължава да съблюдава принципа на субсидиарност, и в областите, в които няма изключителна компетентност, да съсредоточава действията си само там където общите цели не могат да бъдат постигнати по-ефективно на национално, регионално или местно равнище. Същото се отнася и за принципа на пропорционалност, съгласно който съдържанието и формата на дейност на ЕС не трябва да надхвърлят целите, залегнали в Договорите (2). |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | ЕИСК отбелязва със загриженост, че в съобщение COM(2019) 177 не се споменава подходът за постепенен преход, който се съдържа в Съобщение COM(2019) 8 „Към по-ефективен и демократичен процес на вземане на решения в данъчната политика на ЕС“. В него се разглежда възможността за постепенен преход (на четири етапа) към гласуване с квалифицирано мнозинство в рамките на обикновената законодателна процедура в някои области на съвместната политика на ЕС, свързани с данъчното облагане (3). ЕИСК отчита потенциално противоречивия характер на някои от разглежданите видове енергийно данъчно облагане. Ето защо настоятелно препоръчва Комисията да уточни, че в този случай също се прилага подобен подход, който да позволи на първо място да се открият и анализират най-малко спорните области на данъчно облагане. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕИСК изразява съжаление, че в съобщение COM(2019) 177 не се анализират по-подробно потенциалните видове специфични данъчни решения, които биха могли да бъдат обсъдени в рамките на гласуването с квалифицирано мнозинство, и настоятелно призовава Комисията да поправи този пропуск. ЕИСК би бил загрижен, ако на равнището на ЕС се вземат решения относно енергийното данъчно облагане, които биха породили свързани с разпределението неблагоприятни последици като увеличаване на енергийната бедност, например чрез премахване на субсидиите за сметките за енергия за потребителите с най-ниски доходи. Някои чувствителни въпроси засягат държавите членки по различен начин съобразно със зависимостта им от изкопаемите горива и от наличието на алтернативи. Необходим е внимателен подход, който да отговаря на местните условия, както и да се предприемат мерки, за да се гарантира справедлив преход, така че работниците, потребителите и общностите да не бъдат пренебрегнати. В такива случаи новите мерки за енергийно данъчно облагане могат да изискват допълнително финансиране от ЕС за компенсиране на причинените социални и икономически щети. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | Цените на енергията, които нарастват по-бързо спрямо бюджета на домакинствата, неравенствата на доходите в Европа и разходите, свързани с енергийния преход (децентрализация и цифровизация на пазарите на електроенергия и газ), определят степента на наличие на енергийна бедност в дадено общество (4). Европейският показател за енергийна бедност отчита и подрежда напредъка на държавите членки по отношение на облекчаването на енергийната бедност на домакинствата и в транспорта (5), а съобщението, което е въз основа на констатациите на Европейската обсерватория на енергийната бедност, следва да е свързано с европейски план за действие, насочен към изкореняване на енергийната бедност чрез разглеждане на първопричините за нея (6). Както беше посочено в предишни становища на ЕИСК (7), „Енергийната ефективност и непотреблението на енергия не са източник на енергия“ и поради това не могат сами по себе си да разрешат проблемите, свързани с изменението на климата, сигурността на доставките и енергийната бедност. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Потребителите не получават справедлив дял от усилията на ЕС в областта на енергетиката поради отделянето на пазарите на едро и дребно (8): в резултат от редица фактори (например късно отделяне на разпределението, свързани със субсидиите тежести и висок процент на неуспех на новите търговци на дребно), намаляващите в исторически план цени на пазарите на едро след либерализацията не се прехвърлят към пазарите на дребно.
  Нивата на цените за потребителите на енергия в ЕС вече са много високи (9). При условие че приблизително 40 % от крайната цена на електроенергията, заплащана от европейските потребители, представляват данъци и такси, задължение на Европейската комисия е да извърши оценка на въздействието на прогнозните последици от цените на енергията, включително що се отнася до последиците от данъчната хармонизация за най-бедните домакинства. |
| --- | --- |

4.6.

Нивата на цените за потребителите на енергия в ЕС вече са много високи (9). При условие че приблизително 40 % от крайната цена на електроенергията, заплащана от европейските потребители, представляват данъци и такси, задължение на Европейската комисия е да извърши оценка на въздействието на прогнозните последици от цените на енергията, включително що се отнася до последиците от данъчната хармонизация за най-бедните домакинства.

| 4.7. | Без да се забравя връзката с политиката в областта на околната среда, по-тясната координация с по-широка промишлена политика и последващо икономическо развитие биха могли да дадат възможност за:






  — | от една страна, по-добро управление на евентуалното социално напрежение (по-високи доходи за работниците за компенсиране на растящите цени на енергията) (10), и |
| --- | --- | --- |

4.7.

—

от една страна, по-добро управление на евентуалното социално напрежение (по-високи доходи за работниците за компенсиране на растящите цени на енергията) (10), и

| — | от друга страна, по-добро управление на настоящото европейско енергийно многообразие: различните провеждани досега национални енергийни политики могат да се превърнат в предимство, ако са добре управлявани на европейско равнище чрез използване на такива различни и допълнителни алтернативи в рамките на политиките на енергийния съюз. |
| --- | --- |

—

от друга страна, по-добро управление на настоящото европейско енергийно многообразие: различните провеждани досега национални енергийни политики могат да се превърнат в предимство, ако са добре управлявани на европейско равнище чрез използване на такива различни и допълнителни алтернативи в рамките на политиките на енергийния съюз.

| 4.8. | Съгласно член 192, параграф 2 от ДФЕС относно специалната клауза за преход или член 48, параграф 7 от ДЕС относно общата клауза за преход, развитието на истински енергиен съюз трябва да стане едновременно с прехвърлянето на суверенитет. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | Въпреки постигнатия през годините напредък в областта на енергетиката, отчасти благодарение на политиките на ЕС (например увеличаване на капацитета от възобновяеми енергийни източници) и отчасти поради международни фактори (например по-гъвкави условия за доставка на ВПГ, индексация на въглищата и по-ниски цени), някои проблеми (включително по-сериозните, изброени по-долу, в параграф 4.11) продължават да блокират допълнителното развитие на истински единен енергиен пазар и отнемат справедливия дял от ползите на потребителите. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Най-сериозните пречки включват ограниченото развитие на капацитета за трансгранични междусистемни връзки, особено в сектора на електроенергията, в резултат от национални решения и от забавени действия от страна на Европейския съюз за постигането на целта за 10 % междусистемна електроенергийна свързаност до 2010 г. и 15 % до 2030 г. (цели, които вече са твърде ограничени, недостатъчни и необвързващи) (11). |
| --- | --- |

4.10.

| 4.11. | Сред основните приоритети следва да е социалният консенсус, тъй като последните данни сочат, че 4—8 % от бюджета за потребление на домакинствата от Северна/Западна Европа отива за енергия в сравнение с 10—15 % при семействата от Централна/Източна Европа (12). Високата цена на „енергийната бедност“ е определена като нов социален приоритет, който тепърва трябва да бъде наложен на национално и на европейско равнище. |
| --- | --- |

4.11.

5.   Специфични бележки

| 5.1. | Енергетиката е система без гъвкавост, в която за пълното прилагане на регулаторни и свързани с инфраструктурата промени е необходимо едно десетилетие, докато в същото време конкуренцията не спира да се развива (както ясно се вижда от китайските соларни панели и развитието на индустрията на електрически превозни средства). Необходим е изцяло нов, по-широкообхватен модел на енергийна политика, включващ например получаването на добавена стойност от дружествата от ЕС за проведени изследвания за непрекъснатост на енергоснабдяването, свързана с енергията от възобновяеми източници, или подкрепата за тези предприятия в сектори като електрически автомобили, свързаните батерии, водород или вятърни турбини от последно поколение, които имат конкурентно предимство |
| --- | --- |

5.1.

| 5.2. | Необходимо е допълнително оформяне и прилагане на политиката в областта на енергетиката от страна на Комисията посредством пътна карта, тъй като политиката в областта на енергетиката е нещо повече от данъци, тя включва във всички случаи и данъчно облагане на енергийните дейности, както и на енергийните продукти. Предишният опит от други области показва, че прехвърлянето на суверенитет без истински и завършен съюз може да доведе до сериозни разногласия (както стана при Икономическия и паричен съюз). |
| --- | --- |

5.2.

| 5.3. | Цената на енергията има пряко и непосредствено въздействие върху живота на всички дружества и хора, затова следва внимателно да се отчитат последствията от небалансирана инициатива за енергийното данъчно облагане. Във връзка с това и въз основа на необходимата оценка на социалното и икономическото въздействие ЕИСК приветства заявеното от новия председател на Комисията въвеждане на данък върху въглеродните емисии на границите, за да се гарантира конкурентоспособността на европейските предприятия на световния пазар и да се избягва изместването на емисиите на CO2. В случай на загуба на работни места трябва да се разкриват нови перспективи, включително професионална преквалификация и други договорени решения за участващите работници. |
| --- | --- |

5.3.

| 5.4. | Същевременно с отчитането на възможното нарушаване на вътрешния пазар поради различните нива на данъчно облагане на енергията от изкопаеми горива Комисията следва да вземе под внимание факта, че споразуменията за свободна търговия може да имат подобно въздействие поради дъмпинговия ефект, дължащ се на различните правни рамки на трети държави в областта на енергетиката и конкуренцията. Може да бъдат засегнати секторите на ЕС, например въздушният, водният и сухопътният транспорт, селското стопанство/рибарството и енергоемките промишлени отрасли, към които са насочени предлаганите мерки за данъчно облагане. Ето защо ЕС следва да изисква систематично еквивалентност на своето законодателство в областта на социалните права и околната среда за вносните продукти в рамките на двустранни или многостранни търговски преговори (13). |
| --- | --- |

5.4.

Брюксел, 26 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ L 283, 31.10.2003 г., стр. 51.

1

(2)  SOC/626 „Клауза за преход“ (вж. страница 87 от настоящия брой на Официален вестник).

2

(3)  ОВ С 353, 18.10.2019 г., стр. 90.

3

(4)  ОВ С 198, 10.7.2013 г., стр. 1.

4

(5)  Европейски индекс за енергийна бедност (EEPI) https://www.openexp.eu/sites/default/files/publication/files/european_energy_poverty_index-eepi_en.pdf.

5

(6)  ОВ С 341, 21.11.2013 г., стр. 21.

6

(7)  ОВ С 345, 13.10.2017 г., стр. 120.

7

(8)  ОВ С 383, 17.11.2015 г., стр. 84.

8

(9)  COM(2019) 1 final.

9

(10)  В предишни свои резолюции Европейският парламент предупреди, че стратегията за намаляване на емисиите на въглерод може да причини и „значително увеличаване на енергийната бедност“ (14 март 2013 г., Резолюция относно „Енергийна пътна карта за периода до 2050 г.“), и призова съответно Комисията „да изгради мостове между социалната и енергийната политика“ (14 април 2016 г., Резолюция относно „Постигането на целта за борба с бедността в контекста на увеличаването на разходите на домакинствата“).

10

значително увеличаване на енергийната бедност

да изгради мостове между социалната и енергийната политика

Постигането на целта за борба с бедността в контекста на увеличаването на разходите на домакинствата

(11)  Според експертната група на Комисията това равнище постепенно спада и някои държави членки няма да достигнат целта от 10 % през 2020 г. „Към устойчива и интегрирана Европа“, Доклад на експертната група на Комисията относно целите за междусистемна електроенергийна свързаност при доставките на електроенергия, ноември 2017 г., стр. 25. Вж. също ОВ C 383, 17.11.2015 г., стр. 84.

11

Към устойчива и интегрирана Европа

(12)  COM(2019) 1 final.

12

(13)  ОВ С 283, 10.8.2018 г., стр. 83.

