# Euroopa Liidu C 270/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 270 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide25. oktoober 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 270

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide25. oktoober 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| | ARVAMUSED |
| | Euroopa Andmekaitseinspektor |
| 2008/C 270/01 | Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta — komisjoni 12. detsembri 2007. aasta otsus siseturu infosüsteemi (IMI) rakendamise kohta seoses isikuandmete kaitsega (2008/49/EÜ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

2008/C 270/01

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta — komisjoni 12. detsembri 2007. aasta otsus siseturu infosüsteemi (IMI) rakendamise kohta seoses isikuandmete kaitsega (2008/49/EÜ)

1

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 270/02 | Komisjoni teatis — Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras | 8 |
| 2008/C 270/03 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5154 — CASC JV) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/04 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5169 — Galp Energia España/Agip España) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/05 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5201 — Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 270/06 | Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life) (
  1
  ) | 16 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 270/02

Komisjoni teatis — Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras

8

2008/C 270/03

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5154 — CASC JV) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/04

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5169 — Galp Energia España/Agip España) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/05

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5201 — Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  )

1

16

2008/C 270/06

Teatatud koondumise aktsepteering (Toimik nr COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life) (
  1
  )

1

16

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 270/07 | Euro vahetuskurss | 17 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 270/08 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 18 |
| 2008/C 270/09 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 270/10 | Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes (
  1
  ) | 22 |
| 2008/C 270/11 | Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  ) | 24 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 270/07

Euro vahetuskurss

17

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 270/08

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

18

2008/C 270/09

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes (
  1
  )

1

20

2008/C 270/10

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes (
  1
  )

1

22

2008/C 270/11

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes (
  1
  )

1

24

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 270/12 | Teade Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise teadaanne | 26 |
| | KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 270/13 | Riigiabi — Rumeenia — Riigiabi C 39/08 (ex N 148/08) — Koolitusabi ettevõtjale Ford Craiova — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  ) | 29 |

V   Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 270/12

Teade Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise teadaanne

26

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

2008/C 270/13

Riigiabi — Rumeenia — Riigiabi C 39/08 (ex N 148/08) — Koolitusabi ettevõtjale Ford Craiova — Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 270/14 | Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge) | s3 |

2008/C 270/14

Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

ARVAMUSED

Euroopa Andmekaitseinspektor

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/1

---

Euroopa Andmekaitseinspektori arvamus järgmise õigusakti kohta — komisjoni 12. detsembri 2007. aasta otsus siseturu infosüsteemi (IMI) rakendamise kohta seoses isikuandmete kaitsega (2008/49/EÜ)

(2008/C 270/01)

EUROOPA ANDMEKAITSEINSPEKTOR,

võttes arvesse Euroopa Ühenduse asutamislepingut, eriti selle artiklit 286,

võttes arvesse Euroopa Liidu põhiõiguste hartat, eriti selle artiklit 8,

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 24. oktoobri 1995. aasta direktiivi 95/46/EÜ üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ja selliste andmete vaba liikumise kohta ning

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrust (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta, eriti selle artiklit 41,

ON VASTU VÕTNUD JÄRGMISE ARVAMUSE:

1.   SISSEJUHATUS

Siseturu infosüsteem

| 1. | Siseturu infosüsteem (edaspidi „IMI”) on infotehnoloogia vahend, mis võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel vahetada siseturualaste õigusaktide rakendamisel omavahel teavet. IMI rahastatakse programmist IDABC (üleeuroopaliste e-valitsuste teenuste koostalitlusvõimeline osutamine riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele) (1). |
| --- | --- |

1.

Siseturu infosüsteem (edaspidi „IMI”) on infotehnoloogia vahend, mis võimaldab liikmesriikide pädevatel asutustel vahetada siseturualaste õigusaktide rakendamisel omavahel teavet. IMI rahastatakse programmist IDABC (üleeuroopaliste e-valitsuste teenuste koostalitlusvõimeline osutamine riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele) (1).

| 2. | IMI kavandatakse üldsüsteemina, et toetada mitmeid siseturgu käsitlevate õigusaktide valdkondi, ning nähakse ette selle kasutusala laiendamist, et see toetaks tulevikus mitmeid õigusloome valdkondi. Algselt hakatakse IMI kasutama selleks, et toetada direktiivi 2005/36/EÜ (edaspidi „kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiv”) vastastikuse abi sätteid (2). Alates 2009. aasta detsembrist hakatakse IMI kasutama ka selleks, et toetada direktiivi 2006/123/EÜ (edaspidi „teenuste direktiiv”) halduskoostöö sätteid (3). |
| --- | --- |

2.

IMI kavandatakse üldsüsteemina, et toetada mitmeid siseturgu käsitlevate õigusaktide valdkondi, ning nähakse ette selle kasutusala laiendamist, et see toetaks tulevikus mitmeid õigusloome valdkondi. Algselt hakatakse IMI kasutama selleks, et toetada direktiivi 2005/36/EÜ (edaspidi „kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiv”) vastastikuse abi sätteid (2). Alates 2009. aasta detsembrist hakatakse IMI kasutama ka selleks, et toetada direktiivi 2006/123/EÜ (edaspidi „teenuste direktiiv”) halduskoostöö sätteid (3).

Artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühma arvamus ja Euroopa Andmekaitseinspektori kaasamine

| 3. | 2007. aasta kevadel palus Euroopa Komisjon, et artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühm (edaspidi „artikli 29 töörühm”) esitaks oma arvamuse, selleks et analüüsida IMI mõju andmekaitsele. Artikli 29 töörühm esitas oma arvamuse IMI andmekaitseaspektide kohta 20. septembril 2007 (4). Artikli 29 töörühma arvamuses toetati komisjoni kava võtta vastu otsus, millega reguleeritakse IMI andmekaitseaspekte, ning anda IMIs toimuvale andmevahetusele konkreetsem õiguslik alus. |
| --- | --- |

3.

2007. aasta kevadel palus Euroopa Komisjon, et artikli 29 alusel asutatud andmekaitse töörühm (edaspidi „artikli 29 töörühm”) esitaks oma arvamuse, selleks et analüüsida IMI mõju andmekaitsele. Artikli 29 töörühm esitas oma arvamuse IMI andmekaitseaspektide kohta 20. septembril 2007 (4). Artikli 29 töörühma arvamuses toetati komisjoni kava võtta vastu otsus, millega reguleeritakse IMI andmekaitseaspekte, ning anda IMIs toimuvale andmevahetusele konkreetsem õiguslik alus.

| 4. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et komisjon palus enne siseturu infosüsteemi käsitleva otsuse koostamist artikli 29 töörühmal esitada oma arvamuse. Euroopa Andmekaitseinspektor osales aktiivselt IMIga tegeleva alltöörühma töös ning toetab artikli 29 töörühma arvamuse järeldusi. Ta tervitab ka asjaolu, et komisjon konsulteeris enne siseturu infosüsteemi käsitleva otsuse vastuvõtmist mitteametlikult Euroopa Andmekaitseinspektoriga. See võimaldas teha ettepanekuid juba enne otsuse vastuvõtmist, mida oli vaja eelkõige seetõttu, et asjaomane menetlus puudutas komisjoni enda otsust, mitte komisjoni ettepanekut, mis läbib nõukogu ja Euroopa Parlamenti kaasava seadusandliku menetluse. |
| --- | --- |

4.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et komisjon palus enne siseturu infosüsteemi käsitleva otsuse koostamist artikli 29 töörühmal esitada oma arvamuse. Euroopa Andmekaitseinspektor osales aktiivselt IMIga tegeleva alltöörühma töös ning toetab artikli 29 töörühma arvamuse järeldusi. Ta tervitab ka asjaolu, et komisjon konsulteeris enne siseturu infosüsteemi käsitleva otsuse vastuvõtmist mitteametlikult Euroopa Andmekaitseinspektoriga. See võimaldas teha ettepanekuid juba enne otsuse vastuvõtmist, mida oli vaja eelkõige seetõttu, et asjaomane menetlus puudutas komisjoni enda otsust, mitte komisjoni ettepanekut, mis läbib nõukogu ja Euroopa Parlamenti kaasava seadusandliku menetluse.

Komisjoni otsus 2008/49/EÜ

| 5. | Komisjon võttis 12. detsembril 2007 vastu otsuse 2008/49/EÜ siseturu infosüsteemi (IMI) rakendamise kohta seoses isikuandmete kaitsega (edaspidi „IMI otsus”). Otsuses võeti arvesse mõned Euroopa Andmekaitseinspektori ja artikli 29 töörühma tehtud soovitused. Samuti määratleti selles õiguslik alus. |
| --- | --- |

5.

Komisjon võttis 12. detsembril 2007 vastu otsuse 2008/49/EÜ siseturu infosüsteemi (IMI) rakendamise kohta seoses isikuandmete kaitsega (edaspidi „IMI otsus”). Otsuses võeti arvesse mõned Euroopa Andmekaitseinspektori ja artikli 29 töörühma tehtud soovitused. Samuti määratleti selles õiguslik alus.

Euroopa Andmekaitseinspektori üldine seisukoht IMI küsimuses

| 6. | Euroopa Andmekaitseinspektor on IMI suhtes meelestatud üldiselt positiivselt. Euroopa Andmekaitseinspektor toetab komisjoni eesmärki luua teabe vahetamiseks elektrooniline süsteem ning reguleerida selle andmekaitse aspekte. Selline tõhustatud süsteem ei pruugi üksnes koostööd tõhusamaks muuta, vaid see võib aidata tagada ka kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktide täitmise. Seda saab teha, luues selge raamistiku, et määrata kindlaks, millist teavet võib vahetada ning kellega ja millistel tingimustel võib seda teha. |
| --- | --- |

6.

Euroopa Andmekaitseinspektor on IMI suhtes meelestatud üldiselt positiivselt. Euroopa Andmekaitseinspektor toetab komisjoni eesmärki luua teabe vahetamiseks elektrooniline süsteem ning reguleerida selle andmekaitse aspekte. Selline tõhustatud süsteem ei pruugi üksnes koostööd tõhusamaks muuta, vaid see võib aidata tagada ka kohaldatavate andmekaitsealaste õigusaktide täitmise. Seda saab teha, luues selge raamistiku, et määrata kindlaks, millist teavet võib vahetada ning kellega ja millistel tingimustel võib seda teha.

| 7. | Siiski peituvad tsentraliseeritud elektroonilise süsteemi loomises ka teatavad ohud. Selliseks ohuks võib olla eelkõige, et andmeid jagatakse rohkem ja suuremale andmesaajate ringile, kui tõhusa koostöö eesmärgil oleks rangelt vajalik, ning et kõnealused andmed, sealhulgas andmed, mis võivad olla vananenud ja ebatäpsed, võivad jääda elektroonilisse süsteemi kauemaks kui vaja. Samuti on tundlik teema 27-le liikmesriigile kättesaadava andmebaasi turvalisus, kuna süsteem on tervikuna nii tugev, kui võrgu kõige nõrgem lüli lubab sel olla. |
| --- | --- |

7.

Siiski peituvad tsentraliseeritud elektroonilise süsteemi loomises ka teatavad ohud. Selliseks ohuks võib olla eelkõige, et andmeid jagatakse rohkem ja suuremale andmesaajate ringile, kui tõhusa koostöö eesmärgil oleks rangelt vajalik, ning et kõnealused andmed, sealhulgas andmed, mis võivad olla vananenud ja ebatäpsed, võivad jääda elektroonilisse süsteemi kauemaks kui vaja. Samuti on tundlik teema 27-le liikmesriigile kättesaadava andmebaasi turvalisus, kuna süsteem on tervikuna nii tugev, kui võrgu kõige nõrgem lüli lubab sel olla.

| 8. | Seetõttu on väga oluline, et andmekaitseküsimusi käsitletaks õiguslikult siduvas ühenduse aktis võimalikult terviklikult ja ühemõtteliselt. |
| --- | --- |

8.

Seetõttu on väga oluline, et andmekaitseküsimusi käsitletaks õiguslikult siduvas ühenduse aktis võimalikult terviklikult ja ühemõtteliselt.

IMI kasutusala selge piiritlemine

| 9. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et komisjon määrab ja piiritleb selgelt IMI kasutusala, esitades lisas loetelu asjaomastest ühenduse õigusaktidest, mille alusel võib teavet vahetada. Praegu on selles loetelus üksnes kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiv ja teenuste direktiiv, kuid IMI kasutusala peaks tulevikus laienema. Kui võetakse vastu uus õigusakt, milles nähakse ette teabevahetus IMI kasutades, ajakohastatakse samaaegselt kõnealust lisa. Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud moodust, kuna sellega i) piiritletakse selgelt IMI kasutusala; ii) tagatakse läbipaistvus, võimaldades samaaegselt; iii) paindlikkust juhuks, kui IMI hakatakse tulevikus kasutama täiendavaks teabevahetuseks. Samuti tagatakse sellega, et IMI kaudu ei saa teavet vahetada i) ilma konkreetses siseturualases õigusaktis sätestatud asjakohase õigusliku aluseta, millega lubatakse või volitatakse teabe vahetamist ning ii) IMI otsuse lisas kõnealusele õiguslikule alusele viitamata. |
| --- | --- |

9.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et komisjon määrab ja piiritleb selgelt IMI kasutusala, esitades lisas loetelu asjaomastest ühenduse õigusaktidest, mille alusel võib teavet vahetada. Praegu on selles loetelus üksnes kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiv ja teenuste direktiiv, kuid IMI kasutusala peaks tulevikus laienema. Kui võetakse vastu uus õigusakt, milles nähakse ette teabevahetus IMI kasutades, ajakohastatakse samaaegselt kõnealust lisa. Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab nimetatud moodust, kuna sellega i) piiritletakse selgelt IMI kasutusala; ii) tagatakse läbipaistvus, võimaldades samaaegselt; iii) paindlikkust juhuks, kui IMI hakatakse tulevikus kasutama täiendavaks teabevahetuseks. Samuti tagatakse sellega, et IMI kaudu ei saa teavet vahetada i) ilma konkreetses siseturualases õigusaktis sätestatud asjakohase õigusliku aluseta, millega lubatakse või volitatakse teabe vahetamist ning ii) IMI otsuse lisas kõnealusele õiguslikule alusele viitamata.

IMI otsust puudutavad peamised probleemid

| 10. | Siiski ei ole Euroopa Andmekaitseinspektor rahul i) IMI otsuse õigusliku aluse valikuga, mis tähendab, et IMI otsus põhineb praegu ebakindlatel õiguslikel alustel (vt käesoleva arvamuse osa 2) ning ii) asjaoluga, et kõnealusesse dokumenti ei ole lisatud mitmeid vajalikke sätted, millega reguleeritaks üksikasjalikult IMI andmekaitseaspekte (vt käesoleva arvamuse osa 3). |
| --- | --- |

10.

Siiski ei ole Euroopa Andmekaitseinspektor rahul i) IMI otsuse õigusliku aluse valikuga, mis tähendab, et IMI otsus põhineb praegu ebakindlatel õiguslikel alustel (vt käesoleva arvamuse osa 2) ning ii) asjaoluga, et kõnealusesse dokumenti ei ole lisatud mitmeid vajalikke sätted, millega reguleeritaks üksikasjalikult IMI andmekaitseaspekte (vt käesoleva arvamuse osa 3).

| 11. | Kahjuks tähendab komisjoni võetud lahendus praktikas seda, et vastupidiselt Euroopa Andmekaitseinspektori ja artikli 29 töörühma ootustele ei hakka IMI otsus nüüd kõikehõlmavalt reguleerima kõiki peamisi IMI andmekaitseaspekte, sealhulgas eelkõige seda, kuidas ühised vastutavad töötlejad jagavad teavitamisega seotud vastutust ning annavad andmesubjektidele juurdepääsuõigusi või lahendavad proportsionaalsusega seotud konkreetseid, praktilisi küsimusi. Euroopa Andmekaitseinspektoril on kahju ka sellest, et komisjonilt ei nõuta eelnevalt kindlaksmääratud küsimuste ja andmeväljade avaldamist oma veebisaidil, mis suurendaks läbipaistvust ja õiguskindlust. |
| --- | --- |

11.