13

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните изменения, получили поне една четвърт от подадените гласове, бяха отхвърлени по време на разискванията:

Параграф 4.5

се заличава:

Съгласно член 192, параграф 2 от ДФЕС относно специалната клауза за преход или член 48, параграф 7 от ДЕС относно общата клауза за преход, развитието на истински енергиен съюз трябва да стане едновременно с прехвърлянето на суверенитет.

| Гласове „за“ | : | 73 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 91 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 11 |

Гласове „за“

:

73

Гласове „против“

:

91

Гласове „въздържал се“

:

11

Параграф 1.1.2

се изменя, както следва:

ЕИСК приветства предложението да се използват
  дебат за използването на клаузите за преход за установяване на квалифицирано мнозинство в Съвета и на система за съвместно вземане на решения с Европейския парламент. В тази нова ситуация ЕИСК може да играе важна роля в подкрепа на тристранния диалог и следва да участва.

Въпреки че подкрепя няколко възгледа, изразени в съобщението, ЕИСК счита, че с оглед на ефективното управление на стратегията в областта на климата и енергетиката и по-голямата съгласуваност в законодателството на ЕС относно енергийното данъчно облагане следва да се вземат под внимание притесненията на европейските предприятия, работници и други заинтересовани страни, включително потребителите. Участието и ангажираността на гражданското общество, подкрепата на държавите членки и съгласието и ангажиментът на социалните партньори са важни за успеха на този процес.

| Гласове „за“ | : | 65 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 105 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 9 |

Гласове „за“

:

65

Гласове „против“

:

105

Гласове „въздържал се“

:

9

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/112 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/112

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Доклад на Комисията до Европейския парламент, Съвета, Европейския икономически и социален комитет и Комитета на регионите „Стратегия за въздухоплаването в Европа: Поддържане и насърчаване на високи социални стандарти“

(COM(2019) 120 final)

(2020/C 14/16)

Докладчик: Raymond HENCKS

| Консултация | Европейска комисия, 11.4.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 3.7.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 25.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 174/0/1 |

Консултация

Европейска комисия, 11.4.2019 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

3.7.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

25.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

174/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства доклада на Комисията относно условията на заетост на високомобилните екипажи на въздухоплавателни средства (екипажи на ВС) (т.е. пилоти и кабинен екипаж), чието положение може да бъде особено сложно поради трансграничния характер на тяхната работа и факта, че разполагат с различни права и равнища на защита съгласно приложимото национално право. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | ЕИСК изразява съжаление, че този доклад беше изготвен едва в края на мандата на настоящата Комисия, което поражда несигурност по отношение на последващите действия. ЕИСК се надява, че новата Комисия ще разгледа приоритетно проблемите, посочени в доклада, в съответствие със сериозността на положението, и ще предложи конкретни мерки. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК приветства факта, че горепосоченият доклад акцентира върху това, че продължават да съществуват редица правни проблеми и неясноти и че по-доброто прилагане на правилата на ЕС и националните правила е от съществено значение при всички форми на заетост на екипажите, за да се избегнат практики, които представляват нарушение или заобикаляне на приложимото право, като недеклариран труд или фиктивна самостоятелна заетост, и за да се гарантират законоустановени и равнопоставени условия за екипажите на ВС, като се отдаде абсолютен приоритет на безопасността на персонала и пътниците. ЕИСК одобрява предвидените от Комисията действия и призовава държавите членки да гарантират единно тълкуване и прилагане на социалното и трудовото законодателство по отношение на екипажите на ВС. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | ЕИСК изразява съжаление във връзка с липсата на надеждни статистически данни за броя на екипажите на ВС, както и за броя на подизпълнителите и наетите чрез агенции за временна заетост работници. Тази липса на статистически данни, която ЕИСК настоява да бъде коригирана възможно най-скоро, увеличава правната несигурност по отношение на условията на заетост и различните равнища на защита на екипажите на ВС, благоприятства неравнопоставените или нелоялни условия на конкуренция, при които са поставени подложените на много силен конкурентен натиск въздушни превозвачи от ЕС, и е в ущърб на държавите членки, които са лишени от някои данъчни приходи и социалноосигурителни вноски. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Като се имат предвид разнородните форми на трудови договори и произтичащата понякога от това несигурност, ЕИСК отправя отново искането си (1) за насърчаване на пряката заетост, която следва да продължи да бъде обичайната форма на заетост в сектора на въздухоплаването, и счита, че е от съществено значение да се оказва съпротива срещу всеки нетипичен договор, който може да застраши безопасността на екипажите и пътниците, като признава, че прибягването до временни или непостоянни договори не е автоматично незаконно, нито поражда социален дъмпинг. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Тъй като секторът на екипажите на ВС не прави изключение, що се отнася до незаконни схеми на работа като недеклариран труд и фиктивна самостоятелна заетост или неприлагане на Директивата относно командироването на работници, ЕИСК подкрепя Комисията, която настоятелно призовава държавите членки:






  — | да осигурят чрез подходящи мерки прилагането на съществуващите трудови правила на национално равнище, както и да гарантират спазването на правото на ЕС съгласно тълкуването му от Съда на Европейския съюз; |
| --- | --- | --- |

1.6.

—

да осигурят чрез подходящи мерки прилагането на съществуващите трудови правила на национално равнище, както и да гарантират спазването на правото на ЕС съгласно тълкуването му от Съда на Европейския съюз;

| — | да следят за правилното и идентично прилагане на правилата на Съюза за авиационна безопасност спрямо авиационния персонал, независимо от договорните му отношения с авиокомпанията; |
| --- | --- |

—

да следят за правилното и идентично прилагане на правилата на Съюза за авиационна безопасност спрямо авиационния персонал, независимо от договорните му отношения с авиокомпанията;

| — | да транспонират правилно Директивата относно прозрачни и предвидими условия на труд в Европейския съюз, която ще се прилага независимо от формата на съществуващия или бъдещия договор, включително фиктивната самостоятелна заетост. |
| --- | --- |

—

да транспонират правилно Директивата относно прозрачни и предвидими условия на труд в Европейския съюз, която ще се прилага независимо от формата на съществуващия или бъдещия договор, включително фиктивната самостоятелна заетост.

| 1.7. | ЕИСК изразява надежда, че бъдещият Европейски орган по труда ще следи за това последните изменения на Директивата относно командироването на работници, с която се установява принципът на равно заплащане за равен труд на едно и също място, да бъдат правилно транспонирани и приложени от държавите членки до 30 юли 2020 г. Освен това ЕИСК счита, че въпросният орган ще трябва да следи дали се зачитат всички права на служителите в гражданското въздухоплаване. |
| --- | --- |

1.7.

| 1.8. | ЕИСК припомня, че правото на създаване или членство в профсъюз, на договаряне на колективни трудови договори, на стачка и т.н. са права на човека, гарантирани на международно, европейско и национално равнище, и трябва стриктно да се спазват. За съжаление на практика има случаи, в които правото на работниците да се организират в синдикални организации и да се договарят колективно е ограничено и те трябва да защитават правата си в съда. Трябва да се гарантира и правото на информиране и консултиране. |
| --- | --- |

1.8.

| 1.9. | Липсата на световно признати трудови стандарти за гражданското въздухоплаване обаче засяга ефективността на трудовото законодателство на ЕС и държавите членки по отношение на маршрутите в рамките на ЕС и извън него. ЕИСК изразява съжаление, че в рамките на Международната организация на труда не съществува консенсус за съставяне на Конвенция относно правата на работниците в гражданското въздухоплаване, докато за морския персонал такава конвенция съществува. ЕИСК енергично насърчава Европейския съюз да включи амбициозни задължителни трудови и социални клаузи и норми във всички споразумения с трети държави в областта на въздухоплаването и одобрява намерението на Комисията да действа в тази посока. |
| --- | --- |

1.9.

| 1.10. | В разглеждания доклад на Комисията се посочват обезпокояващи факти, свързани с качеството на обучението, а именно:






  — | придобитите от кадетите умения не винаги отговарят на уменията, изисквани от авиокомпаниите; |
| --- | --- | --- |

1.10.

—

придобитите от кадетите умения не винаги отговарят на уменията, изисквани от авиокомпаниите;

| — | голяма част от пилотите, притежаващи свидетелство за летателна правоспособност на транспортен пилот (ATPL), не отговарят на основните изисквания на авиокомпаниите за постъпване на работа. |
| --- | --- |

—

голяма част от пилотите, притежаващи свидетелство за летателна правоспособност на транспортен пилот (ATPL), не отговарят на основните изисквания на авиокомпаниите за постъпване на работа.

| 1.11. | ЕИСК припомня, че в новата Директива за прозрачни и предвидими условия на труд в Европейския съюз е предвидено, че „държавите членки гарантират, че когато съгласно законодателството на Съюза, националното законодателство или колективните трудови договори от работодателя се изисква да осигури обучението, което е необходимо на работниците, за да изпълняват задачите, за които са наети, това обучение се осигурява на работника безплатно, отчита се като работно време и, когато е възможно, се провежда в работно време“. |
| --- | --- |

1.11.

| 1.12. | ЕИСК призовава Комисията да бъде проактивна и да покани всички отговарящи на критериите организации да станат членове на Европейския комитет за секторен диалог в сектора на гражданското въздухоплаване, да участват активно в неговата работа и да използват по най-добрия начин този инструмент за договаряне на взаимноприемливи решения на трудностите, които срещат. |
| --- | --- |

1.12.

| 1.13. | В заключение ЕИСК счита, че работната среда на екипажите на ВС зависи не само от условията им на труд, но и от външни фактори, като например степента на удовлетвореност на пътниците от качеството на обслужването на летището и на борда на въздухоплавателното средство. Ето защо е важно правата на пътниците, в т.ч. тези на пътниците със специални нужди (хора с увреждания, възрастни хора, малки деца, бременни жени), да бъдат надлежно спазвани. |
| --- | --- |

1.13.

2.   Въведение

| 2.1. | Във въздушния транспорт социалната закрила и трудовото право, с изключение на минималните стандарти, определени от правото на Съюза, са отговорност преди всичко на държавите членки, в които съответните правила се прилагат по различен начин и в различна степен. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | В гражданското въздухоплаване не съществува единен модел на заетост: някои компании предлагат качествена заетост и безсрочни трудови договори, докато според неотдавнашно проучване (
  Проучване на условията на заетост и труд на екипажите на ВС на вътрешния авиационен пазар на ЕС
  , януари 2019 г. — проучването „Ricardo“) между 9 % и 19 % от членовете на кабинния екипаж и около 8 % от пилотите заявяват, че са наети чрез някакъв вид посредническа агенция. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | Разглежданият доклад на Комисията се отнася само за екипажите на ВС (пилоти и кабинен екипаж), чието положение може да бъде особено сложно поради трансграничния характер на тяхната работа и тъй като разполагат с различни права и равнища на защита съгласно приложимото национално право. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | Към това се прибавя и фактът, че натискът върху оперативните разходи в рамките на един силно конкурентен пазар кара някои авиокомпании да използват различни форми на непряка заетост като алтернатива на безсрочния трудов договор, който според проучването „Ricardo“ продължава да бъде основната форма на заетост. При все това, за да намалят оперативните разходи, много авиопревозвачи:






  — | екстернализират част от дейността си; |
| --- | --- | --- |

2.4.