Kahjuks tähendab komisjoni võetud lahendus praktikas seda, et vastupidiselt Euroopa Andmekaitseinspektori ja artikli 29 töörühma ootustele ei hakka IMI otsus nüüd kõikehõlmavalt reguleerima kõiki peamisi IMI andmekaitseaspekte, sealhulgas eelkõige seda, kuidas ühised vastutavad töötlejad jagavad teavitamisega seotud vastutust ning annavad andmesubjektidele juurdepääsuõigusi või lahendavad proportsionaalsusega seotud konkreetseid, praktilisi küsimusi. Euroopa Andmekaitseinspektoril on kahju ka sellest, et komisjonilt ei nõuta eelnevalt kindlaksmääratud küsimuste ja andmeväljade avaldamist oma veebisaidil, mis suurendaks läbipaistvust ja õiguskindlust.

2.   IMI OTSUSE ÕIGUSLIK ALUS

IDABC otsus

| 12. | IMI otsuse õiguslik alus, nii nagu see on sätestatud kõnealuses otsuses, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsus 2004/387/EÜ üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele (edaspidi „IDABC otsus”) (5), eelkõige selle artikkel 4. |
| --- | --- |

12.

IMI otsuse õiguslik alus, nii nagu see on sätestatud kõnealuses otsuses, on Euroopa Parlamendi ja nõukogu 21. aprilli 2004. aasta otsus 2004/387/EÜ üleeuroopaliste e-valitsuse teenuste koostalitusvõimelise osutamise kohta riiklikele haldusasutustele, ettevõtetele ja kodanikele (edaspidi „IDABC otsus”) (5), eelkõige selle artikkel 4.

| 13. | IDABC otsus kujutab endast Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamislepingu”) XV jaotise „Üleeuroopalised võrgud” kohast õigusakti. EÜ asutamislepingu artiklis 154 sätestatakse, et ühendus aitab kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas. Sellised meetmed on suunatud kaasa aitama üksikriikide võrkude omavahelisele ühendamisele ja koostoimimisvõimele, samuti niisuguste võrkude kasutamise võimalusele. Artiklis 155 loetletakse meetmed, mida ühendus saab XV jaotise raames võtta. Nendeks on i) suunised; ii) meetmed, eriti tehnilise standardimise valdkonnas, mis võivad osutuda tarvilikuks võrkude koostoimimisvõime tagamiseks ning iii) projektide toetamine. IDABC otsus põhineb artikli 156 esimesel lõigul, milles käsitletakse vastuvõtmise menetlust. |
| --- | --- |

13.

IDABC otsus kujutab endast Euroopa Ühenduse asutamislepingu (edaspidi „EÜ asutamislepingu”) XV jaotise „Üleeuroopalised võrgud” kohast õigusakti. EÜ asutamislepingu artiklis 154 sätestatakse, et ühendus aitab kaasa üleeuroopaliste võrkude rajamisele ja arendamisele transpordi, telekommunikatsiooni ja energeetika infrastruktuuri valdkonnas. Sellised meetmed on suunatud kaasa aitama üksikriikide võrkude omavahelisele ühendamisele ja koostoimimisvõimele, samuti niisuguste võrkude kasutamise võimalusele. Artiklis 155 loetletakse meetmed, mida ühendus saab XV jaotise raames võtta. Nendeks on i) suunised; ii) meetmed, eriti tehnilise standardimise valdkonnas, mis võivad osutuda tarvilikuks võrkude koostoimimisvõime tagamiseks ning iii) projektide toetamine. IDABC otsus põhineb artikli 156 esimesel lõigul, milles käsitletakse vastuvõtmise menetlust.

| 14. | IDABC otsuse artiklis 4 sätestatakse muu hulgas, et ühendus viib ellu ühist huvi pakkuvaid projekte. Nimetatud projektid tuleb lisada jooksvasse tööprogrammi ning viia ellu vastavalt IDABC otsuse artiklis 6 ja 7 sätestatud põhimõtetele. Nimetatud põhimõtetega soodustatakse eelkõige laialdast osalust ning nähakse ette kindel ja erapooletu menetlus ning tehnilised standardid. Samuti on nende eesmärgiks tagada projektide majanduslik usaldusväärsus ja teostatavus. |
| --- | --- |

14.

IDABC otsuse artiklis 4 sätestatakse muu hulgas, et ühendus viib ellu ühist huvi pakkuvaid projekte. Nimetatud projektid tuleb lisada jooksvasse tööprogrammi ning viia ellu vastavalt IDABC otsuse artiklis 6 ja 7 sätestatud põhimõtetele. Nimetatud põhimõtetega soodustatakse eelkõige laialdast osalust ning nähakse ette kindel ja erapooletu menetlus ning tehnilised standardid. Samuti on nende eesmärgiks tagada projektide majanduslik usaldusväärsus ja teostatavus.

Teenuste direktiiv ja kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiv

| 15. | Nii nagu eespool selgitatud, hakatakse siseturu infosüsteemi kasutama esialgu isikuandmete vahetamiseks seoses järgmise kahe direktiiviga:






  — | teenuste direktiiv ja |
| --- | --- | --- |

15.

Nii nagu eespool selgitatud, hakatakse siseturu infosüsteemi kasutama esialgu isikuandmete vahetamiseks seoses järgmise kahe direktiiviga:

—

teenuste direktiiv ja

| — | kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiv. |
| --- | --- |

—

kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiiv.

| 16. | Teenuste direktiivi artikli 34 lõikes 1 nähakse ette konkreetne õiguslik alus selleks, et võtta direktiiviga kaasneva meetmena kasutusele elektrooniline süsteem teabe vahetamiseks liikmesriikide vahel. Artikli 34 lõikes 1 on sätestatud: „Komisjon võtab koostöös liikmesriikidega kasutusele elektroonilise süsteemi teabe vahetamiseks liikmesriikide vahel, võttes arvesse olemasolevaid teabesüsteeme”. |
| --- | --- |

16.

Teenuste direktiivi artikli 34 lõikes 1 nähakse ette konkreetne õiguslik alus selleks, et võtta direktiiviga kaasneva meetmena kasutusele elektrooniline süsteem teabe vahetamiseks liikmesriikide vahel. Artikli 34 lõikes 1 on sätestatud: „Komisjon võtab koostöös liikmesriikidega kasutusele elektroonilise süsteemi teabe vahetamiseks liikmesriikide vahel, võttes arvesse olemasolevaid teabesüsteeme”.

| 17. | Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivis ei nähta ette konkreetset elektroonilist süsteemi teabe vahetamiseks, kuid mitmetes selle sätetes nõutakse selgelt teabe vahetamist. Selliseks teabevahetust lubavaks sätteks on näiteks direktiivi artikkel 56, milles nõutakse, et liikmesriikide pädevad ametiasutused teeksid tihedat koostööd ja abistaksid teineteist vastastikku kõnealuse direktiivi kohaldamise lihtsustamiseks. Artikli 56 lõikes 2 sätestatakse, et teatavat tundlikku teavet töödeldakse vastavalt andmekaitse alastele õigusaktidele. Lisaks sätestatakse artiklis 8, et vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võivad asutamise liikmesriigi pädevatelt asutustelt küsida teavet teenuse osutaja asutamise seaduslikkuse, tema hea käitumise, samuti kutsealaste distsiplinaar- ja kriminaalkaristuste puudumise kohta. Lisaks nähakse artikli 50 lõikes 2 ette, et põhjendatud kahtluse korral võib vastuvõttev liikmesriik nõuda liikmesriigi pädevatelt ametiasutustelt kinnitust kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide autentsuse kohta ning kvalifikatsiooni ja koolitust tõendavaid dokumente. |
| --- | --- |

17.

Kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivis ei nähta ette konkreetset elektroonilist süsteemi teabe vahetamiseks, kuid mitmetes selle sätetes nõutakse selgelt teabe vahetamist. Selliseks teabevahetust lubavaks sätteks on näiteks direktiivi artikkel 56, milles nõutakse, et liikmesriikide pädevad ametiasutused teeksid tihedat koostööd ja abistaksid teineteist vastastikku kõnealuse direktiivi kohaldamise lihtsustamiseks. Artikli 56 lõikes 2 sätestatakse, et teatavat tundlikku teavet töödeldakse vastavalt andmekaitse alastele õigusaktidele. Lisaks sätestatakse artiklis 8, et vastuvõtva liikmesriigi pädevad asutused võivad asutamise liikmesriigi pädevatelt asutustelt küsida teavet teenuse osutaja asutamise seaduslikkuse, tema hea käitumise, samuti kutsealaste distsiplinaar- ja kriminaalkaristuste puudumise kohta. Lisaks nähakse artikli 50 lõikes 2 ette, et põhjendatud kahtluse korral võib vastuvõttev liikmesriik nõuda liikmesriigi pädevatelt ametiasutustelt kinnitust kvalifikatsiooni tõendavate dokumentide autentsuse kohta ning kvalifikatsiooni ja koolitust tõendavaid dokumente.

Vajadus nõuetekohase õigusliku aluse järele andmekaitse sätete jaoks

| 18. | Isikuandmete kaitset tunnustatakse põhiõigusena Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „inimõiguste ja põhivabaduste konventsioon”) artiklil 8 põhinevas kohtupraktikas. |
| --- | --- |

18.

Isikuandmete kaitset tunnustatakse põhiõigusena Euroopa Liidu põhiõiguste harta artiklis 8 ning Euroopa inimõiguste ja põhivabaduste kaitse konventsiooni (edaspidi „inimõiguste ja põhivabaduste konventsioon”) artiklil 8 põhinevas kohtupraktikas.

| 19. | IMI otsuse artiklis 1 sätestatakse IMI osaliste ja IMI kasutajate ülesanded, õigused ja kohustused seoses andmekaitsenõuetega. Euroopa Andmekaitseinspektor loeb põhjendusest 7 välja, et IMI otsust peetakse direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 kohase üldise ühenduse andmekaitse raamistiku täpsustuseks. IMI otsuses käsitletakse konkreetselt vastutavate töötlejate ja nende kohustuste määratlemist, andmete säilitustähtaegu ning andmesubjektide õigusi. Seega tegeleb IMI otsus põhiõiguste piiramise/täpsustamisega ning selle eesmärk on täpsustada kodanike subjektiivseid õigusi. |
| --- | --- |

19.

IMI otsuse artiklis 1 sätestatakse IMI osaliste ja IMI kasutajate ülesanded, õigused ja kohustused seoses andmekaitsenõuetega. Euroopa Andmekaitseinspektor loeb põhjendusest 7 välja, et IMI otsust peetakse direktiivi 95/46/EÜ ja määruse (EÜ) nr 45/2001 kohase üldise ühenduse andmekaitse raamistiku täpsustuseks. IMI otsuses käsitletakse konkreetselt vastutavate töötlejate ja nende kohustuste määratlemist, andmete säilitustähtaegu ning andmesubjektide õigusi. Seega tegeleb IMI otsus põhiõiguste piiramise/täpsustamisega ning selle eesmärk on täpsustada kodanike subjektiivseid õigusi.

| 20. | Inimõiguste ja põhivabaduste konventsioonil põhineva kohtupraktika kohaselt ei tohiks olla kahtlusi seoses põhiõigusi piiravate sätete õigusliku staatusega. Kõnealused sätted tuleb sätestada EÜ asutamislepingul põhinevas õigusaktis, mida on võimalik kohtus vaidlustada. Vastasel juhul oleks tulemuseks see, et andmesubjektil puudub õiguskindlus, kuna ta ei saaks toetuda asjaolule, et tal on võimalik eeskirju kohtus vaidlustada. |
| --- | --- |

20.

Inimõiguste ja põhivabaduste konventsioonil põhineva kohtupraktika kohaselt ei tohiks olla kahtlusi seoses põhiõigusi piiravate sätete õigusliku staatusega. Kõnealused sätted tuleb sätestada EÜ asutamislepingul põhinevas õigusaktis, mida on võimalik kohtus vaidlustada. Vastasel juhul oleks tulemuseks see, et andmesubjektil puudub õiguskindlus, kuna ta ei saaks toetuda asjaolule, et tal on võimalik eeskirju kohtus vaidlustada.

| 21. | Õiguskindluse küsimus on seda silmatorkavam, kuna EÜ asutamislepingu kohaselt on eelkõige liikmesriikide kohtutel vabadus otsustada, kuidas nad väärtustavad IMI otsust. See võib tuua kaasa erinevaid tulemusi eri liikmesriikides või isegi ühes ja samas liikmesriigis. Nimetatud õiguskindluse puudumine ei ole vastuvõetav. |
| --- | --- |

21.

Õiguskindluse küsimus on seda silmatorkavam, kuna EÜ asutamislepingu kohaselt on eelkõige liikmesriikide kohtutel vabadus otsustada, kuidas nad väärtustavad IMI otsust. See võib tuua kaasa erinevaid tulemusi eri liikmesriikides või isegi ühes ja samas liikmesriigis. Nimetatud õiguskindluse puudumine ei ole vastuvõetav.

| 22. | Õiguskaitsevahendi (osas kindluse) puudumine on igal juhul vastuolus inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni artikliga 6, milles sätestatakse õigus asja õiglasele arutamisele, ning kõnealusel artiklil põhineva kohtupraktikaga. Sellises olukorras ei täida ühendus oma kohustusi, mis on võetud vastavalt Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping”) artiklile 6, milles nõutakse, et liit austaks põhiõigusi, nagu need on tagatud inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooniga. |
| --- | --- |

22.

Õiguskaitsevahendi (osas kindluse) puudumine on igal juhul vastuolus inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooni artikliga 6, milles sätestatakse õigus asja õiglasele arutamisele, ning kõnealusel artiklil põhineva kohtupraktikaga. Sellises olukorras ei täida ühendus oma kohustusi, mis on võetud vastavalt Euroopa Liidu lepingu (edaspidi „ELi leping”) artiklile 6, milles nõutakse, et liit austaks põhiõigusi, nagu need on tagatud inimõiguste ja põhivabaduste konventsiooniga.

Valitud õigusliku aluse puudused

| 23. | Euroopa Andmekaitseinspektor on tõsiselt mures, et komisjoni otsuse koostajad valisid otsuse õiguslikuks aluseks IDABC otsuse artikli 4, mis ei pruugi tagada eespool kirjeldatud õiguskindluse nõuete täitmist. Euroopa Andmekaitseinspektor loetleb allpool järgmised elemendid, mis võivad tekitada kahtlusi seoses IMI otsuse õigusliku aluse valikuga:






  — | EÜ asutamislepingu XV jaotise „Üleeuroopalised võrgud” raamistik. Euroopa Ühendus saab kõnealuse jaotise raames anda oma panuse nimetatud võrkude loomisse, et Euroopa kodanikud saaksid kasu paremast, turvalisemast ja odavamast transpordist, telekommunikatsioonist ja energiast (6). Ei ole selge, kas nimetatud raamistik on mõeldud ka riigiasutuste vaheliste võrkude jaoks, mida vajatakse õigusaktide rakendamiseks, nii nagu IMI puhul. |
| --- | --- | --- |

23.