—

екстернализират част от дейността си;

| — | наемат екипажите на ВС чрез посреднически агенции, в т.ч. агенции за временна заетост, понякога посредством различни схеми в рамките на сложна верига от трудови взаимоотношения, което затруднява идентифицирането на реалния работодател; |
| --- | --- |

—

наемат екипажите на ВС чрез посреднически агенции, в т.ч. агенции за временна заетост, понякога посредством различни схеми в рамките на сложна верига от трудови взаимоотношения, което затруднява идентифицирането на реалния работодател;

| — | ангажират самостоятелно заети лица; |
| --- | --- |

—

ангажират самостоятелно заети лица;

| — | зачисляват персонал към оперативна база, извън територията, на която е издаден лицензът; |
| --- | --- |

—

зачисляват персонал към оперативна база, извън територията, на която е издаден лицензът;

| — | практикуват т.нар. схеми „плати, за да летиш“ (pay-to-fly). |
| --- | --- |

—

практикуват т.нар. схеми „плати, за да летиш“ (pay-to-fly).

| — | Това създава известна правна несигурност и понякога затруднява разграничаването на незаконните ситуации от много сложните, но законни ситуации. |
| --- | --- |

—

Това създава известна правна несигурност и понякога затруднява разграничаването на незаконните ситуации от много сложните, но законни ситуации.

| 2.5. | През 2015 г. в рамките на своята „Стратегия за въздухоплаването в Европа“ Комисията обяви социалната програма в сектора на въздухоплаването за приоритет. При все това през 2017 г. Европейският парламент, Европейският икономически и социален комитет и Комитетът на регионите отново изразиха безпокойство във връзка с непроменената ситуация и приканиха държавите членки и Комисията да обърнат внимание на трайните социални проблеми в авиацията, особено в случая на високомобилните екипажи на ВС. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | През октомври 2018 г., с оглед на липсата на конкретни мерки относно социалното измерение на въздушния транспорт и обезпокоени от непрекъснатите стачки на част от авиационния персонал, в съвместно изявление европейските министри на транспорта на шест държави членки призоваха Комисията да изготви конкретни мерки до края на 2018 г., включително амбициозна социална програма, гарантираща справедливи условия на труд, която да постави всички участници в сектора, от ЕС и от трети държави, на равна основа в контекста на лоялната конкуренция. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | В своята „Стратегия за въздухоплаването в Европа“ от 2015 г. Съюзът пое ангажимент за укрепване на социалната програма и създаване на висококачествени работни места във въздухоплаването, както и за разглеждане на необходимостта от допълнително изясняване на приложимото право и на компетентния съд по отношение на трудовите договори на мобилните работници в сектора на въздухоплаването. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | За да получи по-добра представа за настоящата ситуация на авиационния пазар, Комисията възложи проучване (известно като проучването „Ricardo“) на условията на заетост и труд на екипажите на ВС, което беше публикувано през януари 2019 г. |
| --- | --- |

3.2.

| 3.3. | ЕИСК приветства факта, че Комисията изготви доклад относно състоянието и условията на заетост на екипажите на ВС; публикуването му обаче едва в края на мандата на настоящата Комисия поражда несигурност относно последващите действия. ЕИСК изразява надежда, че новата Комисия ще разгледа приоритетно проблемите, посочени в доклада, в съответствие със сериозността на положението, и ще предложи подходящи мерки. |
| --- | --- |

3.3.

| 3.4. | Горепосоченият доклад потвърждава на практика, че продължават да съществуват много правни проблеми и неясноти и че по-доброто прилагане на правилата на ЕС и националните правила е от съществено значение при всички форми на заетост на екипажите на ВС, за да се предотвратят практики, които представляват нарушение или заобикаляне на приложимото право, като фиктивната самостоятелна заетост, и за да се гарантират законоустановени и равнопоставени условия за всички. |
| --- | --- |

3.4.

| 3.5. | ЕИСК изразява съжаление, че след приемането на европейската социална програма, която беше определена в Стратегията за въздухоплаването от 2015 г., единствената конкретна мярка, приложена от Комисията, се ограничава до публикуването на практическо ръководство за приложимото трудово право и компетентната юрисдикция. От доклада не става ясно дали Комисията възнамерява да приеме тълкувателни насоки или да внесе регулаторни изменения в областта на гражданското въздухоплаване. Комисията ще възложи мандат на ad hoc група, състояща се от експерти в областта на въздухоплаването и трудовото право от държавите членки, да направи равносметка на действията, описани в разглеждания доклад, и да информира Комисията и държавите членки за това как трудовото законодателство може да се прилага адекватно в сектора на въздухоплаването. ЕИСК призовава редом с експертите на институциите в работата на групата да участват и социалните партньори. |
| --- | --- |

3.5.

4.   Конкретни бележки

| 4.1. | В разглеждания доклад на Комисията се посочва, че няма данни, отнасящи се конкретно до броя на работните места в състава на екипажите на ВС. Във връзка с това ЕИСК си задава въпроса как ще бъдат изготвени надеждни прогнози за броя на пилотите и кабинния екипаж, които трябва да бъдат обучени и наети в средносрочен и дългосрочен план. Това важи особено за продължителното и скъпоструващо обучение на пилотите. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | От липсата на статистически данни е видно и, че броят на екстернализираните места в състава на екипажите на ВС е неизвестен. Следователно можем да се позоваваме единствено на проучването на европейските социални партньори в сектора на гражданското въздухоплаване от 2015 г., съгласно което само 52,6 % от отговорилите, работещи за нискотарифни авиокомпании, твърдят, че имат пряк трудов договор. ЕИСК счита, че усъвършенстването на статистическия инструмент е от съществено значение. Липсата на статистически данни увеличава правната несигурност по отношение на условията на заетост и различните равнища на защита на екипажите на ВС и затруднява разграничаването на законни от незаконни практики, злоупотреби или пропуски в законодателството. Тя насърчава неравнопоставени условия на конкуренция за въздушните превозвачи от ЕС, които са подложени на много силен конкурентен натиск, и е в ущърб на държавите членки, които са лишени от определени данъчни приходи и социалноосигурителни вноски. |
| --- | --- |

4.2.

| 4.3. | Агенцията за авиационна безопасност на Европейския съюз (EASA) посочи в практическото си ръководство от 2017 г., че фрагментирането и екстернализирането на работни места, свързани с безопасността, включително тези в състава на екипажите на ВС, биха могли да имат отрицателни последици за безопасността, и предложи конкретни мерки в рамките на екстернализирането на критични за безопасността услуги и на договори за мокър лизинг. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | ЕС не разполага с надеждни данни и относно работата чрез агенции за временна заетост. В проучването „Ricardo“ обаче се посочва, че между 9 и 19 % от членовете на кабинни екипажи и около 8 % от пилотите твърдят, че са били наети чрез някакъв вид посредническа организация и че огромната част от служителите, наемани чрез такъв посредник, работят за нискотарифни превозвачи. |
| --- | --- |

4.4.

| 4.5. | ЕИСК отново отправя искането си (2) за насърчаване на пряката заетост, която следва да остане обичайната форма на заетост в сектора на въздухоплаването, и счита, че е от съществено значение да се оказва съпротива срещу всеки нетипичен договор, който може да застраши безопасността на екипажите и пътниците. |
| --- | --- |

4.5.

| 4.6. | Прилагането на Директива 2008/104/ЕО на Европейския парламент и на Съвета (3) относно работа чрез агенции за временна заетост () може да бъде само временно и не може да се превръща в постоянна практика, като се подразбира, че използването на временен или непостоянен договор може да се окаже наложително и не е автоматично незаконно, нито създава социален дъмпинг. |
| --- | --- |

4.6.

| 4.7. | Що се отнася до недекларирания труд, който се дължи отчасти и на фиктивната самостоятелна заетост, семинарът, който ще бъде организиран в края на годината от Европейската платформа за противодействие на недекларирания труд, с особен акцент върху фиктивната самостоятелна заетост на екипажите на ВС, е важна стъпка за осветляването на проблема и обсъждането му между инспекторите по труда и социалните партньори. Важно е държавите членки да укрепят капацитета на инспекторатите си по труда, за да могат да упражняват ефективен контрол върху спазването на разпоредбите на Съюза и националните правила в областта на условията на труд в гражданското въздухоплаване. |
| --- | --- |

4.7.

| 4.8. | Правилата на ЕС за авиационна безопасност включват понятието „основна база“. Поради високата степен на мобилност на екипажите може да е трудно да се определи приложимото законодателство в областта на социалната сигурност, трудовото право, на което може да се основава, както и юрисдикцията, пред която може да предяви правата си. Основната база служи и като отправна точка за изчисляване на ограниченията на продължителността на полетите и дежурствата. ЕИСК настоятелно призовава държавите членки да гарантират правилното прилагане на социалното законодателство (на равнището на Съюза и на национално равнище) по отношение на служителите на въздушен превозвач от Съюза, извършващ въздухоплавателни услуги от оперативна база извън територията на държавата членка, където се намира основното му място на стопанска дейност, в съответствие с Регламента относно въздухоплавателните услуги. |
| --- | --- |

4.8.

| 4.9. | В доклада на Комисията се отбелязва, че броят на оперативните бази непрекъснато се увеличава и че въздухоплавателните средства и летателният персонал на една и съща авиокомпания все по-често се базират извън основното място на стопанска дейност на авиокомпанията, на територията на други държави членки, а понякога дори и в трети държави. В този случай е приложимо правото на страната на основната база, въпреки че някои авиокомпании прилагат правото на страната на основното място на стопанска дейност вместо това на страната на основната база. ЕИСК призовава Комисията да публикува насоки относно основните и оперативните бази и приложимото право. |
| --- | --- |

4.9.

| 4.10. | Съществуват многобройни схеми на самостоятелна заетост: самостоятелно зает пилот, нает директно или чрез посредници, или ООД от самостоятелно заети пилоти. ЕИСК подкрепя настоятелния призив на Комисията към държавите членки:






  — | да следят за правилното и идентично прилагане на правилата на Съюза за авиационна безопасност спрямо авиационния персонал, независимо от договорните му отношения с авиокомпанията; |
| --- | --- | --- |

4.10.

—

да следят за правилното и идентично прилагане на правилата на Съюза за авиационна безопасност спрямо авиационния персонал, независимо от договорните му отношения с авиокомпанията;

| — | да осигурят чрез подходящи мерки прилагането на съществуващите трудови правила на национално равнище, както и да гарантират спазването на правото на ЕС съгласно тълкуването му от Съда на Европейския съюз; |
| --- | --- |

—

да осигурят чрез подходящи мерки прилагането на съществуващите трудови правила на национално равнище, както и да гарантират спазването на правото на ЕС съгласно тълкуването му от Съда на Европейския съюз;

| — | да транспонират правилно Директивата относно прозрачни и предвидими условия на труд в Европейския съюз, която ще се прилага за всички работещи, включително за тези, назначени на нова и нетипична работа. |
| --- | --- |

—

да транспонират правилно Директивата относно прозрачни и предвидими условия на труд в Европейския съюз, която ще се прилага за всички работещи, включително за тези, назначени на нова и нетипична работа.

| 4.11. | Що се отнася до командироването на работници чрез временно използване на персонал извън основната база, според проучването „Ricardo“ съответната директива обикновено не се прилага в случая на екипажите на ВС, макар че по принцип е приложима за транснационалното предоставяне на услуги от агенции за временна заетост или агенции за наемане на работа. |
| --- | --- |

4.11.

| 4.12. | Директивата за командироването на работници се прилага и в случаите на мокър лизинг, ако е налице трудово правоотношение между екипажа и лизингодателя за срока на договора за лизинг. Членовете на екипажа, които са зачислени към нова оперативна база, не се считат за командировани. |
| --- | --- |

4.12.

| 4.13. | ЕИСК подкрепя предложението на Комисията за подпомагане на държавите членки при прилагането на преразгледаната директива относно командироването, по-специално с цел подобряване на равното третиране и предотвратяване на трансграничните измами. |
| --- | --- |

4.13.

| 4.14. | ЕИСК се надява освен това, че бъдещият Европейски орган по труда ще следи и за това последните изменения на Директивата относно командироването на работници, с която се установява принципът на равно заплащане за равен труд на едно и също място, да бъдат правилно транспонирани и приложени от държавите членки до 30 юли 2020 г., както и за правилното прилагане на социалното законодателство (на равнището на Съюза и на национално равнище), за да се спазват всички права на служителите в гражданското въздухоплаване, включително правото на свободно сдружаване. |
| --- | --- |

4.14.

| 4.15. | ЕИСК разполага с информация, че някои авиокомпании забраняват членството в синдикални сдружения, които считат за неудобни, и понякога дори уволняват за членство в синдикат, така че работниците трябва да защитават правата си в съда. ЕИСК припомня на заинтересованите държави членки, че правото на създаване или присъединяване към профсъюз, на договаряне на колективни трудови договори, на стачка и т.н. са права на човека, гарантирани на международно, европейско и национално равнище, и трябва стриктно да се спазват. Трябва да се гарантира и правото на информиране и консултиране.
  За решаване на въпроси, свързани с прилагането на социалните стандарти на национално равнище, на равнището на ЕС може да бъде създаден орган по медиация, който да подпомага разрешаването на спорове, свързани с прилагането на регламента. |
| --- | --- |

4.15.

За решаване на въпроси, свързани с прилагането на социалните стандарти на национално равнище, на равнището на ЕС може да бъде създаден орган по медиация, който да подпомага разрешаването на спорове, свързани с прилагането на регламента.

| 4.16. | По отношение на екипажите от трети държави ЕИСК поставя отново искането си (4) за разширяване на „единното разрешение“ за екипажите на ВС, за да се гарантира равно третиране на всички работници от сектора в съответствие с Директива 2011/98/ЕС на Европейския парламент и на Съвета (5). Проучването „Ricardo“ потвърждава, че не е възможно да се определи въз основа на събраните данни дали тази практика е обща или не, нито дали основната база на използвания екипаж се намира в трета държава или в Съюза. |
| --- | --- |

4.16.

| 4.17. | Липсата на световно признати трудови стандарти за гражданското въздухоплаване обаче засяга ефективността на трудовото законодателство на ЕС и държавите членки по отношение на маршрутите в рамките на ЕС и извън него. ЕИСК изразява съжаление, че в рамките на Международната организация на труда не съществува консенсус за съставяне на Конвенция относно правата на работниците в гражданското въздухоплаване, докато за морския персонал такава конвенция съществува. При липсата на конвенция на равнище МОТ ЕИСК настоятелно насърчава Европейския съюз да включи във всички споразумения в областта на въздухоплаването с трети държави (като се започне с подготвяното между ЕС и Катар) амбициозни социални клаузи, свързани с трудовата заетост, които са обвързващи и при неспазване могат да доведат до санкции. |
| --- | --- |

4.17.

| 4.18. | Обучението на пилотите е продължително и скъпоструващо и включва три етапа (основно обучение, придобиване на квалификационен клас за тип за управление на конкретен тип въздухоплавателно средство и обучение в рейсови условия за придобиване на необходимия летателен опит). Според информацията в проучването „Ricardo“ между 2,2 % и 6,1 % от анкетираните пилоти е трябвало да платят, за да придобият летателен опит в рамките на схемата „плати, за да летиш“ (pay to fly). В Директивата за прозрачни и предвидими условия на труд в Европейския съюз [COM(2017) 797 — 2017/0355 (COD)] е предвидено, че „държавите членки гарантират, че когато съгласно законодателството на Съюза, националното законодателство или съответните колективни трудови договори работодателите трябва да осигурят обучението, което е необходимо на работниците, за да изпълняват задачите, за които са наети, това обучение се осигурява на работника безплатно, отчита се като работно време и, когато е възможно, се провежда в работно време“. ЕИСК изразява надежда, че правилното прилагане на директивата ще бъде предмет на редовни проверки, като същевременно ще се избягва създаването на нови бюрократични пречки. |
| --- | --- |

4.18.

| 4.19. | Що се отнася до качеството на обучението, много обезпокоителни са следните изнесени в разглеждания доклад на Комисията факти:






  — | придобитите от кадетите умения невинаги отговарят на уменията, изисквани от авиокомпаниите; |
| --- | --- | --- |

4.19.

—

придобитите от кадетите умения невинаги отговарят на уменията, изисквани от авиокомпаниите;

| — | голяма част от пилотите, притежаващи свидетелство за летателна правоспособност на транспортен пилот (ATPL), не отговарят на основните изисквания на авиокомпаниите за постъпване на работа. |
| --- | --- |

—

голяма част от пилотите, притежаващи свидетелство за летателна правоспособност на транспортен пилот (ATPL), не отговарят на основните изисквания на авиокомпаниите за постъпване на работа.

| 4.20. | ЕИСК изразява дълбоко съжаление, че европейският социален диалог, и по-специално Европейският комитет за секторен диалог за сектора на гражданското въздухоплаване, вече не е в състояние да води конструктивен диалог от 2017 г. насам поради липсата на представителност на авиокомпаниите. Това е още по-жалко, тъй като чрез конструктивен социален диалог и колективни трудови договори могат да се намерят отговори на някои от въпросите, повдигнати в доклада на Комисията. |
| --- | --- |

4.20.

| 4.21. | ЕИСК насърчава Комисията да бъде по-проактивна и да убеди социалните партньори да гарантират подходящо представителство на авиокомпаниите и на летателния персонал и да използват този инструмент по най-добрия начин за договаряне на взаимноприемливи решения на трудностите, които срещат. |
| --- | --- |

4.21.

| 4.22. | Що се отнася до работната среда на екипажите на ВС, тя зависи не само от условията им на труд, но и от външни фактори, като например степента на удовлетвореност на пътниците от качеството на обслужването на летището и на борда на въздухоплавателното средство. ЕИСК счита също така, че кабинният екипаж трябва да разполага с необходимото обучение и време, за да отговори на пътниците със специални нужди (хора с увреждания, възрастни хора, малки деца, бременни жени). Трябва да се гарантира, че правата на пътниците се спазват и че те имат достъп до цялата подходяща информация на ясен и разбираем език. Комитетът подкрепя Комисията, която настоятелно приканва Съвета да приеме бързо предложените преразглеждания в проекта на регламент за изменение на Регламент (ЕО) No 261/2004 на Европейския парламент и на Съвета (6) относно правата на пътниците във въздушния транспорт при отказан достъп на борда и отмяна или голямо закъснение на полет. |
| --- | --- |

4.22.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  ОВ С 13, 15.1.2016 г., стр. 110.

1

(2)  ОВ С 13, 15.1.2016 г., стр. 110.

2

(3)  OB L 327, 5.12.2008 г., стр. 9.

3

(4)  ОВ C 13, 15.1.2016 г., стр. 110.

4

(5)  OB L 343, 23.12.2011 г., стр. 1.

5

(6)  OB L 46, 17.2.2004 г., стр. 1.

6

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/118 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/118

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за оправомощаване на Германия да измени съществуващото си двустранно споразумение с Швейцария относно автомобилния транспорт, с оглед да бъдат разрешени каботажните превози по време на международни услуги за автобусен превоз на пътници в граничните региони между двете държави“

(COM(2019) 221 final)

и „Предложение за решение на Европейския парламент и на Съвета за оправомощаване на Италия да води преговори и да сключи споразумение с Швейцария за разрешаване на каботажни превози по време на предоставянето на международни услуги за автобусен превоз на пътници в граничните региони между двете държави“

(COM(2019) 223 final)

(2020/C 14/17)

Единствен докладчик: Antonello PEZZINI

| Консултация | Европейски съвет, 23.5.2019 г.
  Европейски парламент, 17.7.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 91 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 11.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 25.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 110/0/1 |

Консултация

Европейски съвет, 23.5.2019 г.

Европейски парламент, 17.7.2019 г.

Правно основание

член 91 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

11.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

25.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

110/0/1

1.   Заключения и препоръки

| 1.1. | ЕИСК приветства факта, че Комисията е предприела последващи действия във връзка с исканията на Германия и Италия за преговори с Конфедерация Швейцария за новите разпоредби, позволяващи трансграничен каботаж в рамките на автобусния превоз на пътници между граничните региони. |
| --- | --- |

1.1.

| 1.2. | Комитетът изразява подкрепата си за двете предложения за решения, представени от Комисията в отговор на писмени искания от двете заинтересовани държави членки, към които Швейцария прояви еднакво силен интерес. |
| --- | --- |

1.2.

| 1.3. | ЕИСК обаче подчертава необходимостта да се обърне специално внимание на политиките за устойчивост, с която трябва да бъде съобразен превозът на пътници и товари в Алпийския регион, в съответствие с Протокола за транспорта към Алпийската конвенция от 2002 г., по която трите заинтересовани държави и ЕС са договарящи страни. |
| --- | --- |

1.3.

| 1.4. | Комитетът счита, че конкурентното развитие на превозвачите, които развиват дейност в областта на каботажните превози в рамките на международните автомобилни пътнически превози и автобусните превози, следва да бъде придружено от спазване на новите споразумения, приложени към Споразумението между ЕС и Швейцария от 1999 г., Регламент (ЕО) No 1370/2007 на Европейския парламент и на Съвета (1) за гарантиране на общия икономически интерес и Споразумението от 1 декември 2010 г. на Европейския парламент и на Съвета относно правата на пътниците, ползващи автобусен и автомобилен превоз, особено тези с намалена подвижност. |
| --- | --- |

1.4.

| 1.5. | Накрая ЕИСК препоръчва тези процеси на договаряне да бъдат придружени от диалог между социалните партньори на съответните държави с цел да се подкрепи както този процес на отваряне към каботажния пътнически трансграничен превоз с автомобилен транспорт, така и свързаните с него промени в географски ограничените територии, в които той се проявява, без дискриминация между установените в ЕС оператори и без да се нарушава конкуренцията. |
| --- | --- |

1.5.

| 1.6. | Комитетът счита за уместно съответните държави членки да нотифицират текстовете на споразуменията, сключени от Комисията, и да информират за това Съвета, Европейския парламент, Комитета на регионите и самия ЕИСК. |
| --- | --- |

1.6.

2.   Въведение

| 2.1. | Превозът на пътници и товари е една от седемте области, в които Швейцария и Европейският съюз са постигнали споразумение. На заседанията на Съвета на министрите на 30 ноември и 1 декември 1998 г. Конфедерация Швейцария и Европейската общност подписаха политическо споразумение относно режима за автомобилен превоз на стоки и пътници с железопътен и автомобилен транспорт, както е посочено в становище на ЕИСК (2). Другите области са: свободно движение на работници, свободна търговия със селскостопански продукти, технически пречки пред търговията, достъп до публични или полупублични предприятия, научни изследвания и въздушен транспорт. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Съответната нормативна уредба, регулираща автомобилния превоз на стоки и пътници между ЕС и Конфедерация Швейцария, е изложена в споразумението, подписано на 21 юни 1999 г. Това споразумение, което влезе в сила на 1 юни 2002 г., се прилага за международния автомобилен превоз на товари, който се извършва под наем или срещу възнаграждение на територията на:






  — | 28-те държави — членки на Европейския съюз (ЕС): Австрия, Белгия, България, Дания, Естония, Финландия, Франция, Германия, Гърция, Ирландия, Испания, Италия, Кипър, Латвия, Литва, Люксембург, Малта, Нидерландия, Обединеното кралство, Полша, Португалия, Румъния, Словашката република, Словения, Унгария, Хърватия, Чешката република и Швеция; |
| --- | --- | --- |

2.2.

—

28-те държави — членки на Европейския съюз (ЕС): Австрия, Белгия, България, Дания, Естония, Финландия, Франция, Германия, Гърция, Ирландия, Испания, Италия, Кипър, Латвия, Литва, Люксембург, Малта, Нидерландия, Обединеното кралство, Полша, Португалия, Румъния, Словашката република, Словения, Унгария, Хърватия, Чешката република и Швеция;

| — | трите държави от ЕАСТ (Европейската асоциация за свободна търговия), които са се присъединили към Споразумението за Европейското икономическо пространство (ЕИП): Исландия, Лихтенщайн и Норвегия; |
| --- | --- |

—

трите държави от ЕАСТ (Европейската асоциация за свободна търговия), които са се присъединили към Споразумението за Европейското икономическо пространство (ЕИП): Исландия, Лихтенщайн и Норвегия;

| — | Швейцария. |
| --- | --- |

—

Швейцария.

| 2.3. | За да могат да извършват международен превоз на стоки под наем или срещу възнаграждение или да преминават транзитно или да транспортират празните превозни средства между Европейския съюз и Швейцария, превозвачите от ЕС трябва да притежават лиценз на ЕС, предвиден в Регламент (ЕО) No 1072/2009 на Европейския парламент и на Съвета (3) за определяне на европейска нормативна рамка, в който са установени категориите на международния автобусен превоз на пътници. Съгласно тази рамка превозите са разделени на три групи: редовни превози, специализирани редовни превози и случайни превози. |
| --- | --- |

2.3.