Euroopa Andmekaitseinspektor on tõsiselt mures, et komisjoni otsuse koostajad valisid otsuse õiguslikuks aluseks IDABC otsuse artikli 4, mis ei pruugi tagada eespool kirjeldatud õiguskindluse nõuete täitmist. Euroopa Andmekaitseinspektor loetleb allpool järgmised elemendid, mis võivad tekitada kahtlusi seoses IMI otsuse õigusliku aluse valikuga:

—

EÜ asutamislepingu XV jaotise „Üleeuroopalised võrgud” raamistik. Euroopa Ühendus saab kõnealuse jaotise raames anda oma panuse nimetatud võrkude loomisse, et Euroopa kodanikud saaksid kasu paremast, turvalisemast ja odavamast transpordist, telekommunikatsioonist ja energiast (6). Ei ole selge, kas nimetatud raamistik on mõeldud ka riigiasutuste vaheliste võrkude jaoks, mida vajatakse õigusaktide rakendamiseks, nii nagu IMI puhul.

| — | EÜ asutamislepingu XV jaotises ettenähtud meetmed (artikkel 155). Nii nagu eespool nimetati, on nendeks i) suunised; ii) meetmed, eriti tehnilise standardimise valdkonnas, mis võivad osutuda tarvilikuks võrkude koostoimimisvõime tagamiseks ning iii) projektide toetamine. Kuigi see artikkel ei ole täiesti selge — „meetmed” võivad tähendada mida tahes — võib kõnealusest võimalike meetmete nimekirjast eeldada, et XV jaotise eesmärgid saavutatakse eelkõige mitteseadusandlike meetmete kaudu. Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et selles kontekstis viidatakse mõistega „meetmed” eelkõige tehnilisele standardimisele. |
| --- | --- |

—

EÜ asutamislepingu XV jaotises ettenähtud meetmed (artikkel 155). Nii nagu eespool nimetati, on nendeks i) suunised; ii) meetmed, eriti tehnilise standardimise valdkonnas, mis võivad osutuda tarvilikuks võrkude koostoimimisvõime tagamiseks ning iii) projektide toetamine. Kuigi see artikkel ei ole täiesti selge — „meetmed” võivad tähendada mida tahes — võib kõnealusest võimalike meetmete nimekirjast eeldada, et XV jaotise eesmärgid saavutatakse eelkõige mitteseadusandlike meetmete kaudu. Euroopa Andmekaitseinspektor rõhutab, et selles kontekstis viidatakse mõistega „meetmed” eelkõige tehnilisele standardimisele.

| — | IDABC otsuse artikli 4 eesmärk on viia ellu jooksvas tööprogrammis täpsustatud ühist huvi pakkuvaid projekte. Nimetatud tööprogrammi alusel loodi siseturu infosüsteem ja hakati seda rahastama. Kuid Euroopa Andmekaitseinspektor ei ole veendunud, et artiklit 4 võib kasutada õigusliku alusena andmekaitse-eeskirjadele, mis on IMI osaliste jaoks siduvad ja millega antakse kodanikele subjektiivseid õigusi. |
| --- | --- |

—

IDABC otsuse artikli 4 eesmärk on viia ellu jooksvas tööprogrammis täpsustatud ühist huvi pakkuvaid projekte. Nimetatud tööprogrammi alusel loodi siseturu infosüsteem ja hakati seda rahastama. Kuid Euroopa Andmekaitseinspektor ei ole veendunud, et artiklit 4 võib kasutada õigusliku alusena andmekaitse-eeskirjadele, mis on IMI osaliste jaoks siduvad ja millega antakse kodanikele subjektiivseid õigusi.

| — | IDABC otsuse artiklites 6 ja 7 sätestatakse ühist huvi pakkuvate projektide rakendamise põhimõtted. Nendele viidatakse ka artiklis 4. Kõnealused põhimõtted puudutavad osalemist, menetlust ja tehnilist standardimist ning samuti projektide majanduslikku usaldusväärsust ja teostatavust. Need ei ole kuidagi seotud andmekaitse põhimõtetega ega muude võrreldavate avaliku õiguse põhimõtetega. |
| --- | --- |

—

IDABC otsuse artiklites 6 ja 7 sätestatakse ühist huvi pakkuvate projektide rakendamise põhimõtted. Nendele viidatakse ka artiklis 4. Kõnealused põhimõtted puudutavad osalemist, menetlust ja tehnilist standardimist ning samuti projektide majanduslikku usaldusväärsust ja teostatavust. Need ei ole kuidagi seotud andmekaitse põhimõtetega ega muude võrreldavate avaliku õiguse põhimõtetega.

| — | IDABC otsuse menetlus: otsuse põhjenduse 30 kohaselt tuleks otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7). See eeldab, et kaasatakse komiteemenetluse komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad. IMI otsuse põhjendustes ei viidata sellise komitee kaasamisele. Meile teadaolevatel andmetel ei ole sellist komiteed kaasatud. |
| --- | --- |

—

IDABC otsuse menetlus: otsuse põhjenduse 30 kohaselt tuleks otsuse rakendamiseks vajalikud meetmed võtta kooskõlas nõukogu 28. juuni 1999. aasta otsusega 1999/468/EÜ, millega kehtestatakse komisjoni rakendusvolituste kasutamise menetlused (7). See eeldab, et kaasatakse komiteemenetluse komitee, kuhu kuuluvad liikmesriikide esindajad. IMI otsuse põhjendustes ei viidata sellise komitee kaasamisele. Meile teadaolevatel andmetel ei ole sellist komiteed kaasatud.

| — | Veel üks konkreetne asjaolu on see, et IMI otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Seetõttu ei saa IMI otsus käsitleda isikuandmete töötlemist komisjoni enda poolt, vaatamata sellele, et IMI otsuses viidatakse määrusele (EÜ) nr 45/2001 ning artiklis 6 nimetatakse komisjoni IMI osalejaks. |
| --- | --- |

—

Veel üks konkreetne asjaolu on see, et IMI otsus on adresseeritud liikmesriikidele. Seetõttu ei saa IMI otsus käsitleda isikuandmete töötlemist komisjoni enda poolt, vaatamata sellele, et IMI otsuses viidatakse määrusele (EÜ) nr 45/2001 ning artiklis 6 nimetatakse komisjoni IMI osalejaks.

Valitud õigusliku aluse puuduste kõrvaldamise võimalikud lahendused

| 24. | IMI otsus vajab eespool toodud põhjustel tugevat õiguslikku alust. Selles osas, kas IMI otsuse õiguslik alus täidab õiguskindluse nõuet, esinevad tõsised kahtlused. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab komisjonil kaaluda uuesti kõnealuse õigusliku aluse kasutamist ning otsida lahendusi valitud õigusliku aluse puuduste kõrvaldamiseks, mille võimalikuks tagajärjeks võib olla IMI otsuse asendamine õigusaktiga, mis vastab õiguskindluse nõuetele. |
| --- | --- |

24.

IMI otsus vajab eespool toodud põhjustel tugevat õiguslikku alust. Selles osas, kas IMI otsuse õiguslik alus täidab õiguskindluse nõuet, esinevad tõsised kahtlused. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab komisjonil kaaluda uuesti kõnealuse õigusliku aluse kasutamist ning otsida lahendusi valitud õigusliku aluse puuduste kõrvaldamiseks, mille võimalikuks tagajärjeks võib olla IMI otsuse asendamine õigusaktiga, mis vastab õiguskindluse nõuetele.

| 25. | Sellega seoses võib kõige asjakohasemaks lahenduseks olla võimalus, et nõukogu ja Euroopa Parlament võtaksid IMI jaoks vastu eraldiseisva õigusakti, sarnaselt Schengeni infosüsteemile, viisainfosüsteemile või muudele mastaapsetele IT andmebaasidele. |
| --- | --- |

25.

Sellega seoses võib kõige asjakohasemaks lahenduseks olla võimalus, et nõukogu ja Euroopa Parlament võtaksid IMI jaoks vastu eraldiseisva õigusakti, sarnaselt Schengeni infosüsteemile, viisainfosüsteemile või muudele mastaapsetele IT andmebaasidele.

| 26. | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab seda võimalust analüüsida. Kõnealuses eraldiseisvas õigusaktis võiks seega käsitleda IMI osaliste ja IMI kasutajate ülesandeid, õigusi ja kohustusi seoses andmekaitsenõuetega (IMI otsuse sisu) ning samuti muid siseturu infosüsteemi loomise ja toimimisega seotud nõudeid. |
| --- | --- |

26.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab seda võimalust analüüsida. Kõnealuses eraldiseisvas õigusaktis võiks seega käsitleda IMI osaliste ja IMI kasutajate ülesandeid, õigusi ja kohustusi seoses andmekaitsenõuetega (IMI otsuse sisu) ning samuti muid siseturu infosüsteemi loomise ja toimimisega seotud nõudeid.

| 27. | Teine võimalus oleks õigusliku aluse leidmine muudest siseturu õigusaktidest. Niivõrd, kui IMI otsust kohaldatakse isikuandemete vahetamisele teenuste direktiivi kontekstis, tuleks täiendavalt uurida, kas kõnealust direktiivi ennast, eelkõige selle artiklit 34, saaks kasutada vajaliku õigusliku alusena. Niivõrd, kui IMI otsust kohaldatakse isikuandmete vahetamisele kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi kontekstis, võiks toimida sarnane lähenemisviis: konkreetse ja selge õigusliku aluse võib luua ka direktiivi ennast muutes. |
| --- | --- |

27.

Teine võimalus oleks õigusliku aluse leidmine muudest siseturu õigusaktidest. Niivõrd, kui IMI otsust kohaldatakse isikuandemete vahetamisele teenuste direktiivi kontekstis, tuleks täiendavalt uurida, kas kõnealust direktiivi ennast, eelkõige selle artiklit 34, saaks kasutada vajaliku õigusliku alusena. Niivõrd, kui IMI otsust kohaldatakse isikuandmete vahetamisele kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi kontekstis, võiks toimida sarnane lähenemisviis: konkreetse ja selge õigusliku aluse võib luua ka direktiivi ennast muutes.

| 28. | Mis puudutab tulevasi siseturualaseid õigusakte, millega võidakse edaspidi nõuda teabevahetust liikmesriikide pädevate asutuste vahel, siis iga kord võib nimetatud konkreetsetes uutes õigusaktides võtta vastu konkreetse õigusliku aluse. |
| --- | --- |

28.

Mis puudutab tulevasi siseturualaseid õigusakte, millega võidakse edaspidi nõuda teabevahetust liikmesriikide pädevate asutuste vahel, siis iga kord võib nimetatud konkreetsetes uutes õigusaktides võtta vastu konkreetse õigusliku aluse.

3.   TÄHELEPANEKUD IMI OTSUSE SISU KOHTA

| 29. | Käesolevas osas analüüsib Euroopa Andmekaitseinspektor IMI andmekaitseaspekte reguleerivaid sätteid, nii nagu need esinevad IMI otsuses. Euroopa Andmekaitseinspektori ettepanekud võiks võtta arvesse uues õigusaktis, millega asendatakse IMI otsus, nii nagu eespool soovitatakse. Kuid kui sellist uut õigusakti ei koostata, võiks need ettepanekud võtta arvesse IMI otsuses kõnealuse otsuse muutmisega. |
| --- | --- |

29.

Käesolevas osas analüüsib Euroopa Andmekaitseinspektor IMI andmekaitseaspekte reguleerivaid sätteid, nii nagu need esinevad IMI otsuses. Euroopa Andmekaitseinspektori ettepanekud võiks võtta arvesse uues õigusaktis, millega asendatakse IMI otsus, nii nagu eespool soovitatakse. Kuid kui sellist uut õigusakti ei koostata, võiks need ettepanekud võtta arvesse IMI otsuses kõnealuse otsuse muutmisega.

| 30. | Lisaks võivad IMI osalised juba praegu kohaldada praktikas mõningaid ettepanekuid ilma otsust muutmata. Euroopa Andmekaitseinspektor eeldab, et komisjon võtab käesolevas arvamuses esitatud soovitused arvesse vähemalt operatiivtasandil niivõrd, kuivõrd need puudutavad komisjoni tegevust IMI osalejana, kuuludes seega Euroopa Andmekaitseinspektori järelevalve alla. |
| --- | --- |

30.

Lisaks võivad IMI osalised juba praegu kohaldada praktikas mõningaid ettepanekuid ilma otsust muutmata. Euroopa Andmekaitseinspektor eeldab, et komisjon võtab käesolevas arvamuses esitatud soovitused arvesse vähemalt operatiivtasandil niivõrd, kuivõrd need puudutavad komisjoni tegevust IMI osalejana, kuuludes seega Euroopa Andmekaitseinspektori järelevalve alla.

Artikkel 2 — Eelnevalt kindlaksmääratud andmeväljad: läbipaistvus ja proportsionaalsus

| 31. | Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et komisjon avaldas IMI veebisaidil esimesed eelnevalt kindlaksmääratud küsimused ja muud andmeväljad. Need on seotud teabe vahetamisega kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi kohaselt. |
| --- | --- |

31.

Euroopa Andmekaitseinspektor tervitab asjaolu, et komisjon avaldas IMI veebisaidil esimesed eelnevalt kindlaksmääratud küsimused ja muud andmeväljad. Need on seotud teabe vahetamisega kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi kohaselt.

| 32. | Selleks et muuta see hea tava selgeks komisjoni kohustuseks ning seega tagada läbipaistvus ja muuta see veelgi paremaks, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor sätestada IMI õigusaktis komisjoni kohustuse avaldada eelnevalt kindlaksmääratud küsimused ja muud andmeväljad IMI veebisaidil. |
| --- | --- |

32.

Selleks et muuta see hea tava selgeks komisjoni kohustuseks ning seega tagada läbipaistvus ja muuta see veelgi paremaks, soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor sätestada IMI õigusaktis komisjoni kohustuse avaldada eelnevalt kindlaksmääratud küsimused ja muud andmeväljad IMI veebisaidil.

| 33. | Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks IMI õigusaktis täpsustada, et eelnevalt kindlaksmääratud küsimused ja muud andmeväljad peavad olema piisavad, asjakohased ega tohi ületada oma otstarbe piire. Lisaks on Euroopa Andmekaitseinspektoril kaks konkreetset soovitust seoses proportsionaalsusega:






  — | selge täpsustus, et IMI ei ole mõeldud selleks, et teostada korrapäraselt sisserändajatest spetsialistide või teenuseosutajate taustakontrolli, vaid seda kasutatakse üksnes siis, kui kohaldatavad õigusaktid seda lubavad ning kui esineb põhjendatud kahtlusi i) seoses sisserändajast teenusesosutaja poolt vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele esitatud teabe autentsusega või ii) seoses tema asutamisõigusega või õigusega vastuvõtvas liikmesriigis oma kutsealal tegutseda; |
| --- | --- | --- |

33.

Proportsionaalsuse tagamiseks tuleks IMI õigusaktis täpsustada, et eelnevalt kindlaksmääratud küsimused ja muud andmeväljad peavad olema piisavad, asjakohased ega tohi ületada oma otstarbe piire. Lisaks on Euroopa Andmekaitseinspektoril kaks konkreetset soovitust seoses proportsionaalsusega:

—

selge täpsustus, et IMI ei ole mõeldud selleks, et teostada korrapäraselt sisserändajatest spetsialistide või teenuseosutajate taustakontrolli, vaid seda kasutatakse üksnes siis, kui kohaldatavad õigusaktid seda lubavad ning kui esineb põhjendatud kahtlusi i) seoses sisserändajast teenusesosutaja poolt vastuvõtva liikmesriigi pädevale asutusele esitatud teabe autentsusega või ii) seoses tema asutamisõigusega või õigusega vastuvõtvas liikmesriigis oma kutsealal tegutseda;

| — | tundlike kuid mitte alati oluliste andmete ebavajaliku edastamise minimeerimiseks säte, millega nähakse ette, et kui tegelikku karistusregistri teavet ei ole vaja tingimata edastada, ei tohiks eelnevalt kindlaksmääratud küsimused ja vastused IMI kasutajaliideses sisaldada taotlust karistusregistri andmete saamiseks ning need tuleks sõnastada teisiti, st selliselt, et viia miinimumini tundlike andmete jagamine. Näiteks võib vastuvõtva riigi pädev asutus rahulduda teadmisega, et sisserändajast jurist on oma kohaliku advokatuuri liige ja seal kirjas kui selle hea mainega liige, ega pea teadma, kas tema karistusregistris on liikluseeskirjade rikkumist, kui see ei takista tal oma päritoluriigis juristina töötamist. |
| --- | --- |

—

tundlike kuid mitte alati oluliste andmete ebavajaliku edastamise minimeerimiseks säte, millega nähakse ette, et kui tegelikku karistusregistri teavet ei ole vaja tingimata edastada, ei tohiks eelnevalt kindlaksmääratud küsimused ja vastused IMI kasutajaliideses sisaldada taotlust karistusregistri andmete saamiseks ning need tuleks sõnastada teisiti, st selliselt, et viia miinimumini tundlike andmete jagamine. Näiteks võib vastuvõtva riigi pädev asutus rahulduda teadmisega, et sisserändajast jurist on oma kohaliku advokatuuri liige ja seal kirjas kui selle hea mainega liige, ega pea teadma, kas tema karistusregistris on liikluseeskirjade rikkumist, kui see ei takista tal oma päritoluriigis juristina töötamist.

Artikkel 3 — Ühine vastutus ja kohustuste jaotus

| 34. | Kohustuste jaotus IMI otsuse artiklis 3 on ebaselge ja mitmeti mõistetav. Euroopa Andmekaitseinspektor tunnistab, et IMI otsuses ei pruugi olla võimalik määrata konkreetselt kindlaks iga töötlemistoimingut ning panna selle eest vastutama komisjoni või mõnes konkreetses liikmesriigis asuvat konkreetset pädevat asutust. Sellele vaatamata oleks IMI otsus pidanud andma mõningaid juhiseid vähemalt vastutavate töötlejate kõige olulisemate andmekaitsealaste kohustuste osas. |
| --- | --- |

34.

Kohustuste jaotus IMI otsuse artiklis 3 on ebaselge ja mitmeti mõistetav. Euroopa Andmekaitseinspektor tunnistab, et IMI otsuses ei pruugi olla võimalik määrata konkreetselt kindlaks iga töötlemistoimingut ning panna selle eest vastutama komisjoni või mõnes konkreetses liikmesriigis asuvat konkreetset pädevat asutust. Sellele vaatamata oleks IMI otsus pidanud andma mõningaid juhiseid vähemalt vastutavate töötlejate kõige olulisemate andmekaitsealaste kohustuste osas.

| 35. | Eelkõige soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor IMI õigusaktis täpsustada, et:






  — | iga pädev asutus ja IMI koordinaator on süsteemi kasutajana oma enda andmetöötlustoimingute suhtes vastutav töötleja; |
| --- | --- | --- |

35.

Eelkõige soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor IMI õigusaktis täpsustada, et:

—

iga pädev asutus ja IMI koordinaator on süsteemi kasutajana oma enda andmetöötlustoimingute suhtes vastutav töötleja;

| — | komisjon ei ole mitte süsteemi kasutaja vaid haldur ning vastutab eelkõige süsteemi tehnilise toimimise, hoolduse ja üldise turvalisuse tagamise eest ning |
| --- | --- |

—

komisjon ei ole mitte süsteemi kasutaja vaid haldur ning vastutab eelkõige süsteemi tehnilise toimimise, hoolduse ja üldise turvalisuse tagamise eest ning

| — | IMI osalised vastutavad ühiselt teavitamise, juurdepääsuõiguse andmise, vastuväidete esitamise ja paranduste tegemise eest (äsja lisatud) lõigetes kirjeldatud viisil vastavalt järgnevatele käesoleva dokumendi osadele. |
| --- | --- |

—

IMI osalised vastutavad ühiselt teavitamise, juurdepääsuõiguse andmise, vastuväidete esitamise ja paranduste tegemise eest (äsja lisatud) lõigetes kirjeldatud viisil vastavalt järgnevatele käesoleva dokumendi osadele.

Andmesubjektide teavitamine

| 36. | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab IMI õigusakti lisada uue punkti, et jaotada teavitamise kohustus ühiste vastutavate töötlejate vahel, kasutades „mitmekihilist” lähenemisviisi. Eelkõige tuleks tekstis täpsustada järgnevat:






  — | esiteks peaks komisjon esitama oma IMI veebisaidil selges ja lihtsas sõnastuses põhjaliku isikuandmete puutumatust käsitleva teate, sealhulgas kõik määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 10 ja 11 nõutud punktid. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab, et see teade ei hõlmaks mitte üksnes komisjoni piiratud töötlemistoiminguid seoses andmetega, millele komisjon juurde pääseb (IMI kasutajate isikuandmed) vaid esitaks ka üldise teate, mis puudutab teabevahetust eri liikmesriikide pädevate asutuste vahel, mis on andmebaasi eesmärk; |
| --- | --- | --- |

36.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab IMI õigusakti lisada uue punkti, et jaotada teavitamise kohustus ühiste vastutavate töötlejate vahel, kasutades „mitmekihilist” lähenemisviisi. Eelkõige tuleks tekstis täpsustada järgnevat:

—

esiteks peaks komisjon esitama oma IMI veebisaidil selges ja lihtsas sõnastuses põhjaliku isikuandmete puutumatust käsitleva teate, sealhulgas kõik määruse (EÜ) nr 45/2001 artiklites 10 ja 11 nõutud punktid. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab, et see teade ei hõlmaks mitte üksnes komisjoni piiratud töötlemistoiminguid seoses andmetega, millele komisjon juurde pääseb (IMI kasutajate isikuandmed) vaid esitaks ka üldise teate, mis puudutab teabevahetust eri liikmesriikide pädevate asutuste vahel, mis on andmebaasi eesmärk;

| — | teiseks peaks iga pädev asutus eelnevale lisaks esitama isikuandmete puutumatust käsitleva teate oma veebilehel. Selles isikuandmete puutumatust käsitlevas teates peaksid olema viide ja link komisjoni vastavasisulisele teatele ning konkreetset asutust või liikmesriiki iseloomustavad täiendavad üksikasjad. Nimetatud teadetes tuleb märkida näiteks riigipõhised juurdepääsupiirangud või teabe andmise piirangud. Teavitamist konkreetse riigi pädevate asutuste vahel võib koordineerida ühtne kontaktasutus; |
| --- | --- |

—

teiseks peaks iga pädev asutus eelnevale lisaks esitama isikuandmete puutumatust käsitleva teate oma veebilehel. Selles isikuandmete puutumatust käsitlevas teates peaksid olema viide ja link komisjoni vastavasisulisele teatele ning konkreetset asutust või liikmesriiki iseloomustavad täiendavad üksikasjad. Nimetatud teadetes tuleb märkida näiteks riigipõhised juurdepääsupiirangud või teabe andmise piirangud. Teavitamist konkreetse riigi pädevate asutuste vahel võib koordineerida ühtne kontaktasutus;

| — | kolmandaks ja viimaseks tuleks andmesubjekte teavitada ka otse, teiste vahenditega kui veebisaidil asuva isikuandmete puutumatust käsitleva teate kaudu, hiljemalt isikuandmete üles laadimise ajal, välja arvatud siis, kui kohaldatakse piirangut. Soovitatav lähenemisviis võiks olla see, et iga kord kui pädevad asutused suhtlevad kirjalikult andmesubjektiga (kelleks on tavaliselt sisserändajast teenusepakkuja või spetsialist) viidatakse kirjavahetuses lühidalt IMI-le ja lisatakse link asjaomastele isikuandmete puutumatust käsitlevatele teadetele Internetis. |
| --- | --- |

—

kolmandaks ja viimaseks tuleks andmesubjekte teavitada ka otse, teiste vahenditega kui veebisaidil asuva isikuandmete puutumatust käsitleva teate kaudu, hiljemalt isikuandmete üles laadimise ajal, välja arvatud siis, kui kohaldatakse piirangut. Soovitatav lähenemisviis võiks olla see, et iga kord kui pädevad asutused suhtlevad kirjalikult andmesubjektiga (kelleks on tavaliselt sisserändajast teenusepakkuja või spetsialist) viidatakse kirjavahetuses lühidalt IMI-le ja lisatakse link asjaomastele isikuandmete puutumatust käsitlevatele teadetele Internetis.

Juurdepääsuõigus ning vastuväidete esitamise ja paranduste tegemise õigus

| 37. | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab samuti lisada uue lõigu, et:






  — | täpsustada, kellele peaksid andmesubjektid adresseerima oma juurdepääsutaotluse, vastuväite või parandustaotluse; |
| --- | --- | --- |

37.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab samuti lisada uue lõigu, et:

—

täpsustada, kellele peaksid andmesubjektid adresseerima oma juurdepääsutaotluse, vastuväite või parandustaotluse;

| — | täpsustada, millisel pädeval asutusel on otsustamispädevus nimetatud taotluste osas ning |
| --- | --- |

—

täpsustada, millisel pädeval asutusel on otsustamispädevus nimetatud taotluste osas ning

| — | sätestada menetlus juhuks, kui andmesubjekt esitab oma taotluse IMI osalejale, kes ei ole pädev nimetatud taotluste üle otsustama. |
| --- | --- |

—

sätestada menetlus juhuks, kui andmesubjekt esitab oma taotluse IMI osalejale, kes ei ole pädev nimetatud taotluste üle otsustama.

| 38. | Lisaks tuleks täpsustada, et komisjon võib anda juurdepääsu üksnes nendele andmetele, millele komisjonil endal on õiguspärane juurdepääs. Seetõttu ei hakka komisjonil olema kohustust anda juurdepääsu pädevate asutuste vahelisele teabevahetusele. Kui andmesubjekt peaks siiski sellise taotlusega komisjoni poole pöörduma, tuleb komisjonil suunata andmesubjekt liigse viivitamiseta nende asutuste juurde, kellel on juurdepääs nimetatud andmetele, ning anda andmesubjektile vastavat nõu. |
| --- | --- |

38.

Lisaks tuleks täpsustada, et komisjon võib anda juurdepääsu üksnes nendele andmetele, millele komisjonil endal on õiguspärane juurdepääs. Seetõttu ei hakka komisjonil olema kohustust anda juurdepääsu pädevate asutuste vahelisele teabevahetusele. Kui andmesubjekt peaks siiski sellise taotlusega komisjoni poole pöörduma, tuleb komisjonil suunata andmesubjekt liigse viivitamiseta nende asutuste juurde, kellel on juurdepääs nimetatud andmetele, ning anda andmesubjektile vastavat nõu.

Artikkel 4 — Teabevahetuse andmesubjektide isikuandmete säilitamine

| 39. | IMI otsuse artikli 4 lõikes 1 nähakse andmete säilitamiseks ette kuuekuuline ajavahemik alates teabevahetuse „ametlikust lõpust”. |
| --- | --- |

39.

IMI otsuse artikli 4 lõikes 1 nähakse andmete säilitamiseks ette kuuekuuline ajavahemik alates teabevahetuse „ametlikust lõpust”.

| 40. | Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et pädevad asutused võivad vajada mõningast paindlikkust andmete säilitamisel, kuna pärast esialgset küsimuse ja vastamise etappi võivad sama juhtumi kohta järgneda lisaküsimused pädevate asutuste vahel. Ning tõepoolest, artikli 29 töörühma arvamuse koostamisel selgitas komisjon, et need haldusmenetlused, mille raames võib teabevahetus vajalikuks osutuda, viiakse tavaliselt lõpule paari kuuga ning kuuekuulise andmete säilitamise ajavahemiku eesmärk oli võimaldada paindlikkust ootamatute viivituste puhuks. |
| --- | --- |

40.

Euroopa Andmekaitseinspektor mõistab, et pädevad asutused võivad vajada mõningast paindlikkust andmete säilitamisel, kuna pärast esialgset küsimuse ja vastamise etappi võivad sama juhtumi kohta järgneda lisaküsimused pädevate asutuste vahel. Ning tõepoolest, artikli 29 töörühma arvamuse koostamisel selgitas komisjon, et need haldusmenetlused, mille raames võib teabevahetus vajalikuks osutuda, viiakse tavaliselt lõpule paari kuuga ning kuuekuulise andmete säilitamise ajavahemiku eesmärk oli võimaldada paindlikkust ootamatute viivituste puhuks.

| 41. | Arvestades eeltoodut ja tuginedes komisjoni selgitustele, kahtleb Euroopa Andmekaitseinspektor, kas andmete säilitamine IMIs veel kuus kuud pärast teabevahetuse ametlikku lõppu on õigustatud. Seetõttu soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor, et kuuekuuline andmete automaatse kustutamise tähtaeg algaks kuupäevast, mil taotlev asutus võtab esimest korda ühendust oma teabevahetuspartneriga. Tõepoolest oleks parem lähenemisviis see, kui andmete automaatse kustutamise tähtaeg sõltuks teabevahetuse liigist (kusjuures tähtaega hakataks alati arvestama teabevahetuse algusest). Kui näiteks kuuekuuline andmete säilitamise tähtaeg on asjakohane kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi kohase teabevahetuse puhul, ei pruugi see olla piisav tulevikus mõne muu siseturu alaste õigusaktide kohase teabevahetuse puhul. |
| --- | --- |

41.

Arvestades eeltoodut ja tuginedes komisjoni selgitustele, kahtleb Euroopa Andmekaitseinspektor, kas andmete säilitamine IMIs veel kuus kuud pärast teabevahetuse ametlikku lõppu on õigustatud. Seetõttu soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor, et kuuekuuline andmete automaatse kustutamise tähtaeg algaks kuupäevast, mil taotlev asutus võtab esimest korda ühendust oma teabevahetuspartneriga. Tõepoolest oleks parem lähenemisviis see, kui andmete automaatse kustutamise tähtaeg sõltuks teabevahetuse liigist (kusjuures tähtaega hakataks alati arvestama teabevahetuse algusest). Kui näiteks kuuekuuline andmete säilitamise tähtaeg on asjakohane kutsekvalifikatsioonide tunnustamise direktiivi kohase teabevahetuse puhul, ei pruugi see olla piisav tulevikus mõne muu siseturu alaste õigusaktide kohase teabevahetuse puhul.

| 42. | Euroopa Andmekaitseinspektor lisab samuti, et kui tema soovitusi ei võeta arvesse, siis tuleks vähemalt selgitada, mida mõeldakse teabevahetuse „ametliku lõpuga”. Eelkõige tuleb tagada, et andmebaasi ei jää andmed kauemaks kui vaja üksnes seetõttu, et pädev asutus ei ole suutnud „juhtumit lõpetada”. |
| --- | --- |

42.

Euroopa Andmekaitseinspektor lisab samuti, et kui tema soovitusi ei võeta arvesse, siis tuleks vähemalt selgitada, mida mõeldakse teabevahetuse „ametliku lõpuga”. Eelkõige tuleb tagada, et andmebaasi ei jää andmed kauemaks kui vaja üksnes seetõttu, et pädev asutus ei ole suutnud „juhtumit lõpetada”.

| 43. | Lisaks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor muuta artikli 4 teises lõigus andmete kustutamise ja säilitamise loogikat. Komisjon peaks igal juhul kustutamistaotluse 10 tööpäeva jooksul rahuldama, vaatamata sellele, kas teine pädev teabevahetuses osalev asutus soovib teavet IMIs säilitada või mitte. Siiski peaks kõnealuse teise pädeva asutuse teavitamiseks olema automaatne mehhanism, et nimetatud asutus ei kaotaks andmeid ja võiks soovi korral teabe alla laadida või välja printida ning hoida seda enda tarbeks väljaspool IMI ja vastavalt oma andmekaitse-eeskirjadele. Kümnepäevane teavitamise tähtaeg tundub olevat mõistlik nii minimaalse kui ka maksimaalse ajavahemikuna. Komisjonil peaks olema võimalik teavet enne nimetatud kümnepäevast tähtaega kustutada üksnes siis, kui mõlemad asutused kustutamise soovi kinnitavad. |
| --- | --- |

43.