| 2.4. | С Регламент (ЕО) No 1073/2009 на Европейския парламент и на Съвета (4) бяха установени общи правила за достъп до международния пазар на автобусни превози, с които се определя, наред с другото, че каботажните превози в Съюза могат да се извършват при определени условия и само от превозвачи, притежаващи лиценз на ЕС. С Регламент (ЕО) No 361/2014 на Комисията (5)се определят подробни правила за прилагането на Регламент (ЕО) No 1073/2009 по отношение на документите за международния автобусен превоз на пътници. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Съгласно член 3, параграф 2 от ДФЕС Съюзът разполага с изключителна компетентност за сключване на международни споразумения, когато това е предвидено в законодателен акт на Съюза или е необходимо, за да му позволи да упражнява своята компетентност във вътрешен план, или доколкото може да се отрази върху общите правила или да промени техния обхват. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Съгласно член 14 от Споразумението между ЕС и Конфедерация Швейцария от 1999 г. „Превозът между две точки, разположени на територията на една държава – членка на Общността, с регистрирано в Швейцария превозно средство и превозът между две точки, разположени на швейцарска територия, с превозно средство, регистрирано в държава – членка на Общността, не е разрешен по силата на настоящото споразумение“. |
| --- | --- |

2.6.

| 2.7. | Освен това член 20 от посоченото споразумение предвижда, че автобусните оператори, установени в Швейцария, не могат да превозват пътници между две точки на границата, разположени от страната на съседните държави, и обратно, на швейцарска територия, но могат да продължат да упражняват правата си по силата на двустранни споразумения, сключени между отделни държави — членки на ЕС, и Швейцария, действащи към момента на сключване на споразумението с ЕС, при условие че няма дискриминация между превозвачите от ЕС или нарушаване на конкуренцията. |
| --- | --- |

2.7.

| 2.8. | Тъй като няма предварителни споразумения между Швейцария и Италия, уреждащи каботажните права за превоз на пътници с автобус, и тъй като Двустранното споразумение относно автомобилния превоз между Германия и Швейцария от 1953 г. не включва правата на пътнически каботаж между двете държави по искане на двете държави членки, посочени по-горе, и в съответствие с интереса, изразен от Швейцария по време на срещата на Комитета по вътрешен транспорт ЕС—Швейцария през юни 2018 г., са необходими два изрични акта на Съвета и на Европейския парламент, за да се даде възможност:






  — | за промени в Споразумението между Швейцария и Германия, с които да се включат каботажните превози в международния автомобилен превоз на пътници в граничните региони на Швейцария и Германия; |
| --- | --- | --- |

2.8.

—

за промени в Споразумението между Швейцария и Германия, с които да се включат каботажните превози в международния автомобилен превоз на пътници в граничните региони на Швейцария и Германия;

| — | Италия да договори и сключи споразумение с Швейцария по същия въпрос. |
| --- | --- |

—

Италия да договори и сключи споразумение с Швейцария по същия въпрос.

| 2.9. | Граничните региони на ЕС, изрично посочени в членовете, са:






  — | в Германия: административните райони на Фрайбург и Тюбинген в провинция Баден-Вюртемберг, както и административният район на Швабия в Бавария; |
| --- | --- | --- |

2.9.

—

в Германия: административните райони на Фрайбург и Тюбинген в провинция Баден-Вюртемберг, както и административният район на Швабия в Бавария;

| — | в Италия: регионите Пиемонт и Ломбардия и автономните области Вале д’Аоста и Трентино-Алто Адидже. |
| --- | --- |

—

в Италия: регионите Пиемонт и Ломбардия и автономните области Вале д’Аоста и Трентино-Алто Адидже.

| 2.10. | На заседанието си от 18 юли 2019 г. Съветът по общи въпроси прие положително становище по двете досиета, при условие че:






  — | се спазват географските ограничения на експлоатацията в посочените територии; |
| --- | --- | --- |

2.10.

—

се спазват географските ограничения на експлоатацията в посочените територии;

| — | няма дискриминация между превозвачите, установени в Съюза; |
| --- | --- |

—

няма дискриминация между превозвачите, установени в Съюза;

| — | няма нарушаване на конкуренцията. |
| --- | --- |

—

няма нарушаване на конкуренцията.

3.   Предложенията на Комисията

| 3.1. | Целите на двете предложения на Комисията са следните:






  — | по отношение на Германия: да се даде възможност на Германия да измени съществуващото двустранно споразумение относно автомобилния превоз с Швейцария, за да се разрешат каботажни превози в рамките на предоставянето на международни услуги за автобусен превоз на пътници в граничните региони между двете държави; |
| --- | --- | --- |

3.1.

—

по отношение на Германия: да се даде възможност на Германия да измени съществуващото двустранно споразумение относно автомобилния превоз с Швейцария, за да се разрешат каботажни превози в рамките на предоставянето на международни услуги за автобусен превоз на пътници в граничните региони между двете държави;

| — | по отношение на Италия: да се разреши на Италия да води преговори и да сключи споразумение с Швейцария за разрешаване на каботажни превози в рамките на предоставянето на международни услуги за автобусен превоз на пътници в граничните региони между двете държави. |
| --- | --- |

—

по отношение на Италия: да се разреши на Италия да води преговори и да сключи споразумение с Швейцария за разрешаване на каботажни превози в рамките на предоставянето на международни услуги за автобусен превоз на пътници в граничните региони между двете държави.

| 3.2. | За да се гарантира правилното функциониране на европейския вътрешен пазар, предоставянето на разрешения за водене на преговори за автомобилния пътнически каботаж е свързано с три ограничения:






  — | да няма дискриминация между превозвачите, установени в Съюза; |
| --- | --- | --- |

3.2.

—

да няма дискриминация между превозвачите, установени в Съюза;

| — | да няма нарушаване на конкуренцията; |
| --- | --- |

—

да няма нарушаване на конкуренцията;

| — | той да работи само в рамките на точно определените географски граници на предварително установените гранични региони. |
| --- | --- |

—

той да работи само в рамките на точно определените географски граници на предварително установените гранични региони.

| 3.3. | Според Комисията такива споразумения за пътнически автомобилен каботаж следва да позволяват увеличаване на натоварването на превозните средства, а оттам и на ефективността на транспортните операции, което позволява на участващите превозвачи да станат по-конкурентоспособни и благоприятства по-тясната интеграция между граничните региони. |
| --- | --- |

3.3.

4.   Забележки

| 4.1. | Комитетът изразява подкрепата си за двете предложения за решения на Комисията въз основа на исканията от страна на двете държави членки, към които Конфедерация Швейцария прояви еднакво силен интерес. |
| --- | --- |

4.1.

| 4.2. | Според ЕИСК е важно да се обърне внимание на необходимостта от прилагане на устойчива политика, насочена към намаляване на отрицателните последици и рисковете, произтичащи от алпийската и трансалпийската търговия, в съответствие с:






  — | Протокола за транспорта към Алпийската конвенция от 2002 г., по който трите заинтересовани държави и ЕС са договарящи страни; |
| --- | --- | --- |

4.2.

—

Протокола за транспорта към Алпийската конвенция от 2002 г., по който трите заинтересовани държави и ЕС са договарящи страни;

| — | Доклада относно екологичното качество на пътническия и товарния превоз в Алпийския регион. |
| --- | --- |

—

Доклада относно екологичното качество на пътническия и товарния превоз в Алпийския регион.

| 4.3. | Комитетът счита, че конкурентното развитие на превозвачите, които развиват дейност в областта на каботажните превози в рамките на международните автомобилни пътнически превози и автобусните превози, следва да бъде придружено от спазване на новите споразумения, приложени към упоменатото Споразумение между ЕС и Швейцария от 1999 г., по-специално Регламент (ЕО) No 1370/2007 за гарантиране на общия икономически интерес и Споразумението от 1 декември 2010 г. на Европейския парламент и на Съвета относно правата на пътниците, ползващи автобусен и автомобилен превоз. |
| --- | --- |

4.3.

| 4.4. | Накрая ЕИСК препоръчва тези преговори да бъдат придружени от диалог между социалните партньори на заинтересованите държави, за да се подкрепи този процес на отваряне към трансграничния каботаж с подходяща информация и обучения, с които да се гарантират подходящи условия на живот и труд за съответните оператори. |
| --- | --- |

4.4.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  OB L 315, 3.12.2007 г., стр. 1.

1

(2)  ОВ С 329, 17.11.1999 г, стр. 1.

2

(3)  OB L 300, 14.11.2009 г., стр. 72.

3

(4)  OB L 300, 14.11.2009 г., стр. 88.

4

(5)  OB L 107, 10.4.2014 г., стр. 39.

5

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/122 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/122

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Съобщение на Комисията до Европейския парламент и Съвета — Насоки във връзка с Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни в Европейския съюз“

(COM(2019) 250 final)

(2020/C 14/18)

Докладчик: Laure BATUT

| Сезиране | Европейска комисия, 22.7.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане от секцията | 11.9.2019 г. |
| Приемане на пленарна сесия | 25.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 162/2/6 |

Сезиране

Европейска комисия, 22.7.2019 г.

Правно основание

член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане от секцията

11.9.2019 г.

Приемане на пленарна сесия

25.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

162/2/6

1.   Препоръки

| 1.1. | ЕИСК препоръчва Комисията:






  — | да съобщи по ясен и прозрачен начин критериите за определяне на неличните данни, както и обхвата на Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни с цел премахване на несигурността и повишаване на доверието; |
| --- | --- | --- |

1.1.

—

да съобщи по ясен и прозрачен начин критериите за определяне на неличните данни, както и обхвата на Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни с цел премахване на несигурността и повишаване на доверието;

| — | да уведоми участниците относно припокриващите се аспекти между европейските текстове, свързани с данните; |
| --- | --- |

—

да уведоми участниците относно припокриващите се аспекти между европейските текстове, свързани с данните;

| — | да гарантира, като същевременно насърчава свободното движение, че личните данни няма постепенно да започнат да се третират като нелични данни и че Общият регламент относно защитата на данните ще запази цялото си приложно поле, дори и ако в средносрочен план се наложи сливане на двата регламента за по-добра защита, а не засилено търгуване с данните; |
| --- | --- |

—

да гарантира, като същевременно насърчава свободното движение, че личните данни няма постепенно да започнат да се третират като нелични данни и че Общият регламент относно защитата на данните ще запази цялото си приложно поле, дори и ако в средносрочен план се наложи сливане на двата регламента за по-добра защита, а не засилено търгуване с данните;

| — | да насърчава създаването и развитието на федерации за общоевропейски компютърни услуги „в облак“; |
| --- | --- |

—

да насърчава създаването и развитието на федерации за общоевропейски компютърни услуги „в облак“;

| — | да помогне на европейците в много краткосрочен план да използват алгоритми, способни да обработват масивите от нелични данни от единния пазар на данни; да насърчи държавите членки да подобрят образованието в областта на информационните технологии и изкуствения интелект на всички равнища (начално, средно и висше образование, работно място) и през целия живот; |
| --- | --- |

—

да помогне на европейците в много краткосрочен план да използват алгоритми, способни да обработват масивите от нелични данни от единния пазар на данни; да насърчи държавите членки да подобрят образованието в областта на информационните технологии и изкуствения интелект на всички равнища (начално, средно и висше образование, работно място) и през целия живот;

| — | да насърчава участниците да развиват чувство на отговорност, етика и солидарност, и да не остави саморегулирането и уреждането на спорове по взаимно съгласие да доведат до различни тълкувания на законодателните текстове; |
| --- | --- |

—

да насърчава участниците да развиват чувство на отговорност, етика и солидарност, и да не остави саморегулирането и уреждането на спорове по взаимно съгласие да доведат до различни тълкувания на законодателните текстове;

| — | да не пренебрегва използването на регулаторния инструмент; |
| --- | --- |

—

да не пренебрегва използването на регулаторния инструмент;

| — | да насърчава санкциите за нарушаване на правилата за саморегулиране; |
| --- | --- |

—

да насърчава санкциите за нарушаване на правилата за саморегулиране;

| — | да изготви пътна карта за проверка на това дали правната сигурност за предприятията е реалност в контекста на свободното използване на техните данни, както е предвидено в Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни; |
| --- | --- |

—

да изготви пътна карта за проверка на това дали правната сигурност за предприятията е реалност в контекста на свободното използване на техните данни, както е предвидено в Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни;

| — | да направи преглед на настоящото положение в 27-те държави членки и да оцени действията на националните звена за контакт още след дванадесетия месец от началото на дейността им; |
| --- | --- |

—

да направи преглед на настоящото положение в 27-те държави членки и да оцени действията на националните звена за контакт още след дванадесетия месец от началото на дейността им;

| — | да изпълнява пълноценно възложената ѝ роля за уведомяване, съобщаване и предупреждаване на всички заинтересовани лица; |
| --- | --- |

—

да изпълнява пълноценно възложената ѝ роля за уведомяване, съобщаване и предупреждаване на всички заинтересовани лица;

| — | да прикани държавите членки да информират участниците относно своите критерии за „обществена сигурност“; |
| --- | --- |

—

да прикани държавите членки да информират участниците относно своите критерии за „обществена сигурност“;

| — | да прикани държавите членки да разпространят своите зони за съхранение на данни, които не могат да се прехвърлят; |
| --- | --- |

—

да прикани държавите членки да разпространят своите зони за съхранение на данни, които не могат да се прехвърлят;

| — | да преразгледа своевременно политиката в областта на конкуренцията, за да гарантира, че в сегашния си вид тя е адаптирана към свободното движение на данни. |
| --- | --- |

—

да преразгледа своевременно политиката в областта на конкуренцията, за да гарантира, че в сегашния си вид тя е адаптирана към свободното движение на данни.