Lisaks soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor muuta artikli 4 teises lõigus andmete kustutamise ja säilitamise loogikat. Komisjon peaks igal juhul kustutamistaotluse 10 tööpäeva jooksul rahuldama, vaatamata sellele, kas teine pädev teabevahetuses osalev asutus soovib teavet IMIs säilitada või mitte. Siiski peaks kõnealuse teise pädeva asutuse teavitamiseks olema automaatne mehhanism, et nimetatud asutus ei kaotaks andmeid ja võiks soovi korral teabe alla laadida või välja printida ning hoida seda enda tarbeks väljaspool IMI ja vastavalt oma andmekaitse-eeskirjadele. Kümnepäevane teavitamise tähtaeg tundub olevat mõistlik nii minimaalse kui ka maksimaalse ajavahemikuna. Komisjonil peaks olema võimalik teavet enne nimetatud kümnepäevast tähtaega kustutada üksnes siis, kui mõlemad asutused kustutamise soovi kinnitavad.

Turvameetmed

| 44. | Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab ka täpsustada, et nii komisjoni kui ka pädevate asutuste võetavad turvameetmed tuleb võtta vastavalt liikmesriikide parimatele tavadele. |
| --- | --- |

44.

Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab ka täpsustada, et nii komisjoni kui ka pädevate asutuste võetavad turvameetmed tuleb võtta vastavalt liikmesriikide parimatele tavadele.

Ühine järelevalve

| 45. | Kuna IMIs toimuva teabevahetuse suhtes kohaldatakse mitmeid siseriiklikke andmekaitse õigusakte ning kõnealuse teabevahetuse üle teostavad järelevalvet mitmed riiklikud andmekaitseasutused (lisaks kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001 ja Euroopa Andmekaitseinspektoril on järelevalvevolitused töötlemistoimingute teatavate aspektide üle), soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor näha IMI õigusaktiga ette ka selged sätted, et hõlbustada ühise järelevalve teostamist IMI üle erinevate osalevate andmekaitseasutuste poolt. Ühise järelevalve korraldamisel võiks eeskujuks võtta teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivad õigusaktid (8). |
| --- | --- |

45.

Kuna IMIs toimuva teabevahetuse suhtes kohaldatakse mitmeid siseriiklikke andmekaitse õigusakte ning kõnealuse teabevahetuse üle teostavad järelevalvet mitmed riiklikud andmekaitseasutused (lisaks kohaldatakse määrust (EÜ) nr 45/2001 ja Euroopa Andmekaitseinspektoril on järelevalvevolitused töötlemistoimingute teatavate aspektide üle), soovitab Euroopa Andmekaitseinspektor näha IMI õigusaktiga ette ka selged sätted, et hõlbustada ühise järelevalve teostamist IMI üle erinevate osalevate andmekaitseasutuste poolt. Ühise järelevalve korraldamisel võiks eeskujuks võtta teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist reguleerivad õigusaktid (8).

4.   KOKKUVÕTE

| 46. | Euroopa Andmekaitseinspektor toetab komisjoni eesmärki luua teabe vahetamiseks elektrooniline süsteem ning reguleerida oma andmekaitse aspekte. |
| --- | --- |

46.

Euroopa Andmekaitseinspektor toetab komisjoni eesmärki luua teabe vahetamiseks elektrooniline süsteem ning reguleerida oma andmekaitse aspekte.

| 47. | IMI otsus vajab eespool toodud põhjustel tugevat õiguslikku alust. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab komisjonil kaaluda uuesti oma õigusliku aluse valikut ning otsida lahendusi valitud õigusliku aluse puuduste kõrvaldamiseks, mille võimalikuks tagajärjeks võib olla IMI otsuse asendamine õigusaktiga, mis vastab õiguskindluse nõuetele. |
| --- | --- |

47.

IMI otsus vajab eespool toodud põhjustel tugevat õiguslikku alust. Euroopa Andmekaitseinspektor soovitab komisjonil kaaluda uuesti oma õigusliku aluse valikut ning otsida lahendusi valitud õigusliku aluse puuduste kõrvaldamiseks, mille võimalikuks tagajärjeks võib olla IMI otsuse asendamine õigusaktiga, mis vastab õiguskindluse nõuetele.

| 48. | Kõige kindlama lahendusena teeb Euroopa Andmekaitseinspektor ettepaneku analüüsida võimalust võtta nõukogu ja Euroopa Parlamendi tasandil IMI kohta vastu eraldiseisev õigusakt, sarnaselt Schengeni infosüsteemile, viisainfosüsteemile või muudele mastaapsetele IT andmebaasidele. |
| --- | --- |

48.

Kõige kindlama lahendusena teeb Euroopa Andmekaitseinspektor ettepaneku analüüsida võimalust võtta nõukogu ja Euroopa Parlamendi tasandil IMI kohta vastu eraldiseisev õigusakt, sarnaselt Schengeni infosüsteemile, viisainfosüsteemile või muudele mastaapsetele IT andmebaasidele.

| 49. | Teise võimalusena võiks analüüsida, kas teenuste direktiivi artiklit 34 ja sarnaseid praeguseks veel vastu võtmata muude siseturu alaste õigusaktide sätteid saaks kasutada vajaliku õigusliku alusena. |
| --- | --- |

49.

Teise võimalusena võiks analüüsida, kas teenuste direktiivi artiklit 34 ja sarnaseid praeguseks veel vastu võtmata muude siseturu alaste õigusaktide sätteid saaks kasutada vajaliku õigusliku alusena.

| 50. | Lisaks esitatakse arvamuses mitmeid soovitusi IMI andmekaitseaspekte reguleerivate sätete lisamiseks uude õigusakti, mis hakkaks vastavalt eespool esitatule asendama IMI otsust, või kui sellist uut õigusakti ei koostata, siis IMI otsuse muutmisega otse IMI otsusesse. |
| --- | --- |

50.

Lisaks esitatakse arvamuses mitmeid soovitusi IMI andmekaitseaspekte reguleerivate sätete lisamiseks uude õigusakti, mis hakkaks vastavalt eespool esitatule asendama IMI otsust, või kui sellist uut õigusakti ei koostata, siis IMI otsuse muutmisega otse IMI otsusesse.

| 51. | IMI osalised võivad juba praegu rakendada praktikas paljusid ettepanekuid ilma otsust muutmata. Euroopa Andmekaitseinspektor eeldab, et komisjon võtab käesolevas arvamuses esitatud soovitused võimalikult suurel määral arvesse vähemalt operatiivtasandil niivõrd, kuivõrd need puudutavad komisjoni tegevust IMI osalejana. |
| --- | --- |

51.

IMI osalised võivad juba praegu rakendada praktikas paljusid ettepanekuid ilma otsust muutmata. Euroopa Andmekaitseinspektor eeldab, et komisjon võtab käesolevas arvamuses esitatud soovitused võimalikult suurel määral arvesse vähemalt operatiivtasandil niivõrd, kuivõrd need puudutavad komisjoni tegevust IMI osalejana.

| 52. | Kõnealused soovitused puudutavad läbipaistvust ja proportsionaalsust, ühist vastutust ja kohustuste jaotust, andmesubjektide teavitamist, juurdepääsuõigust ning vastuväidete esitamise ja paranduste tegemise õigust, andmete säilitamist, turvameetmeid ja ühist järelevalvet. |
| --- | --- |

52.

Kõnealused soovitused puudutavad läbipaistvust ja proportsionaalsust, ühist vastutust ja kohustuste jaotust, andmesubjektide teavitamist, juurdepääsuõigust ning vastuväidete esitamise ja paranduste tegemise õigust, andmete säilitamist, turvameetmeid ja ühist järelevalvet.

Brüssel, 22. veebruar 2008

Peter HUSTINX

Euroopa Andmekaitseinspektor

---

(1)  Vt käesoleva arvamuse punkti 12.

1

(2)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 7. septembri 2005. aasta direktiiv 2005/36/EÜ kutsekvalifikatsioonide tunnustamise kohta (ELT L 255, 30.9.2005, lk 22).

2

(3)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2006. aasta direktiiv 2006/123/EÜ teenuste kohta siseturul (ELT L 376, 27.12.2006, lk 36).

3

(4)  Artikli 29 töörühma arvamus 7/2007 siseturu infosüsteemi (IMI) andmekaitseküsimuste kohta, WP 140.

4

(5)  ELT L 144, 30.4.2004, parandatud versioon ELT L 181, 18.5.2004, lk 25.

5

(6)  Vaata komisjoni valget raamatut majanduskasvu, konkurentsivõime ja tööhõive kohta (KOM(93) 700 (lõplik)).

6

(7)  EÜT L 184, 29.12.2006, lk 23.

7

(8)  Vaata Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1987/2006 (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) artikleid 44–46 (ELT L 381, 28.12.2006, lk 4) ning nõukogu 12. juuni 2007. aasta otsuse 2007/533/JSK (mis käsitleb teise põlvkonna Schengeni infosüsteemi (SIS II) loomist, toimimist ja kasutamist) artikleid 60–62 (ELT L 205, 7.8.2007, lk 63).

8

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/8

---

Komisjoni teatis — Riigiabi eeskirjade kohaldamine meetmete suhtes, mida on võetud seoses finantsasutustega praeguse ülemaailmse finantskriisi olukorras

(2008/C 270/02)

1.   SISSEJUHATUS

| 1. | Ülemaailmne finantskriis on märkimisväärselt süvenenud ja mõjutab tugevalt Euroopa Liidu pangandussektorit. Lisaks konkreetsetele probleemidele, mis tulenevad peamiselt Ameerika Ühendriikide hüpoteeklaenude turust ja hüpoteegiga tagatud varadest või on seotud teatavate pankade liigselt riskantsetest strateegiatest põhjustatud kahjudega, on viimastel nädalatel usaldus pangandussektoris üldiselt kahanenud. Teatavate finantsasutuste krediidiriskiga seotud üleüldise ebakindluse tagajärjel on pankadevaheline laenuturg kokku kuivanud ja seetõttu on kõikide finantsasutuste juurdepääs likviidsetele vahenditele järjest keerulisemaks muutunud. |
| --- | --- |

1.

Ülemaailmne finantskriis on märkimisväärselt süvenenud ja mõjutab tugevalt Euroopa Liidu pangandussektorit. Lisaks konkreetsetele probleemidele, mis tulenevad peamiselt Ameerika Ühendriikide hüpoteeklaenude turust ja hüpoteegiga tagatud varadest või on seotud teatavate pankade liigselt riskantsetest strateegiatest põhjustatud kahjudega, on viimastel nädalatel usaldus pangandussektoris üldiselt kahanenud. Teatavate finantsasutuste krediidiriskiga seotud üleüldise ebakindluse tagajärjel on pankadevaheline laenuturg kokku kuivanud ja seetõttu on kõikide finantsasutuste juurdepääs likviidsetele vahenditele järjest keerulisemaks muutunud.

| 2. | Praegune olukord ähvardab teatavate finantsasutuste toimimist probleemide tõttu, mis tulenevad nende konkreetsest ärimudelist või äritavast, mille nõrkuse finantsturgudel valitsev kriis on esile toonud ja teravamaks muutnud. Selleks et nende asutuste likvideerimise asemel nende pikaajaline elujõulisus taastada, on vaja nende tegevus põhjalikult ümber korraldada. Praegu valitsevates oludes mõjutab kriis samamoodi põhimõtteliselt usaldusväärseid finantsasutusi, kelle probleemid tulenevad eranditult üldistest turutingimustest, mis on oluliselt piiranud juurdepääsu likviidsetele vahenditele. Nende asutuste pikaajalise elujõulisuse taastamise käigus tuleb tõenäoliselt vähem ümberkorraldusi teha. Igal juhul võib liikmesriigipoolne (teatavate) selle riigi finantsturul tegutsevate asutuste toetamine anda neile muid samas liikmesriigis või muudes liikmesriikides tegutsevaid panku kahjustava eelise. |
| --- | --- |

2.

Praegune olukord ähvardab teatavate finantsasutuste toimimist probleemide tõttu, mis tulenevad nende konkreetsest ärimudelist või äritavast, mille nõrkuse finantsturgudel valitsev kriis on esile toonud ja teravamaks muutnud. Selleks et nende asutuste likvideerimise asemel nende pikaajaline elujõulisus taastada, on vaja nende tegevus põhjalikult ümber korraldada. Praegu valitsevates oludes mõjutab kriis samamoodi põhimõtteliselt usaldusväärseid finantsasutusi, kelle probleemid tulenevad eranditult üldistest turutingimustest, mis on oluliselt piiranud juurdepääsu likviidsetele vahenditele. Nende asutuste pikaajalise elujõulisuse taastamise käigus tuleb tõenäoliselt vähem ümberkorraldusi teha. Igal juhul võib liikmesriigipoolne (teatavate) selle riigi finantsturul tegutsevate asutuste toetamine anda neile muid samas liikmesriigis või muudes liikmesriikides tegutsevaid panku kahjustava eelise.

| 3. | Majandus- ja rahandusministrite nõukogu võttis 7. oktoobri 2008. aasta kohtumisel vastu järeldused, milles lubatakse võtta kõik vajalikud meetmed pangandussüsteemi usaldatavuse ja stabiilsuse parandamiseks, et taastada pangandussektori asjakohane toimimine ja usaldusväärsus. Haavatavate, pangandussüsteemi seisukohalt oluliste finantsasutuste rekapitaliseerimist tunnustati hoiustajate huvide ja süsteemi stabiilsuse kohase kaitsmise ühe võimalusena. Veel lepiti kokku, et riiklik sekkumine tuleb otsustada riigi tasandil, kuid kooskõlastatud raamistikus ja vastavalt mitmele Euroopa Liidu ühisele põhimõttele (1). Samal kohtumisel tegi komisjon ettepaneku anda peatselt välja üldised raamsuunised, mille alusel saaks kiiresti hinnata rekapitaliseerimis- ja tagatiskavade ning nende kavade rakendamise juhtude kokkusobivust riigiabi eeskirjadega. |
| --- | --- |

3.

Majandus- ja rahandusministrite nõukogu võttis 7. oktoobri 2008. aasta kohtumisel vastu järeldused, milles lubatakse võtta kõik vajalikud meetmed pangandussüsteemi usaldatavuse ja stabiilsuse parandamiseks, et taastada pangandussektori asjakohane toimimine ja usaldusväärsus. Haavatavate, pangandussüsteemi seisukohalt oluliste finantsasutuste rekapitaliseerimist tunnustati hoiustajate huvide ja süsteemi stabiilsuse kohase kaitsmise ühe võimalusena. Veel lepiti kokku, et riiklik sekkumine tuleb otsustada riigi tasandil, kuid kooskõlastatud raamistikus ja vastavalt mitmele Euroopa Liidu ühisele põhimõttele (1). Samal kohtumisel tegi komisjon ettepaneku anda peatselt välja üldised raamsuunised, mille alusel saaks kiiresti hinnata rekapitaliseerimis- ja tagatiskavade ning nende kavade rakendamise juhtude kokkusobivust riigiabi eeskirjadega.

| 4. | Arvestades ulatuslikku kriisi, mis nüüd ohustab ka põhimõtteliselt usaldusväärseid panku, Euroopa finantsturgude märkimisväärset integreeritust ja vastastikust sõltuvust ning pangandussüsteemi seisukohalt oluliste finantsasutuste võimalikust maksejõuetusest tulenevaid tagasilööke, mis kriisi veelgi teravdavad, aktsepteerib komisjon seda, et liikmesriigid võivad pidada vajalikuks finantssüsteemi stabiilsuse tagamiseks sobivate meetmete võtmist. Finantssektori praeguste probleemide eriomase laadi tõttu võivad sellised meetmed ulatuda konkreetse finantsasutuse stabiliseerimisest kaugemale ja sisaldada üldisi kavasid. |
| --- | --- |

4.