2.   Въведение

| 2.1. | ЕИСК отбелязва желанието на Комисията да предоставя насоки на предприятията, имащи отношение към предаването на нелични данни, преди между заинтересованите страни да бъдат договорени кодекси за поведение през 2020 г. Фактът, че често се срещат данни от смесено естество, които могат да бъдат едновременно нелични и лични, може да създаде несигурност за предприятията по отношение на мерките, които трябва да бъдат предприети, за да бъдат защитени тези данни. Тук е подходящо да се посочат основните принципи на действащите разпоредби, преди да се разгледат въпросите, относно които ЕИСК възнамерява да формулира коментари. |
| --- | --- |

2.1.

| 2.2. | Комисията отбеляза, че липсата на конкурентоспособност между компютърните услуги „в облак“в рамките на Съюза и произтичащата от нея липса на мобилност на данните в контекст на олигополи оказват отрицателно въздействие върху пазара на данни. Регламентът относно рамка за свободното движение на нелични данни изисква от държавите членки да намалят в максимална степен изискванията за локализиране на данни, както и разпокъсаността на съответното законодателство, за да се насърчи растежът и да се отключи капацитетът за иновации на предприятията. |
| --- | --- |

2.2.

| 2.3. | С приемането на регламента относно свободното движение на нелични данни, който допълва Общия регламент относно защитата на данните, в европейските текстове на 21-и век се въвежда „пета свобода на движение“, която се прилага за всички данни (sic: Anna-Maria Corazza Bildt, член на Европейския парламент, докладчик). В случай че нейните притежатели желаят това, тази нематериална стока, ако може да бъде определена така, трябва да може да бъде прехвърляна към и управлявана от доставчици на хостинг услуги в държави извън страната на нейното създаване и/или използване в рамките на Европейския съюз (член 1 от Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни). Това води до улеснения и по-голяма конкурентоспособност за притежателите на тази стока. |
| --- | --- |

2.3.

Регламент относно рамка за свободното движение на нелични данни

| 2.4. | Регламент (ЕС) 2018/1807 на Европейския парламент и на Съвета (1) насърчава свободното движение на нелични данни в Европейския съюз с цел развитие на изкуствения интелект, компютърните услуги „в облак“и анализа на големите информационни масиви. В него се предвижда (член 6) Комисията да насочва, насърчава и улеснява изготвянето от страна на операторите, които работят с тези нелични данни, на кодекси за поведение чрез саморегулиране на равнището на ЕС. |
| --- | --- |

2.4.

| 2.5. | Разглежданият текст, който е предназначен за работещите в микропредприятията и МСП, трябва да им помогне да разберат взаимодействията между посочения регламент и Общия регламент относно защитата на данните. За да илюстрира своите насоки, Комисията използва редица примерни ситуации. |
| --- | --- |

2.5.

| 2.6. | Кодексите за поведение, които са в процес на изготвяне, следва да бъдат готови между ноември 2019 г. и май 2020 г. (съображения 30 и 31, член 6, параграф 1) и да отразяват възгледите на всички страни. Провеждат се две обществени консултации, а две работни групи, съставени от специалисти, подпомагат Комисията: една от тях работи по сертифицирането на киберсигурността на облака (CSPCERT), а другата — по преноса на данни и смяната на доставчиците на услуги (SWIPO). Техният принос обхваща инфраструктурата като услуга и софтуера като услуга. През май 2020 г. Комисията ще предложи промишлеността да бъде насърчена да създаде модел на договорни клаузи, а през 2022 г. ще представи на Европейския парламент, Съвета и ЕИСК доклад относно прилагането на регламента, по-специално относно използването на „съставните“или смесени данни. |
| --- | --- |

2.6.

3.   Общи бележки

| 3.1. | Задачата на Комисията — съгласуване на Общия регламент относно защитата на данните и Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни |
| --- | --- |

3.1.

| 3.1.1. | За съгласуването на двата регламента, които се допълват взаимно, Комисията разяснява, че 1) отсега нататък изискванията за локализиране на данните са забранени; 2) данните остават достъпни за компетентните органи; 3) данните стават мобилни и могат да бъдат предмет на „пренасяне“. В Общия регламент относно защитата на данните се използва терминът „преносимост“, а в Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни — „пренасяне“. Ползвателите могат да прехвърлят данните си извън страната на създаването им, след това да ги възстановят без (прекомерно много) ограничения, след като сменят доставчика на услуги за тяхното съхранение, обработка или анализ. За разлика от „преносимостта“, която представлява право на заинтересованите лица, „пренасянето“се организира в съответствие с кодекси за поведение и следователно в рамките на подход на саморегулиране. |
| --- | --- |

3.1.1.

| 3.1.2. | Това е важна разлика между двата регламента — единият се основава на „твърд закон“, а другият — на необвързващи инструменти („акт с незадължителен характер“), които предоставят много по-малко гаранции. При все това според самата Комисия по-голямата част от данните съдържат едновременно лични и нелични елементи, неразривно свързани помежду си, поради което тези данни са „смесени“. |
| --- | --- |

3.1.2.

| 3.1.3. | ЕИСК приветства този подход на подкрепа и тъй като не поставя под въпрос избраните примери, не възнамерява да привежда други. Отбелязва обаче, че насоките на Комисията, предназначени за операторите, се ограничават до това да представят контекста посредством примерни ситуации. С цел да отправи предупреждение към Комисията, ЕИСК би искал да изтъкне критичните области, които според него биха могли да създадат проблеми за ползвателите, независимо от насоките и кодексите, които ще бъдат изготвени. |
| --- | --- |

3.1.3.

3.2.   Припомняне на принципите

3.2.1.   Принципът на свободно движение на данните

Пречките пред свободното движение на неличните данни са не толкова от географско естество, колкото функционални и/или свързани със средствата, с които разполагат предприятията, за използване на информационните технологии.

В Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни се забраняват изискванията за локализиране на неличните данни на дадена територия (член 4). От държавите членки се изисква да отменят всички разпоредби в противоположен смисъл в срок от 24 месеца от датата, на която започва да се прилага регламентът (май 2021 г.).

Регламентът допуска изключения, свързани с обществената сигурност. Държавите трябва да публикуват онлайн подробна информация относно изискванията си за локализиране на национално равнище. Европейската комисия може да отправя бележки и да препредава информация от интернет сайтовете на държавите членки.

3.2.2.   Изключения от свободата на движение

| — | Органите на държавите членки могат да имат достъп до прехвърлените данни: Регламентът относно рамка за свободното движение на нелични данни въвежда процедура, която дава възможност на държавата X да получи данните, обработени в държавата Y. Предвидена е процедура на сътрудничество между държавите (членове 5 и 7). Въпреки това при липсата на локализиране ЕИСК се опасява, че данните (счетоводни, финансови, договорни и т.н.) могат да се окажат извън контрола на органите на държавите членки. Той припомня на Комисията да не пренебрегва използването на регулаторния инструмент, ако е необходимо. |
| --- | --- |

—

Органите на държавите членки могат да имат достъп до прехвърлените данни: Регламентът относно рамка за свободното движение на нелични данни въвежда процедура, която дава възможност на държавата X да получи данните, обработени в държавата Y. Предвидена е процедура на сътрудничество между държавите (членове 5 и 7). Въпреки това при липсата на локализиране ЕИСК се опасява, че данните (счетоводни, финансови, договорни и т.н.) могат да се окажат извън контрола на органите на държавите членки. Той припомня на Комисията да не пренебрегва използването на регулаторния инструмент, ако е необходимо.

| — | Единното „звено за контакт“ на всяка държава ще обработи искането с националния надзорен орган, който ще може да предостави данните, ако счете искането за допустимо. Съгласно духа на Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни звената за контакт следва да помагат на участниците да направят информиран избор по отношение на предаването на данни и своите доставчици на услуги в целия Европейски съюз в условията на пълна конкуренция. |
| --- | --- |

—

Единното „звено за контакт“ на всяка държава ще обработи искането с националния надзорен орган, който ще може да предостави данните, ако счете искането за допустимо. Съгласно духа на Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни звената за контакт следва да помагат на участниците да направят информиран избор по отношение на предаването на данни и своите доставчици на услуги в целия Европейски съюз в условията на пълна конкуренция.

ЕИСК смята, че насоките сами по себе си не могат да отстранят многобройните неясноти, свързани с прилагането на този принцип. Трудно е да се преценят основанията на държавите, добросъвестността на операторите или доброто функциониране на звената за контакт. Ще бъде трудно да се извърши оценка в тази област.

| — | Забрана за изискване по пряк или непряк начин на локализирането на данните, освен в обосновани случаи, когато става въпрос за „обществената сигурност“. ЕИСК смята, че използваното в регламента понятие „обществена сигурност“не е достатъчно прецизирано и не е ясно какво точно обхваща във връзка с потока от данни и комерсиализирането им. В Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни изискванията за локализиране на данни се определят като „всяко задължение, забрана, условие, ограничение или друго изискване, което е предвидено в законовите, подзаконовите или административните разпоредби на държава членка“или произтичащи от административни практики (2), които биха задължили операторите да съхраняват данните в периметъра на дадена територия в рамките на Съюза. За Съда на Европейския съюз (3) (и съображение 19, Регламент относно рамка за свободното движение на нелични данни) обществената сигурност обхваща „както вътрешната, така и външната сигурност на дадена държава членка“и предполага „наличието на действителна и достатъчно сериозна заплаха, която засяга някой от основните интереси на обществото“. Това определение включва генетичните, биометричните и здравните данни. Отговорът на държавата членка трябва да бъде пропорционален. |
| --- | --- |

—

Забрана за изискване по пряк или непряк начин на локализирането на данните, освен в обосновани случаи, когато става въпрос за „обществената сигурност“. ЕИСК смята, че използваното в регламента понятие „обществена сигурност“не е достатъчно прецизирано и не е ясно какво точно обхваща във връзка с потока от данни и комерсиализирането им. В Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни изискванията за локализиране на данни се определят като „всяко задължение, забрана, условие, ограничение или друго изискване, което е предвидено в законовите, подзаконовите или административните разпоредби на държава членка“или произтичащи от административни практики (2), които биха задължили операторите да съхраняват данните в периметъра на дадена територия в рамките на Съюза. За Съда на Европейския съюз (3) (и съображение 19, Регламент относно рамка за свободното движение на нелични данни) обществената сигурност обхваща „както вътрешната, така и външната сигурност на дадена държава членка“и предполага „наличието на действителна и достатъчно сериозна заплаха, която засяга някой от основните интереси на обществото“. Това определение включва генетичните, биометричните и здравните данни. Отговорът на държавата членка трябва да бъде пропорционален.

| 3.2.3. | Що се отнася до свободното движение и локализирането на данните, Комитетът счита, че:






  — | избраните критерии могат да бъдат тълкувани по много начини; |
| --- | --- | --- |

3.2.3.