Arvestades ulatuslikku kriisi, mis nüüd ohustab ka põhimõtteliselt usaldusväärseid panku, Euroopa finantsturgude märkimisväärset integreeritust ja vastastikust sõltuvust ning pangandussüsteemi seisukohalt oluliste finantsasutuste võimalikust maksejõuetusest tulenevaid tagasilööke, mis kriisi veelgi teravdavad, aktsepteerib komisjon seda, et liikmesriigid võivad pidada vajalikuks finantssüsteemi stabiilsuse tagamiseks sobivate meetmete võtmist. Finantssektori praeguste probleemide eriomase laadi tõttu võivad sellised meetmed ulatuda konkreetse finantsasutuse stabiliseerimisest kaugemale ja sisaldada üldisi kavasid.

| 5. | Kuigi riigiabi eeskirjade kohaldamisel finantsturgude kriisi reguleerivate meetmete suhtes tuleb kohaselt arvesse võtta praegu valitsevat erakorralist olukorda, peab komisjon tagama, et sellised meetmed ei kahjusta põhjendamatult konkurentsi turul tegutsevate finantsasutuste vahel ning et nendega ei kaasneks negatiivset kõrvalmõju teistele liikmesriikidele. Käesoleva teatise eesmärk on esitada suunised nii üldiste kavade ja nende kohaldamise konkreetsete juhtude kui ka erakorraliste, pangandussüsteemi seisukohalt oluliste juhtumite EÜ asutamislepinguga kokkusobivuse hindamiseks. Komisjon kohaldab neid kriteeriume liikmesriikide võetud meetmete suhtes nii kiiresti, kui on vajalik selleks, et tagada õiguskindlus ja taastada usaldusväärsus finantsturgudel. |
| --- | --- |

5.

Kuigi riigiabi eeskirjade kohaldamisel finantsturgude kriisi reguleerivate meetmete suhtes tuleb kohaselt arvesse võtta praegu valitsevat erakorralist olukorda, peab komisjon tagama, et sellised meetmed ei kahjusta põhjendamatult konkurentsi turul tegutsevate finantsasutuste vahel ning et nendega ei kaasneks negatiivset kõrvalmõju teistele liikmesriikidele. Käesoleva teatise eesmärk on esitada suunised nii üldiste kavade ja nende kohaldamise konkreetsete juhtude kui ka erakorraliste, pangandussüsteemi seisukohalt oluliste juhtumite EÜ asutamislepinguga kokkusobivuse hindamiseks. Komisjon kohaldab neid kriteeriume liikmesriikide võetud meetmete suhtes nii kiiresti, kui on vajalik selleks, et tagada õiguskindlus ja taastada usaldusväärsus finantsturgudel.

2.   ÜLDPÕHIMÕTTED

| 6. | Riigiabi konkreetsetele raskustes olevatele ettevõtjatele hinnatakse tavaliselt vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c ja ühenduse suunistele (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, edaspidi „riigiabi suunised”) (2), milles kirjeldatakse komisjonipoolset EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tõlgendust kõnealuse abi andmisel. Need suunised on üldised, kuigi nendega nähakse ette teatavad konkreetsed kriteeriumid finantssektori kohta. |
| --- | --- |

6.

Riigiabi konkreetsetele raskustes olevatele ettevõtjatele hinnatakse tavaliselt vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c ja ühenduse suunistele (raskustes olevate äriühingute päästmiseks ja ümberkorraldamiseks antava riigiabi kohta, edaspidi „riigiabi suunised”) (2), milles kirjeldatakse komisjonipoolset EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c tõlgendust kõnealuse abi andmisel. Need suunised on üldised, kuigi nendega nähakse ette teatavad konkreetsed kriteeriumid finantssektori kohta.

| 7. | Lisaks võib komisjon EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel lubada riigiabi „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”. |
| --- | --- |

7.

Lisaks võib komisjon EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti b alusel lubada riigiabi „mõne liikmesriigi majanduses tõsise häire kõrvaldamiseks”.

| 8. | Komisjon kinnitab, et senise praktika ja komisjoni otsuste tegemise tava (3) kohaselt nõuab asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt b liikmesriigi majanduse tõsise häire mõiste kitsendavat tõlgendamist. |
| --- | --- |

8.

Komisjon kinnitab, et senise praktika ja komisjoni otsuste tegemise tava (3) kohaselt nõuab asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkt b liikmesriigi majanduse tõsise häire mõiste kitsendavat tõlgendamist.

| 9. | Arvestades praeguse kriisi tõsidust finantsturgudel ja selle võimalikku mõju liikmesriikide majandusele tervikuna, leiab komisjon, et artikli 87 lõike 3 punkti b võib praeguses olukorras kasutada õigusliku alusena laiaulatusliku kriisi käsitlemisele suunatud meetmete puhul. Eelkõige kehtib see abi suhtes, mida antakse liikmesriigi mõningatele või kõikidele finantsasutustele suunatud üldise kava alusel. Kui liikmesriigis finantsstabiilsuse eest vastutavad asutused teatavad komisjonile, et on tekkinud tõsise häire oht, peab komisjon seda hindamisel eriti oluliseks. |
| --- | --- |

9.

Arvestades praeguse kriisi tõsidust finantsturgudel ja selle võimalikku mõju liikmesriikide majandusele tervikuna, leiab komisjon, et artikli 87 lõike 3 punkti b võib praeguses olukorras kasutada õigusliku alusena laiaulatusliku kriisi käsitlemisele suunatud meetmete puhul. Eelkõige kehtib see abi suhtes, mida antakse liikmesriigi mõningatele või kõikidele finantsasutustele suunatud üldise kava alusel. Kui liikmesriigis finantsstabiilsuse eest vastutavad asutused teatavad komisjonile, et on tekkinud tõsise häire oht, peab komisjon seda hindamisel eriti oluliseks.

| 10. | Ka liikmesriikide juhtumipõhised sekkumised võivad vastata artikli 87 lõike 3 punktis b esitatud kriteeriumidele. Kuigi abi tuleb hinnata EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel vastu võetud riigiabi suuniste kohaselt, võimaldab praegune olukord nii mõlema kava kui ka juhtumipõhiste sekkumiste puhul kiita heaks erakorralisi meetmeid, nagu erakorralised struktuursed sekkumised, kolmandate isikute (näiteks võlausaldajad) huvide kaitsmine ja kestuselt kuute kuud ületada võivad päästemeetmed. |
| --- | --- |

10.

Ka liikmesriikide juhtumipõhised sekkumised võivad vastata artikli 87 lõike 3 punktis b esitatud kriteeriumidele. Kuigi abi tuleb hinnata EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punkti c alusel vastu võetud riigiabi suuniste kohaselt, võimaldab praegune olukord nii mõlema kava kui ka juhtumipõhiste sekkumiste puhul kiita heaks erakorralisi meetmeid, nagu erakorralised struktuursed sekkumised, kolmandate isikute (näiteks võlausaldajad) huvide kaitsmine ja kestuselt kuute kuud ületada võivad päästemeetmed.

| 11. | Eelnevalt esitatud kaalutluste puhul tuleb siiski rõhutada, et artikli 87 lõike 3 punkti b kohaldamist ei saa põhimõtteliselt üle kanda muude konkreetsete sektorite kriisiolukordadele, kui puudub samaväärne oht, et need olukorrad võivad vahetult mõjutada liikmesriigi majandust tervikuna. Finantssektori puhul on selle sätte kasutamine võimalik vaid tõeliselt erakorralises olukorras, kus on ohustatud finantsturgude toimimine tervikuna. |
| --- | --- |

11.

Eelnevalt esitatud kaalutluste puhul tuleb siiski rõhutada, et artikli 87 lõike 3 punkti b kohaldamist ei saa põhimõtteliselt üle kanda muude konkreetsete sektorite kriisiolukordadele, kui puudub samaväärne oht, et need olukorrad võivad vahetult mõjutada liikmesriigi majandust tervikuna. Finantssektori puhul on selle sätte kasutamine võimalik vaid tõeliselt erakorralises olukorras, kus on ohustatud finantsturgude toimimine tervikuna.

| 12. | Kui liikmesriigi majanduses on tõsine häire vastavalt eelnevalt kirjeldatule, ei ole artikli 87 lõike 3 punkti b kohaldamine lubatud tähtajatult, vaid ainult seni, kuni kriisiolukord selle kohaldamist õigustab. |
| --- | --- |

12.

Kui liikmesriigi majanduses on tõsine häire vastavalt eelnevalt kirjeldatule, ei ole artikli 87 lõike 3 punkti b kohaldamine lubatud tähtajatult, vaid ainult seni, kuni kriisiolukord selle kohaldamist õigustab.

| 13. | Seetõttu peab kirjeldatud alustel koostatud üldisi kavasid, näiteks tagatis- või rekapitaliseerimiskavasid, korrapäraselt läbi vaatama ja need tuleb lõpetada kohe, kui asjaomase liikmesriigi majanduslik olukord seda võimaldab. Tunnistades, et praegu on võimatu prognoosida finantsturgude erakorraliste probleemide kestust ja et usalduse taastamiseks võib osutuda möödapääsmatuks teatada, et meetmeid kohaldatakse kogu kriisi vältel, leiab komisjon, et iga üldise kava kokkusobivusega seoses peab liikmesriik teostama vähemalt iga kuue kuu järel hindamise ja komisjonile selle tulemustest aru andma. |
| --- | --- |

13.

Seetõttu peab kirjeldatud alustel koostatud üldisi kavasid, näiteks tagatis- või rekapitaliseerimiskavasid, korrapäraselt läbi vaatama ja need tuleb lõpetada kohe, kui asjaomase liikmesriigi majanduslik olukord seda võimaldab. Tunnistades, et praegu on võimatu prognoosida finantsturgude erakorraliste probleemide kestust ja et usalduse taastamiseks võib osutuda möödapääsmatuks teatada, et meetmeid kohaldatakse kogu kriisi vältel, leiab komisjon, et iga üldise kava kokkusobivusega seoses peab liikmesriik teostama vähemalt iga kuue kuu järel hindamise ja komisjonile selle tulemustest aru andma.

| 14. | Lisaks leiab komisjon, et likviidsusprobleemiga, kuid põhimõtteliselt usaldusväärsete finantsasutuste kohtlemine peaks praeguste erakorraliste asjaolude puudumisel erinema sisemiste probleemidega finantsasutuste kohtlemisest. Esimesel juhul on elujõulisuse probleemid olemuselt välistekkelised ja on seotud pigem praeguse eriti keerulise olukorraga finantsturgudel, mitte ebaefektiivsuse või liigsete riskide võtmisega. Selliste asutuste elujõulisust toetavate kavade põhjustatud kahju konkurentsile on üldiselt piiratum ja nõuab vähem põhjalikke ümberkorraldusi. Seevastu muud finantsasutused, kes tõenäoliselt kannatavad eelkõige näiteks ebaefektiivsusest, puudulikust varade ja kohustuste haldamisest või riskantsetest strateegiatest tulenevate kahjude all, vastavad päästmisabi tavaraamistikule ja vajavad eelkõige põhjalikku ümberkorraldamist, samuti asendusmeetmeid konkurentsi kahjustamise piiramiseks (4). Kõikidel juhtudel võib asjakohaste kaitsemeetmete puudumisel tekkida märkimisväärne kahju konkurentsile, mis tuleneb tagatis- ja rekapitaliseerimiskavade rakendamisest, sest need võivad lubamatult soosida abisaajaid nende konkurentide ees või teravdada muudes liikmesriikides asuvate finantsasutuste likviidsusprobleeme. |
| --- | --- |

14.

Lisaks leiab komisjon, et likviidsusprobleemiga, kuid põhimõtteliselt usaldusväärsete finantsasutuste kohtlemine peaks praeguste erakorraliste asjaolude puudumisel erinema sisemiste probleemidega finantsasutuste kohtlemisest. Esimesel juhul on elujõulisuse probleemid olemuselt välistekkelised ja on seotud pigem praeguse eriti keerulise olukorraga finantsturgudel, mitte ebaefektiivsuse või liigsete riskide võtmisega. Selliste asutuste elujõulisust toetavate kavade põhjustatud kahju konkurentsile on üldiselt piiratum ja nõuab vähem põhjalikke ümberkorraldusi. Seevastu muud finantsasutused, kes tõenäoliselt kannatavad eelkõige näiteks ebaefektiivsusest, puudulikust varade ja kohustuste haldamisest või riskantsetest strateegiatest tulenevate kahjude all, vastavad päästmisabi tavaraamistikule ja vajavad eelkõige põhjalikku ümberkorraldamist, samuti asendusmeetmeid konkurentsi kahjustamise piiramiseks (4). Kõikidel juhtudel võib asjakohaste kaitsemeetmete puudumisel tekkida märkimisväärne kahju konkurentsile, mis tuleneb tagatis- ja rekapitaliseerimiskavade rakendamisest, sest need võivad lubamatult soosida abisaajaid nende konkurentide ees või teravdada muudes liikmesriikides asuvate finantsasutuste likviidsusprobleeme.

| 15. | Kooskõlas EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjade aluseks olevate üldpõhimõtetega, millega nõutakse, et antud abi ei või olla õiguspärase eesmärgi saavutamiseks rangelt vajalikust ulatuslikum, ja et kahju konkurentsile välditakse või vähendatakse niipalju kui võimalik, ja arvestades vajalikul määral praeguse olukorraga, peavad kõik üldised toetusmeetmed olema:






  — | sihipärased, et saavutada majanduses tõsise häire kõrvaldamise eesmärk; |
| --- | --- | --- |

15.

Kooskõlas EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjade aluseks olevate üldpõhimõtetega, millega nõutakse, et antud abi ei või olla õiguspärase eesmärgi saavutamiseks rangelt vajalikust ulatuslikum, ja et kahju konkurentsile välditakse või vähendatakse niipalju kui võimalik, ja arvestades vajalikul määral praeguse olukorraga, peavad kõik üldised toetusmeetmed olema:

—

sihipärased, et saavutada majanduses tõsise häire kõrvaldamise eesmärk;

| — | proportsionaalsed praeguse probleemiga ega tohi minna eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale ning |
| --- | --- |

—

proportsionaalsed praeguse probleemiga ega tohi minna eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale ning

| — | koostatud nii, et need vähendaksid negatiivset kõrvalmõju konkurentidele, muudele sektoritele ja muudele liikmesriikidele. |
| --- | --- |

—

koostatud nii, et need vähendaksid negatiivset kõrvalmõju konkurentidele, muudele sektoritele ja muudele liikmesriikidele.

| 16. | Nende kriteeriumide järgimine kooskõlas EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjade ja põhivabadustega, sealhulgas diskrimineerimiskeeluga, on vajalik siseturu häireteta toimimiseks. Komisjon võtab neid kriteeriume arvesse järgmistes punktides esitatud riigiabi meetmete kokkusobivuse hindamisel. |
| --- | --- |

16.

Nende kriteeriumide järgimine kooskõlas EÜ asutamislepingu riigiabi eeskirjade ja põhivabadustega, sealhulgas diskrimineerimiskeeluga, on vajalik siseturu häireteta toimimiseks. Komisjon võtab neid kriteeriume arvesse järgmistes punktides esitatud riigiabi meetmete kokkusobivuse hindamisel.

3.   FINANTSASUTUSTE KOHUSTUSI KATVAD TAGATISED

| 17. | Eespool toodud põhimõtete alusel kasutatakse järgmisi kaalutlusi deklaratsioonide, õigusaktide või lepingutega kehtestatud kohustuste kaitsmisega seonduvate tagatiskavade puhul, tingimusel et need kaalutlused on üldist laadi ja neid kohandatakse iga üksiku juhtumi konkreetseid vajadusi arvestades. |
| --- | --- |

17.

Eespool toodud põhimõtete alusel kasutatakse järgmisi kaalutlusi deklaratsioonide, õigusaktide või lepingutega kehtestatud kohustuste kaitsmisega seonduvate tagatiskavade puhul, tingimusel et need kaalutlused on üldist laadi ja neid kohandatakse iga üksiku juhtumi konkreetseid vajadusi arvestades.

Õigus saada tagatiskava alusel abi

| 18. | Konkurentsile võib tekkida oluline kahju mõningate turuosaliste välistamisel tagatise saajate hulgast. Sellise tagatise saamise kriteeriumid peavad finantsasutuste jaoks olema objektiivsed, võtma arvesse nende tähtsust asjakohases pangandussüsteemis ja majanduses tervikuna, ja mittediskrimineerivad, et vältida lubamatut kahju ümberkaudsetel turgudel ja siseturul tervikuna. Kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtte rakendamiseks peaks kava hõlmama kõiki asjaomases liikmesriigis asutatud ja seal aktiivselt tegutsevaid finantsasutusi, sealhulgas nende tütarettevõtjaid. |
| --- | --- |

18.

Konkurentsile võib tekkida oluline kahju mõningate turuosaliste välistamisel tagatise saajate hulgast. Sellise tagatise saamise kriteeriumid peavad finantsasutuste jaoks olema objektiivsed, võtma arvesse nende tähtsust asjakohases pangandussüsteemis ja majanduses tervikuna, ja mittediskrimineerivad, et vältida lubamatut kahju ümberkaudsetel turgudel ja siseturul tervikuna. Kodakondsuse alusel diskrimineerimise keelu põhimõtte rakendamiseks peaks kava hõlmama kõiki asjaomases liikmesriigis asutatud ja seal aktiivselt tegutsevaid finantsasutusi, sealhulgas nende tütarettevõtjaid.

Tagatise sisuline ulatus — kaetavate kohustuste liigid

| 19. | Praeguses erakorralises olukorras võib osutuda vajalikuks kinnitada finantsasutuste hoiustajatele, et nad ei kannata kahju, et vähendada pankade vahetamise võimalust ja lubamatut kõrvalmõju tugevatele pankadele. Põhimõtteliselt võib riigi poolt võetavate meetmete hulgas pidada üldisi tagatisi eraklientide hoiuste (ja eraklientide laenude) kaitsmiseks laialdase kriisi tõttu õiguspäraseks. |
| --- | --- |

19.

Praeguses erakorralises olukorras võib osutuda vajalikuks kinnitada finantsasutuste hoiustajatele, et nad ei kannata kahju, et vähendada pankade vahetamise võimalust ja lubamatut kõrvalmõju tugevatele pankadele. Põhimõtteliselt võib riigi poolt võetavate meetmete hulgas pidada üldisi tagatisi eraklientide hoiuste (ja eraklientide laenude) kaitsmiseks laialdase kriisi tõttu õiguspäraseks.

| 20. | Kuna tagatised ei piirdu vaid eraklientide hoiustega, tuleb kaetavate võlgade ja kohustuste liikide valikul piirduda niipalju kui võimalik konkreetselt raskusi põhjustavate ja praeguse finantskriisi asjakohaste aspektide käsitlemiseks vajalikuga, sest muidu võiksid tagatised lükata vajaliku kohanemisprotsessi edasi ja luua moraalse kahju tekkimise ohu (5). |
| --- | --- |

20.

Kuna tagatised ei piirdu vaid eraklientide hoiustega, tuleb kaetavate võlgade ja kohustuste liikide valikul piirduda niipalju kui võimalik konkreetselt raskusi põhjustavate ja praeguse finantskriisi asjakohaste aspektide käsitlemiseks vajalikuga, sest muidu võiksid tagatised lükata vajaliku kohanemisprotsessi edasi ja luua moraalse kahju tekkimise ohu (5).

| 21. | Selle põhimõtte kohaldamisel võib pankadevahelise laenutegevuse kokkukuivamine finantsasutustevahelise usalduse kahanemise tõttu õigustada teatavate äriklientide hoiuste ning isegi lühiajaliste või keskmise pikkusega võlakirjade tagamist, juhul kui need ei ole juba piisavalt kaetud kehtiva investeerimiskorra või muude meetmetega (6). |
| --- | --- |

21.

Selle põhimõtte kohaldamisel võib pankadevahelise laenutegevuse kokkukuivamine finantsasutustevahelise usalduse kahanemise tõttu õigustada teatavate äriklientide hoiuste ning isegi lühiajaliste või keskmise pikkusega võlakirjade tagamist, juhul kui need ei ole juba piisavalt kaetud kehtiva investeerimiskorra või muude meetmetega (6).

| 22. | Tagatise ulatuse laiendamisel suhteliselt laiast kohaldamisalast välja jäävatele muud liiki võlgadele on vaja selle põhjendatust põhjalikumalt kontrollida. |
| --- | --- |

22.

Tagatise ulatuse laiendamisel suhteliselt laiast kohaldamisalast välja jäävatele muud liiki võlgadele on vaja selle põhjendatust põhjalikumalt kontrollida.

| 23. | Sellised tagatised ei peaks põhimõtteliselt katma allutatud laene (täiendavad omavahendid) või valimatult katma kõiki kohustusi, sest selle eesmärk oleks vaid aktsionäride ja muude riskikapitali investorite huvide kaitsmine. Kui sellised võlad kaetakse, võimaldades nii kapitali suurendamist ja seega laenutegevuse elavdamist, võivad osutuda vajalikuks teatavad piirangud. |
| --- | --- |

23.

Sellised tagatised ei peaks põhimõtteliselt katma allutatud laene (täiendavad omavahendid) või valimatult katma kõiki kohustusi, sest selle eesmärk oleks vaid aktsionäride ja muude riskikapitali investorite huvide kaitsmine. Kui sellised võlad kaetakse, võimaldades nii kapitali suurendamist ja seega laenutegevuse elavdamist, võivad osutuda vajalikuks teatavad piirangud.

Tagatiskava kohaldamise aeg

| 24. | Nende tagatiskavade kestust ja ulatust, mis ei piirdu vaid eraklientide hoiustega, tuleb piirata hädavajaliku miinimumiga. Kooskõlas eespool toodud põhimõtetega ja arvestades võimatust prognoosida finantsturgude toimimise põhimõtteliste puudujääkide kestust, peab komisjon vajalikuks liikmesriikide iga üldise kava läbivaatamist iga kuue kuu järel kava jätkamise põhjendatuse ja võimalike kohandustega finantsturgude olukorra muutuste arvessevõtmiseks. Sellise läbivaatamise tulemused edastatakse komisjonile. Kui korrapärane läbivaatamine on tagatud, võib heaks kiita kavasid, mis hõlmavad ajavahemikke kuuest kuust kuni kahe aastani. Neid võib komisjoni nõusolekul veelgi pikendada, kui finantsturgudel valitsev kriis seda nõuab. Kui kava kohaselt võib tagatise andmist jätkata asjaomase võla katmiseks kuni kustutusajani, mis saabub pärast kava kohase tagatise andmise tähtaega, on konkurentsikahjustuste vältimiseks vaja täiendavaid kaitsemeetmeid. Sellised kaitsemeetmed võivad hõlmata käesoleva teatise kohaselt põhimõtteliselt lubatud tagatisperioodist lühemat perioodi, hoiatavaid hinnatingimusi ja tagastatava laenu asjakohaseid ülemmäärasid. |
| --- | --- |

24.

Nende tagatiskavade kestust ja ulatust, mis ei piirdu vaid eraklientide hoiustega, tuleb piirata hädavajaliku miinimumiga. Kooskõlas eespool toodud põhimõtetega ja arvestades võimatust prognoosida finantsturgude toimimise põhimõtteliste puudujääkide kestust, peab komisjon vajalikuks liikmesriikide iga üldise kava läbivaatamist iga kuue kuu järel kava jätkamise põhjendatuse ja võimalike kohandustega finantsturgude olukorra muutuste arvessevõtmiseks. Sellise läbivaatamise tulemused edastatakse komisjonile. Kui korrapärane läbivaatamine on tagatud, võib heaks kiita kavasid, mis hõlmavad ajavahemikke kuuest kuust kuni kahe aastani. Neid võib komisjoni nõusolekul veelgi pikendada, kui finantsturgudel valitsev kriis seda nõuab. Kui kava kohaselt võib tagatise andmist jätkata asjaomase võla katmiseks kuni kustutusajani, mis saabub pärast kava kohase tagatise andmise tähtaega, on konkurentsikahjustuste vältimiseks vaja täiendavaid kaitsemeetmeid. Sellised kaitsemeetmed võivad hõlmata käesoleva teatise kohaselt põhimõtteliselt lubatud tagatisperioodist lühemat perioodi, hoiatavaid hinnatingimusi ja tagastatava laenu asjakohaseid ülemmäärasid.

Erasektori osa minimaalselt vajaliku abi andmisel

| 25. | Vastavalt riigiabi andmise üldpõhimõttele, mille kohaselt abi suurus ja osatähtsus ei tohi ületada minimaalselt vajalikku, peavad liikmesriigid võtma sobivaid meetmeid, millega tagatakse, et abisaajad ja/või majandussektor katavad osa tagatise kuludest ja vajaduse korral ka osa riigi kuludest, mis tekivad, kui riik on sunnitud tagatist kasutama. |
| --- | --- |

25.

Vastavalt riigiabi andmise üldpõhimõttele, mille kohaselt abi suurus ja osatähtsus ei tohi ületada minimaalselt vajalikku, peavad liikmesriigid võtma sobivaid meetmeid, millega tagatakse, et abisaajad ja/või majandussektor katavad osa tagatise kuludest ja vajaduse korral ka osa riigi kuludest, mis tekivad, kui riik on sunnitud tagatist kasutama.

| 26. | Erasektori panuse suurus ja laad sõltub konkreetsest olukorrast. Komisjon on seisukohal, et minimaalselt vajaliku abiga piirdumise nõue on täidetud juhul, kui täidetud on järgmised tingimused (7):






  — | Tagatiskavas tuleb ette näha, et tagatise saanud finantsasutus ja/või terve finantssektor tasuvad selle eest piisaval määral (8). Arvestades, et võrdlusaluse puudumise tõttu on niisugust laadi ja nii suurte tagatiste turuhinda on raske kindlaks määrata, ning pidades silmas, et praeguses olukorras on võimalikel abisaajatel raske tasuda nii suuri summasid, tuleks tagatiskava rakendamisel võtta tasu, mille suurus vastaks võimalikult täpselt eeldatavale turuhinnale. Meetme proportsionaalsuse tagamiseks tuleb kasutada niisuguseid hinnakujundusmehhanisme, mis võimaldavad arvestada erinevaid riskimäärasid ning tagatise saaja krediidiprofiili ja vajadusi. |
| --- | --- | --- |

26.

Erasektori panuse suurus ja laad sõltub konkreetsest olukorrast. Komisjon on seisukohal, et minimaalselt vajaliku abiga piirdumise nõue on täidetud juhul, kui täidetud on järgmised tingimused (7):

—

Tagatiskavas tuleb ette näha, et tagatise saanud finantsasutus ja/või terve finantssektor tasuvad selle eest piisaval määral (8). Arvestades, et võrdlusaluse puudumise tõttu on niisugust laadi ja nii suurte tagatiste turuhinda on raske kindlaks määrata, ning pidades silmas, et praeguses olukorras on võimalikel abisaajatel raske tasuda nii suuri summasid, tuleks tagatiskava rakendamisel võtta tasu, mille suurus vastaks võimalikult täpselt eeldatavale turuhinnale. Meetme proportsionaalsuse tagamiseks tuleb kasutada niisuguseid hinnakujundusmehhanisme, mis võimaldavad arvestada erinevaid riskimäärasid ning tagatise saaja krediidiprofiili ja vajadusi.

| — | Tagatise kasutusevõtul peaks erasektor andma sellesse olulise panuse, kattes märkimisväärse osa tagatise saanud ettevõtja (kui ettevõtja jätkab tegutsemist) või sektori täitmata kohustustest ja riigil tuleks katta vaid erasektori panusest ülejääv osa. |
| --- | --- |

—

Tagatise kasutusevõtul peaks erasektor andma sellesse olulise panuse, kattes märkimisväärse osa tagatise saanud ettevõtja (kui ettevõtja jätkab tegutsemist) või sektori täitmata kohustustest ja riigil tuleks katta vaid erasektori panusest ülejääv osa.

| — | Komisjon on teadlik võimalusest, et abisaajad ei pruugi suuta selle eest kohe täielikult tasuda. Seetõttu tuleks liikmesriikidel eelnevatele tingimustele lisaks või osaliselt nende asemel ette näha hilisema sissenõudmise või olukorra paranemise klausel, mille kohaselt tagatise saajad peaksid selle eest täiendavalt tasuma (juhul, kui tagatist ei võeta kasutusele) või maksma tagasi vähemalt osa liikmesriigi tagatise alusel makstud summadest (juhul, kui tagatist tuleb kasutada) niipea, kui nad seda suudavad. |
| --- | --- |

—

Komisjon on teadlik võimalusest, et abisaajad ei pruugi suuta selle eest kohe täielikult tasuda. Seetõttu tuleks liikmesriikidel eelnevatele tingimustele lisaks või osaliselt nende asemel ette näha hilisema sissenõudmise või olukorra paranemise klausel, mille kohaselt tagatise saajad peaksid selle eest täiendavalt tasuma (juhul, kui tagatist ei võeta kasutusele) või maksma tagasi vähemalt osa liikmesriigi tagatise alusel makstud summadest (juhul, kui tagatist tuleb kasutada) niipea, kui nad seda suudavad.

Konkurentsi põhjendamatu kahjustamise vältimine

| 27. | Kuna tagatiskava võib avaldada kahjulikku mõju pankadele, kes tagatist ei saa, sealhulgas teiste liikmesriikide pankadele, tuleks süsteemi raames ette näha sobivad mehhanismid, et vähendada konkurentsi kahjustamist ja võimalust, et abisaajad kuritarvitavad riigi tagatisest tulenevat eelisseisundit. Need ettevaatusabinõud on olulised ka moraalse kahju vältimiseks ja peaksid vastavalt vajadusele osaliselt või täielikult hõlmama järgmisi meetmeid (9):






  — | kehtestatakse käitumispõhimõtted, millega tagatakse, et tagatise saanud finantsasutus ei hakka tagatise toel agressiivselt laienema nende konkurentide arvel, kellel tagatis puudub. Sel eesmärgil võib näiteks:






  — | seada ärilisi piiranguid, näiteks kehtestada turuosa ülempiir (10), piirates reklaami, kus viidatakse saadud tagatisele, hindadele või tegevuse laienemisele; |
| --- | --- | --- | --- |

27.

Kuna tagatiskava võib avaldada kahjulikku mõju pankadele, kes tagatist ei saa, sealhulgas teiste liikmesriikide pankadele, tuleks süsteemi raames ette näha sobivad mehhanismid, et vähendada konkurentsi kahjustamist ja võimalust, et abisaajad kuritarvitavad riigi tagatisest tulenevat eelisseisundit. Need ettevaatusabinõud on olulised ka moraalse kahju vältimiseks ja peaksid vastavalt vajadusele osaliselt või täielikult hõlmama järgmisi meetmeid (9):

—

kehtestatakse käitumispõhimõtted, millega tagatakse, et tagatise saanud finantsasutus ei hakka tagatise toel agressiivselt laienema nende konkurentide arvel, kellel tagatis puudub. Sel eesmärgil võib näiteks:

—

seada ärilisi piiranguid, näiteks kehtestada turuosa ülempiir (10), piirates reklaami, kus viidatakse saadud tagatisele, hindadele või tegevuse laienemisele;

| — | piirata abisaaja bilansimahtu asjakohase võrdlusaluse suhtes (näiteks SKP või rahaturu mahu kasv) (11); |
| --- | --- |

—

piirata abisaaja bilansimahtu asjakohase võrdlusaluse suhtes (näiteks SKP või rahaturu mahu kasv) (11);

| — | keelata äritava, mis ei sobi kokku tagatise eesmärgiga, näiteks aktsiate tagasiostmine või abi saanud finantsasutuse juhtkonna liikmetele uute aktsiaoptsioonide andmine; |
| --- | --- |

—

keelata äritava, mis ei sobi kokku tagatise eesmärgiga, näiteks aktsiate tagasiostmine või abi saanud finantsasutuse juhtkonna liikmetele uute aktsiaoptsioonide andmine;

| — | sätestatakse liikmesriikides käitumispiirangute jõustamise viisid, sealhulgas eeskirju eiravate finantsasutuste karistamine tagatise tühistamisega. |
| --- | --- |

—

sätestatakse liikmesriikides käitumispiirangute jõustamise viisid, sealhulgas eeskirju eiravate finantsasutuste karistamine tagatise tühistamisega.