—

избраните критерии могат да бъдат тълкувани по много начини;

| — | единствено съдилищата ще могат да хвърлят светлина върху тях за всеки отделен случай, което може да подкопае доверието, необходимо за търговията, особено в случай на чувствителни данни; споровете, произтичащи от кодексите за поведение, биха могли да задълбочат различията; |
| --- | --- |

—

единствено съдилищата ще могат да хвърлят светлина върху тях за всеки отделен случай, което може да подкопае доверието, необходимо за търговията, особено в случай на чувствителни данни; споровете, произтичащи от кодексите за поведение, биха могли да задълбочат различията;

| — | сроковете за правораздаване са несравнимо по-бавни в сравнение с темповете на развитие на цифровите технологии и движението на данни. |
| --- | --- |

—

сроковете за правораздаване са несравнимо по-бавни в сравнение с темповете на развитие на цифровите технологии и движението на данни.

ЕИСК смята, че несигурността и сложността на ситуацията възпират микропредприятията и МСП.

| 3.2.4. | ЕИСК изразява съжаление, че в насоките не е предвидено нищо във връзка със споровете и начините за проверка на това как държавите членки ще спазват критериите за обществена сигурност и как биха могли да бъдат санкционирани при необходимост. ЕИСК изразява загриженост, че разяснителният текст на съобщението не е достатъчен, за да позволи на операторите от микропредприятията и МСП да се ориентират сред правните клопки, както и че несигурността не дава възможност за изграждане на чувството на доверие и правна сигурност, необходимо за развитието на сектора. |
| --- | --- |

3.2.4.

| 3.2.5. | ЕИСК отчита положителния факт от съобщението на Комисията, а именно широкото разпространение на информация „от горе надолу“относно ситуацията, създадена от двата регламента. То е повече от необходимо за микропредприятията и МСП. ЕИСК би желал действията на националните звена за контакт и използването на сайта на Комисията от тези участници да бъдат оценени още на шестия месец от началото на дейността им, за да могат да се приложат бързо коригиращи действия, в случай че се установи липса на информация и комуникация. |
| --- | --- |

3.2.5.

4.   Конкретни бележки

4.1.   Данни

| 4.1.1. | По подразбиране неличните данни обхващат наборите от цифрови данни, които не попадат в сферата на личните данни, както са определени в Общия регламент относно защитата на данните. Може да става въпрос за търговски данни, данни относно прецизното земеделие, относно нуждите от поддръжка на машини, метеорологични данни и т.н. |
| --- | --- |

4.1.1.

| 4.1.2. | Данните, събирани от публичните служби, като болниците, службите за социално подпомагане или данъчните служби, може да се намират в изключително голяма близост с личните данни на пациентите или данъкоплатците. Предприятията, които ги използват, трябва да гарантират, че данните не позволяват установяване на самоличността на лицата, нито могат да бъдат изведени от анонимност след анонимизиране. За микропредприятията или МСП това може да означава процедури, изискващи твърде много време и средства. Тъй като двата регламента (Общият регламент относно защитата на данните и Регламентът относно рамка за свободното движение на нелични данни) заедно гарантират свободното движение на всички данни в ЕС, когато те са „неразривно свързани“, предвидената в Общия регламент правна защита се прилага спрямо наборите от смесени данни (съображение 8 и член 2, параграф 2 от Регламент (ЕС) 2018/1807). Следователно към първото ограничение на свободното движение на нелични данни, свързано с обществената сигурност, се добавя още едно, свързано със самото естество на данните. Това е основният въпрос в съобщението на Комисията, в което неколкократно се споменава близостта между личните и неличните данни: „наборите от смесени данни представляват по-голямата част от наборите от данни“(съобщение, параграф 2.2), те могат да бъдат „неразривно свързани“(параграф 2.2); „нито един от двата регламента не задължава предприятията да разделят наборите от данни“(параграф 2.2). |
| --- | --- |

4.1.2.

| 4.1.3. | Предприятието трябва да реши дали неличните данни, които обработва, са „неразривно свързани“с лични данни и да ги защити, ако това е така. За предприятието не е лесно да подготви „out management“(възлагане на управлението на данните на външен изпълнител). Изглежда е невъзможно да се даде общо определение на смесените данни, а припокриването на двата регламента вероятно ще доведе до още припокривания с други текстове относно законодателството в областта на данните, например свързаните с интелектуалната собственост: неличните данни могат да се движат, но ако бъдат използвани отново в едно произведение, няма да подлежат на същите правила. ЕИСК смята, че връзките между различните текстове ще се окажат много труден за разрешаване въпрос. В съдебната практика вече беше изисквано „неразривността“да бъде разглеждана въз основа на „разумен“критерий. ЕИСК отбелязва, че в настоящото съобщение очевидно не могат да бъдат прегледани всички възможни случаи, за да се помогне на участниците, и създалата се ситуация е по-скоро от полза за големите предприятия. ЕИСК препоръчва на Комисията да гарантира, че на практика личните данни няма постепенно да започнат да се третират като нелични данни и че Общият регламент относно защитата на данните запазва цялостното си приложно поле, дори и ако в средносрочен план се наложи сливане на двата регламента за по-добра защита на данните, а не засилено търгуване с тях. |
| --- | --- |

4.1.3.

4.2.   Относно преносимостта, предаването, обработването и съхраняването на данните

В Общия регламент относно защитата на данните се предвижда преносимостта да бъде уредена чрез регулиране (член 20), а в Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни — чрез саморегулиране. ЕИСК изразява съжаление, че е възможно това да създаде голяма степен на правна несигурност, което може да бъде в ущърб на микропредприятията и МСП поради многобройните рискове от съдебни спорове. Според ЕИСК, ако неличните данни представляват нематериални стоки, които могат да се движат свободно, те могат да се внасят и изнасят. В настоящия контекст би било интересно да се проведе дебат относно собствеността върху неличните данни. Но истинският източник на стойност са не самите данни, а по-скоро масивите от данни. Това навежда Комитета на мнението, че политиката в областта на конкуренцията вероятно не е пригодена за този вид пазар. ЕИСК си задава въпроса как създаденото положение ще укрепи производителността на микропредприятията и МСП. Съобщението на Комисията не предоставя отговор по същество на този въпрос.

4.3.   Относно доставчиците на услуги

| 4.3.1. | ЕС не разполага с големи оператори, нито с „европейски“облак, във връзка с което ЕИСК отдавна изразява съжаление. Търсената икономия от мащаба е привилегия на големите американски дружества в сферата на ИТ и на някои китайски дружества. Затова дори големите администрации на държавите членки са привлечени от възможността да им окажат доверие и да им прехвърлят управлението на своите данни (какъвто е случаят с Франция). |
| --- | --- |

4.3.1.

| 4.3.2. | ЕИСК смята, че европейците трябва да създадат партньорски екосистеми и да предвидят предаване на данни между платформите. Освен с настоящото съобщение Комисията би могла да помогне на микропредприятията и МСП да разработят ресурси за тази цел, както направи за услугите от общ интерес в проекта си от 2018 г. за „Федерация за общоевропейски компютърни услуги „в облак“за предоставянето на услуги от общ интерес от икономическо и неикономическо естество (услуга по заявка, FaaS) и както предвижда с Мрежата от центрове за цифрови иновации (A network of Digital Innovation Hubs, web/Commission/DIHs/janvier 2019). |
| --- | --- |

4.3.2.

4.4.   Сигурност на данните (4)

| 4.4.1. | Във вътрешен план националните оператори (5) проверяват естеството на данните си, които ще бъдат предадени за прехвърляне, и ги защитават. Задължението за локализиране съответстваше на правила за сигурност, подлежащи на проверка съгласно националното законодателство. Въпреки Общия регламент относно защитата на данните и Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни стандартите за сигурност в областта на информационните технологии не са уеднаквени между различните държави от ЕС. Комитетът смята, че националните звена за контакт следва да предоставят много сериозна информация по този въпрос на микропредприятията и МСП, както и на частните и обществените служби, на различни езици.

  Във външен план ЕИСК смята, че не е сигурно дали чуждестранните дружества извън ЕС ще могат да спазват кодексите за поведение и да възстановяват данните след ново предаване по желание на техните притежатели. Той се опасява, че в дългосрочен план ще стане трудно да се разграничат отговорностите.
  Комитетът препоръчва на Комисията да помогне на европейските участници в много кратки срокове да разработят капацитет за използване на алгоритми, способни да обработват масивите от нелични данни в рамките на единния пазар на данни. |
| --- | --- |

4.4.1.

Във външен план ЕИСК смята, че не е сигурно дали чуждестранните дружества извън ЕС ще могат да спазват кодексите за поведение и да възстановяват данните след ново предаване по желание на техните притежатели. Той се опасява, че в дългосрочен план ще стане трудно да се разграничат отговорностите.

Комитетът препоръчва на Комисията да помогне на европейските участници в много кратки срокове да разработят капацитет за използване на алгоритми, способни да обработват масивите от нелични данни в рамките на единния пазар на данни.

| 4.4.2. | Въпросът за физическото местоположение на сървърите и за тяхната сигурност ще остане част от търговските и дипломатическите преговори, които води всяка държава. Този въпрос е от съществено значение. Изправени пред големите дружества в областта на информационните технологии и съответните им референтни държави и въпреки факта, че управлението на данните е споделена компетентност между държавите членки и ЕС, държавите членки биха поели риск, ако решат да преговарят поотделно. |
| --- | --- |

4.4.2.

| 4.4.3. | ЕИСК предлага на Комисията да уточни съобщението си относно задълженията, наложени на доставчиците на услуги по отношение на съхраняването на нелични данни, използваните методи, физическите места, предвидената или разрешената продължителност на съхраняване и използването след обработката, тъй като тези елементи са свързани с тяхната сигурност и могат да бъдат от значение за европейските предприятия в условията на глобална конкуренция. |
| --- | --- |

4.4.3.

4.5.   Кодекси за поведение

| 4.5.1. | Считано от май 2019 г., участниците, засегнати от Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни (предимно ползватели и доставчици на компютърни услуги „в облак“), се приканват да изготвят свой кодекс за поведение в срок от 12 месеца. Според Комисията следва да се вземат предвид добрите практики, подходите по отношение на схемите за сертифициране и комуникационните пътни карти. Работните групи SWIPO и CSPCERT допринасят с експертни познания. |
| --- | --- |

4.5.1.

| 4.5.2. | Комисията се позовава на направеното във връзка с Общия регламент относно защитата на данните (съобщение, стр. 23). Действително, тъй като този регламент е изготвен в съответствие със становището на Европейския комитет за защита на данните (6), той може да послужи за основа на Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни. Сдруженията на представителите на даден сектор могат да изготвят свой кодекс за поведение. Авторите трябва да докажат на компетентните органи, че техният проект на кодекс, независимо дали е на национално или транснационално равнище, отговаря на специфична нужда на сектора, улеснява прилагането на регламента и създава ефективни механизми за надзор на спазването на кодекса. |
| --- | --- |

4.5.2.

| 4.5.3. | Още преди влизането в сила на Общия регламент относно защитата на данните основните доставчици на инфраструктура като услуга (IaaS) и на софтуер като услуга (SaaS) бяха изготвили собствен кодекс за поведение, за да определят условията на прилагане, като по този начин премахнат областите на несигурност, посочени от специалистите (7); те включиха МСП, тъй като смятаха, че за голяма част от тях самостоятелното сертифициране е за предпочитане пред много високите разходи за външно сертифициране. |
| --- | --- |

4.5.3.

| 4.5.4. | ЕИСК подкрепя секторен подход към Регламента относно рамка за свободното движение на нелични данни, ако единната форма не е подходяща за всички. В рамките на Общия регламент относно защитата на данните е изложен неизчерпателен списък на аспектите, които трябва да бъдат обхванати от кодексите (член 40, параграф 2), по-специално по отношение на добросъвестното и прозрачно естество на процедурите, сигурността във връзка с предаването на данните и разрешаването на спорове. В интерес на заинтересованите страни и с оглед на засилването на доверието на потребителите към европейския подход участниците трябва да бъдат насърчавани да следват подобен модел и да развиват чувство на отговорност, етика и солидарност, по-специално чрез насоки, в които се отчита изкуственият интелект. Това е един от аспектите, които Комитетът желае да изтъкне: той препоръчва на Комисията да не оставя саморегулирането и уреждането на спорове по взаимно съгласие да доведат до различни тълкувания на текстовете. Напротив, необходимо е Комисията да положи максимални усилия за обединяване на текстовете, за да може впоследствие да изготви правила, които да се прилагат за всички, и да го упомене в пътните карти относно информирането и комуникацията. |
| --- | --- |

4.5.4.

5.   Оценка

Комисията ще прави редовна оценка на въздействието на свободния поток, прилагането на регламента, отмяната на ограничителните мерки от страна на държавите членки и ефективността на кодексите за поведение. ЕИСК счита, че във връзка с това представители на гражданското общество следва да бъдат поканени, за да изразят своята позиция (8). С оглед на това цялото общество да се чувства в безопасност и съответно да подхожда с доверие към тези нови цифрови практики, Европейският съюз и държавите членки трябва да премахнат несигурността във връзка с приложимото право, поверителността, съхраняването и възстановяването без загуба на данните, гаранциите за осъществимост и добросъвестност на участниците, както и финансовите гаранции. Неразривната свързаност на данните, които са едновременно лични и нелични, представлява източник на опасения и предвид техния дял спрямо всички данни ЕИСК си задава въпроса дали саморегулирането действително е единственото възможно решение. Той препоръчва в средносрочен план правилата на Общия регламент относно защитата на данните да се прилагат за всички данни и всички движения на данни, като са възможни изключения за „истинските“нелични данни.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(1)  OB L 303, 28.11.2018 г., стр. 59.

1

(2)  Регламент (ЕС) 2018/1807, член 3, параграф 5.

2

(3)  Вж. Съобщение COM(2019) 250, бележки под линия, стр. 13 и решение C-331/16 и C-366/16 K./Staatssecretaris van Veiligheid en Justitie и H. F./Belgische Staat: „42. Що се отнася до понятието „обществена сигурност“, от практиката на Съда следва, че то обхваща едновременно и вътрешната, и външната сигурност на дадена държава членка (решение от 23 ноември 2010 г., Tsakouridis, C-145/09, EU:C:2010:708, т. 43). Вътрешната сигурност може да бъде засегната по-специално от пряка заплаха за спокойствието и физическата сигурност на населението на дадена държава членка (вж. в този смисъл решение от 22 май 2012 г., I, C-348/09, EU:C:2012:300, т. 28). Що се отнася до външната сигурност, тя може да бъде засегната по-специално от риска от сериозно смущаване на външните отношения на тази държава членка или на мирното съвместно съществуване на народите (вж. в този смисъл решение от 23 ноември 2010 г., Tsakouridis, C-145/09, EU:C:2010:708, т. 44).“

3

понятието „обществена сигурност“

обхваща едновременно и вътрешната, и външната сигурност на дадена държава членка

пряка заплаха за спокойствието и физическата сигурност

риска от сериозно смущаване на външните отношения на тази държава членка

(4)  ОВ С 227, 28.6.2018 г, стр. 86.

4

(5)  ОВ С 218, 23.7.2011 г., стр. 130.

5

(6)  Европейски комитет за защита на данните; Насоки 1/2019 относно кодексите за поведение, 12.2.2019 г., https://edpb.europa.eu/our-work-tools/our-documents/guidelines/guidelines-12019-codes-conduct-and-monitoring-bodies-under_bg.

6

(7)  CISPE, Cloud Infrastructure Services Providers in Europe (Доставчици на инфраструктура за компютърни услуги „в облак“в Европа).

7

(8)  ОВ C 487, 28.12.2016 г., стр. 92.; ОВ C 62, 15.2.2019 г., стр. 292.

8

---

ПРИЛОЖЕНИЕ

Следните предложени изменения бяха отхвърлени от асамблеята, но получиха най-малко една четвърт от подадените гласове (член 59, параграф 3 от Правилника за дейността):

Параграф 4.1.3

се изменя, както следва:

Предприятието трябва да реши дали неличните данни, които обработва, са „неразривно свързани“ с лични данни и да ги защити, ако това е така. За предприятието не е лесно да подготви „out management“ (възлагане на управлението на данните на външен изпълнител). Изглежда е невъзможно да се даде общо определение на смесените данни, а припокриването на двата регламента вероятно ще доведе до още припокривания с други текстове относно законодателството в областта на данните, например свързаните с интелектуалната собственост: неличните данни могат да се движат, но ако бъдат използвани отново в едно произведение, няма да подлежат на същите правила. ЕИСК смята, че връзките между различните текстове ще се окажат много труден за разрешаване въпрос. В съдебната практика вече беше изисквано „неразривността“ да бъде разглеждана въз основа на „разумен“ критерий. ЕИСК отбелязва, че в настоящото съобщение очевидно не могат да бъдат прегледани всички възможни случаи, за да се помогне на участниците, и създалата се ситуация е по-скоро от полза за големите предприятия. ЕИСК препоръчва на Комисията да гарантира, че на практика личните данни няма постепенно да започнат да се третират като нелични данни и че Общият регламент относно защитата на данните запазва цялостното си приложно поле, дори и ако в средносрочен план се наложи сливане на двата регламента за по-добра защита на данните, а не засилено търгуване с тях.

Параграф 5

се изменя, както следва:

Комисията ще прави редовна оценка на въздействието на свободния поток, прилагането на регламента, отмяната на ограничителните мерки от страна на държавите членки и ефективността на кодексите за поведение. ЕИСК счита, че във връзка с това представители на гражданското общество следва да бъдат поканени, за да изразят своята позиция. С оглед на това цялото общество да се чувства в безопасност и съответно да подхожда с доверие към тези нови цифрови практики, Европейският съюз и държавите членки трябва да премахнат несигурността във връзка с приложимото право, поверителността, съхраняването и възстановяването без загуба на данните, гаранциите за осъществимост и добросъвестност на участниците, както и финансовите гаранции. Неразривната свързаност на данните, които са едновременно лични и нелични, представлява източник на опасения и предвид техния дял спрямо всички данни ЕИСК си задава въпроса дали саморегулирането действително е единственото възможно решение. Той препоръчва в средносрочен план правилата на Общия регламент относно защитата на данните да се прилагат за всички данни и всички движения на данни, като са възможни изключения за „истинските“ нелични данни.

Параграф 1.1, трета подточка

се изменя, както следва:

ЕИСК препоръчва Комисията:

... ... ...

| — | да гарантира, като същевременно насърчава свободното движение, че личните данни няма постепенно да започнат да се третират като нелични данни и че Общият регламент относно защитата на данните ще запази цялото си приложно поле, дори и ако в средносрочен план се наложи сливане на двата регламента за по-добра защита, а не засилено търгуване с данните; |
| --- | --- |

—

да гарантира, като същевременно насърчава свободното движение, че личните данни няма постепенно да започнат да се третират като нелични данни и че Общият регламент относно защитата на данните ще запази цялото си приложно поле, дори и ако в средносрочен план се наложи сливане на двата регламента за по-добра защита, а не засилено търгуване с данните;

... ... ...

Изложение на мотивите

Общият регламент относно защитата на данните и Регламент (ЕС) 2018/1807 имат различно правно основание, съответно член 16 от ДФЕС относно правото на всички лица на защита на техните лични данни и член 114 от ДФЕС относно сближаването на законодателствата. Двете разпоредби предоставят на ЕС различен обхват за интервенция в частния бизнес (което е причината, поради която в първия случай ЕС изготвя стриктно и подробно регулиране, а във втория случай избра саморегулирането като най-подходящо и пропорционално средство за интервенция). Следователно тези два инструмента не могат да бъдат юридически слети.

Резултат от гласуването на изменението:

| Гласове „за“ | : | 54 |
| --- | --- | --- |
| Гласове „против“ | : | 84 |
| Гласове „въздържал се“ | : | 18 |

Гласове „за“

:

54

Гласове „против“

:

84

Гласове „въздържал се“

:

18

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/129 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/129

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) No 1309/2013 относно Европейския фонд за приспособяване към глобализацията (2014—2020 г.)“

(COM(2019) 397 final – 2019/0180 (COD)

(2020/C 14/19)

| Консултация | Европейски парламент, 16.9.2019 г.
  Съвет: 13.9.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 175, параграф 3 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | Консултативна комисия по индустриални промени |
| Приемане на пленарна сесия | 25 и 26 септември 2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 112/0/3 |

Консултация

Европейски парламент, 16.9.2019 г.

Съвет: 13.9.2019 г.

Правно основание

Член 175, параграф 3 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

Консултативна комисия по индустриални промени

Приемане на пленарна сесия

25 и 26 септември 2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

112/0/3

След като прецени, че съдържанието на предложението е задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 546-ата си пленарна сесия, проведена на 25 и 26 септември 2019 г. (заседание от 25 септември 2019 г.), Комитетът реши с 112 гласа „за“ и 3 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/130 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/130

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2017/2403 по отношение на разрешенията за риболов на кораби на Съюза във водите на Обединеното кралство и на риболовните операции на риболовни кораби на Обединеното кралство във водите на Съюза“

(COM(2019) 398 final – 2019/0187(COD)

(2020/C 14/20)

| Консултация | Европейски парламент, 16.9.2019 г.
  Съвет на Европейския съюз, 16.9.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“ |
| Приемане на пленарна сесия | 25 и 26 септември 2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 123/0/4 |

Консултация

Европейски парламент, 16.9.2019 г.

Съвет на Европейския съюз, 16.9.2019 г.

Правно основание

Член 43, параграф 2 и член 304 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Земеделие, развитие на селските райони, околна среда“

Приемане на пленарна сесия

25 и 26 септември 2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

123/0/4

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително и не изисква никакви бележки от негова страна, на 546-ата си пленарна сесия, проведена на 25 и 26 септември 2019 г. (заседание от 25 септември 2019 г.), Комитетът реши със 123 гласа „за“, без гласове „против“ и 4 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

| 15.1.2020 | BG | Официален вестник на Европейския съюз | C 14/131 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

BG

Официален вестник на Европейския съюз

C 14/131

---

Становище на Европейския икономически и социален комитет относно „Предложение за регламент на Европейския парламент и на Съвета за изменение на Регламент (ЕС) 2019/501 и Регламент (ЕС) 2019/502 по отношение на периодите на прилагане“

(COM(2019) 396 final — 2019/0179 (COD)

(2020/C 14/21)

| Консултация | Европейски съвет, 13.9.2019 г.
  Европейски парламент, 16.9.2019 г. |
| --- | --- |
| Правно основание | Член 91, параграф 1 и член 100, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз |
| Компетентна секция | „Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“ |
| Приемане на пленарна сесия | 25.9.2019 г. |
| Пленарна сесия No | 546 |
| Резултат от гласуването
  („за“/„против“/„въздържал се“) | 115/0/3 |

Консултация

Европейски съвет, 13.9.2019 г.

Европейски парламент, 16.9.2019 г.

Правно основание

Член 91, параграф 1 и член 100, параграф 2 от Договора за функционирането на Европейския съюз

Компетентна секция

„Транспорт, енергетика, инфраструктури, информационно общество“

Приемане на пленарна сесия

25.9.2019 г.

Пленарна сесия No

546

Резултат от гласуването

(„за“/„против“/„въздържал се“)

115/0/3

След като прецени, че съдържанието на предложението е напълно задоволително, и предвид факта, че вече се е произнесъл по двата регламента в предходните си становища TEN/689 и TEN/690, приети на 20 февруари 2019 г. (*1), на 546-ата си пленарна сесия, проведена на 25 и 26 септември 2019 г. (заседание от 25 септември), Комитетът реши със 115 гласа „за“ и 3 гласа „въздържал се“ да приеме положително становище по предложения текст и да се позове на позицията, изразена в горепосочените документи.

Брюксел, 25 септември 2019 г.

Председател

на Европейския икономически и социален комитет

Luca JAHIER

---

(*1)  Становища на ЕИСК относно осигуряването на основни въздушни връзки след Брексит (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр.42) и относно гарантиране на основна свързаност на товарния автомобилен след Брексит (ОВ C 190, 5.6.2019 г., стр.48).

*1

---