Järelkohandamine

| 28. | Komisjon on seisukohal, et konkurentsi kahjustamise võimalikult täielikuks vältimiseks tuleb tagatiskava pidada ajutiseks erakorraliseks meetmeks, mille eesmärk on kõrvaldada praeguse finantsturgude kriisi olulisimad ilmingud. Need meetmed ei saa olemuslikult ja igakülgselt kõrvaldada kriisi sügavamaid põhjusi, mis peituvad finantsturgude ülesehituse struktuursetes puudustes, iga finantsasutuse konkreetseid probleeme ega mõlemat korraga. |
| --- | --- |

28.

Komisjon on seisukohal, et konkurentsi kahjustamise võimalikult täielikuks vältimiseks tuleb tagatiskava pidada ajutiseks erakorraliseks meetmeks, mille eesmärk on kõrvaldada praeguse finantsturgude kriisi olulisimad ilmingud. Need meetmed ei saa olemuslikult ja igakülgselt kõrvaldada kriisi sügavamaid põhjusi, mis peituvad finantsturgude ülesehituse struktuursetes puudustes, iga finantsasutuse konkreetseid probleeme ega mõlemat korraga.

| 29. | Seetõttu tuleb koos tagatiskavaga õigeaegselt rakendada sektorit tervikuna hõlmavaid kohandamismeetmeid ja/või korraldada ümber või likvideerida teatavad abisaajad, eeskätt niisugused, kelle suhtes on tagatis kasutusele võetud. |
| --- | --- |

29.

Seetõttu tuleb koos tagatiskavaga õigeaegselt rakendada sektorit tervikuna hõlmavaid kohandamismeetmeid ja/või korraldada ümber või likvideerida teatavad abisaajad, eeskätt niisugused, kelle suhtes on tagatis kasutusele võetud.

Tagatiskava kohaldamine konkreetsetel juhtudel

| 30. | Kui mõne maksejõuetu finantsasutuse tegevuse jätkumise tagamiseks võetakse tema suhtes erakorralise päästmismeetmena kasutusele tagatiskava, mis kahjustab konkurentsi veelgi rohkem kui abikava üldine kasutuselevõtmine, on eriti tähtis abisaaja ümberkorraldamiseks või likvideerimiseks võtta meetmeid niipea, kui finantsturgude olukord seda võimaldab. Sellest tuleneb nõue, et tagatiskava alusel maksete saaja ümberkorraldamise või likvideerimise kavast tuleb teatada komisjonile, kes hindab kavade vastavust riigiabi eeskirjadele (12). |
| --- | --- |

30.

Kui mõne maksejõuetu finantsasutuse tegevuse jätkumise tagamiseks võetakse tema suhtes erakorralise päästmismeetmena kasutusele tagatiskava, mis kahjustab konkurentsi veelgi rohkem kui abikava üldine kasutuselevõtmine, on eriti tähtis abisaaja ümberkorraldamiseks või likvideerimiseks võtta meetmeid niipea, kui finantsturgude olukord seda võimaldab. Sellest tuleneb nõue, et tagatiskava alusel maksete saaja ümberkorraldamise või likvideerimise kavast tuleb teatada komisjonile, kes hindab kavade vastavust riigiabi eeskirjadele (12).

| 31. | Ümberkorralduskava hindamisel lähtub komisjon järgmistest vajadustest:






  — | taastada finantsasutuse kestev elujõulisus; |
| --- | --- | --- |

31.

Ümberkorralduskava hindamisel lähtub komisjon järgmistest vajadustest:

—

taastada finantsasutuse kestev elujõulisus;

| — | tagada, et abi antakse vaid hädavajaliku miinimumi ulatuses ning et ümberkorralduskulud kaetakse suures osas erasektori osalusega; |
| --- | --- |

—

tagada, et abi antakse vaid hädavajaliku miinimumi ulatuses ning et ümberkorralduskulud kaetakse suures osas erasektori osalusega;

| — | hoolitseda selle eest, et põhjendamatult ei kahjustataks konkurentsi ning et keegi ei saaks tagatise kasutamisest põhjendamatuid eeliseid. |
| --- | --- |

—

hoolitseda selle eest, et põhjendamatult ei kahjustataks konkurentsi ning et keegi ei saaks tagatise kasutamisest põhjendamatuid eeliseid.

| 32. | Pidades silmas, et praeguse kriisi erilisuse ning ulatuse tõttu võib seda pidada tõsiseks häireks liikmesriikide majanduses, saab komisjon hindamisel kasutada finantsasutuste suhtes riigiabi eeskirjade kohaldamisel saadud kogemusi. |
| --- | --- |

32.

Pidades silmas, et praeguse kriisi erilisuse ning ulatuse tõttu võib seda pidada tõsiseks häireks liikmesriikide majanduses, saab komisjon hindamisel kasutada finantsasutuste suhtes riigiabi eeskirjade kohaldamisel saadud kogemusi.

| 33. | Komisjon arvestab ka seda, et meetmed, mida võetakse elujõulistele finantsasutustele krediidi kättesaadavaks tegemiseks, erinevad meetmetest, millega antakse abi niisugustele abisaajatele, kes eelnevale probleemile lisaks kannatavad ka ärimudelist või investeerimisstrateegiast tulenevate struktuursete likviidsusprobleemide käes. Suuremad mured on põhimõtteliselt seotud viimasesse rühma kuuluvate abisaajatega. |
| --- | --- |

33.

Komisjon arvestab ka seda, et meetmed, mida võetakse elujõulistele finantsasutustele krediidi kättesaadavaks tegemiseks, erinevad meetmetest, millega antakse abi niisugustele abisaajatele, kes eelnevale probleemile lisaks kannatavad ka ärimudelist või investeerimisstrateegiast tulenevate struktuursete likviidsusprobleemide käes. Suuremad mured on põhimõtteliselt seotud viimasesse rühma kuuluvate abisaajatega.

4.   FINANTSASUTUSTE REKAPITALISEERIMINE

| 34. | Teise süsteemse vastumeetmena käesolevale finantskriisile võib luua rekapitaliseerimise skeemi, millega toetatakse üldiselt elujõulisi finantsasutusi, mis on raskustes finantsturgude äärmuslike olude tõttu. Niisuguse kava raames nähakse ette riigi vahendid, mida kasutatakse otseselt finantsasutuste kapitaliseerituse parandamiseks või selleks, et muul viisil soodustada erakapitali kaasamist süsteemse kahjuliku kõrvalmõju vältimiseks. |
| --- | --- |

34.

Teise süsteemse vastumeetmena käesolevale finantskriisile võib luua rekapitaliseerimise skeemi, millega toetatakse üldiselt elujõulisi finantsasutusi, mis on raskustes finantsturgude äärmuslike olude tõttu. Niisuguse kava raames nähakse ette riigi vahendid, mida kasutatakse otseselt finantsasutuste kapitaliseerituse parandamiseks või selleks, et muul viisil soodustada erakapitali kaasamist süsteemse kahjuliku kõrvalmõju vältimiseks.

| 35. | Üldiste tagatiskavade suhtes eespool nimetatud tingimused kehtivad üldiselt mutatis mutandis ka rekapitaliseerimiskavade suhtes. Eeskätt peetakse silmas järgmisi tingimusi:






  — | abi saamise õiguse kriteeriumide objektiivsus ja diskrimineerimise vältimine; |
| --- | --- | --- |

35.

Üldiste tagatiskavade suhtes eespool nimetatud tingimused kehtivad üldiselt mutatis mutandis ka rekapitaliseerimiskavade suhtes. Eeskätt peetakse silmas järgmisi tingimusi:

—

abi saamise õiguse kriteeriumide objektiivsus ja diskrimineerimise vältimine;

| — | tagatiskava ajaline piiramine; |
| --- | --- |

—

tagatiskava ajaline piiramine;

| — | piirdumine minimaalselt vajaliku abiga; |
| --- | --- |

—

piirdumine minimaalselt vajaliku abiga;

| — | vajadus kasutada ettevaatusabinõusid, millega välditakse abi kuritarvitamist ja konkurentsi põhjendamatut kahjustamist, pidades silmas seda, et kapitalisüstid on tagastamatud, tuleb abikavade raames anda liikmesriikidele õigus teostada järelevalvet, kasutada nimetatud meetmeid ning kui vaja, astuda hiljem samme põhjendamatu konkurentsimoonutuse vältimiseks (13) ning |
| --- | --- |

—

vajadus kasutada ettevaatusabinõusid, millega välditakse abi kuritarvitamist ja konkurentsi põhjendamatut kahjustamist, pidades silmas seda, et kapitalisüstid on tagastamatud, tuleb abikavade raames anda liikmesriikidele õigus teostada järelevalvet, kasutada nimetatud meetmeid ning kui vaja, astuda hiljem samme põhjendamatu konkurentsimoonutuse vältimiseks (13) ning

| — | nõue, et pärast seda, kui erakorralise meetmena on abi saavat finantsasutust rekapitaliseeritud tema finantskriisist üleaitamiseks, tuleb järelmeetmena koostada tema ümberkorralduskava, mille komisjon seejärel läbi vaatab. Seejuures eristab komisjon esiteks põhimõtteliselt elujõulisi finantsasutusi, kes kannatavad vaid krediidi kättesaadavuse probleemide tõttu, ning abisaajaid, kes eelmisele probleemile lisaks kannatavad ka nende ärimudelist või investeerimisstrateegiast tulenevate struktuursete likviidsusprobleemide käes. Samuti arvestab komisjon seda, kui suur on eelnimetatud erinevusest tingitud vajadus finantsasutus ümber korraldada. |
| --- | --- |

—

nõue, et pärast seda, kui erakorralise meetmena on abi saavat finantsasutust rekapitaliseeritud tema finantskriisist üleaitamiseks, tuleb järelmeetmena koostada tema ümberkorralduskava, mille komisjon seejärel läbi vaatab. Seejuures eristab komisjon esiteks põhimõtteliselt elujõulisi finantsasutusi, kes kannatavad vaid krediidi kättesaadavuse probleemide tõttu, ning abisaajaid, kes eelmisele probleemile lisaks kannatavad ka nende ärimudelist või investeerimisstrateegiast tulenevate struktuursete likviidsusprobleemide käes. Samuti arvestab komisjon seda, kui suur on eelnimetatud erinevusest tingitud vajadus finantsasutus ümber korraldada.

| 36. | Rekapitaliseerimismeetme puhul arvestatakse järgmisi asjaolusid. |
| --- | --- |

36.

Rekapitaliseerimismeetme puhul arvestatakse järgmisi asjaolusid.

| 37. | Abi saamise õiguse väljaselgitamisel tuleks lähtuda objektiivsetest kriteeriumidest, nagu vajadus tagada likviidsusnõuetele vastav kapitalisatsioon, ilma et see põhjustaks põhjendamatut diskrimineerimist. Hea oleks, kui toetuse vajalikkuse hindamisel osaleksid ka järelevalveasutused. |
| --- | --- |

37.

Abi saamise õiguse väljaselgitamisel tuleks lähtuda objektiivsetest kriteeriumidest, nagu vajadus tagada likviidsusnõuetele vastav kapitalisatsioon, ilma et see põhjustaks põhjendamatut diskrimineerimist. Hea oleks, kui toetuse vajalikkuse hindamisel osaleksid ka järelevalveasutused.

| 38. | Kapitalisüst ei tohiks olla suurem kui minimaalselt vajalik ega tohiks abisaajal võimaldada ellu viia agressiivset äristrateegiat, laiendada oma tegevust või taotleda muid eesmärke, mis võivad konkurentsi põhjendamatult kahjustada. Eelnevat silmas pidades peetakse kiiduväärseks seda, kui finantsasutus täidab rangemaid likviidsusnõudeid ja/või piiratakse tema bilansimahtu. Pidades silma praegust kriisi, peaksid abisaajad lisama nii palju kui võimalik omavahendeid, sealhulgas eravahendeid (14). |
| --- | --- |

38.

Kapitalisüst ei tohiks olla suurem kui minimaalselt vajalik ega tohiks abisaajal võimaldada ellu viia agressiivset äristrateegiat, laiendada oma tegevust või taotleda muid eesmärke, mis võivad konkurentsi põhjendamatult kahjustada. Eelnevat silmas pidades peetakse kiiduväärseks seda, kui finantsasutus täidab rangemaid likviidsusnõudeid ja/või piiratakse tema bilansimahtu. Pidades silma praegust kriisi, peaksid abisaajad lisama nii palju kui võimalik omavahendeid, sealhulgas eravahendeid (14).

| 39. | Finantsasutustele tuleb lisakapitali anda tingimustel, mis võimaldavad piirduda minimaalselt vajaliku abiga. Olenevalt sellest, millise vahendi liikmesriik valib (näiteks aktsiad, garantiid, allutatud kapital jms), peaks ta selles finantsasutuses põhimõtteliselt vastu saama õigused, mille suurus vastab tema osale rekapitaliseerimises. Uute aktsiate väljalaskehind tuleb kindlaks määrata turupõhiselt. Selle tagamiseks, et riigi toetus antakse üksnes piisava vastutasu eest, käsitatakse positiivsena niisuguseid vahendeid nagu näiteks piisava tootlikkusega eelisaktsiaid. Teise võimalusena võib kaaluda hilisema sissenõudmise või olukorra paranemise klausli kasutamist. |
| --- | --- |

39.

Finantsasutustele tuleb lisakapitali anda tingimustel, mis võimaldavad piirduda minimaalselt vajaliku abiga. Olenevalt sellest, millise vahendi liikmesriik valib (näiteks aktsiad, garantiid, allutatud kapital jms), peaks ta selles finantsasutuses põhimõtteliselt vastu saama õigused, mille suurus vastab tema osale rekapitaliseerimises. Uute aktsiate väljalaskehind tuleb kindlaks määrata turupõhiselt. Selle tagamiseks, et riigi toetus antakse üksnes piisava vastutasu eest, käsitatakse positiivsena niisuguseid vahendeid nagu näiteks piisava tootlikkusega eelisaktsiaid. Teise võimalusena võib kaaluda hilisema sissenõudmise või olukorra paranemise klausli kasutamist.

| 40. | Samasugustest kaalutlustest tuleb lähtuda ka muude meetmete ja kavade puhul, mille eesmärk on tugevdada finantsasutuste kapitalinõudeid ja millega lahendatakse finantsasutuste varadega seotud probleeme. Kui liikmesriik ostab või vahetab varasid, tuleb kedagi põhjendamatult diskrimineerimata võtta aluseks hind, mis on kindlaks määratud vastavalt nende varadega seotud riskidele. |
| --- | --- |

40.

Samasugustest kaalutlustest tuleb lähtuda ka muude meetmete ja kavade puhul, mille eesmärk on tugevdada finantsasutuste kapitalinõudeid ja millega lahendatakse finantsasutuste varadega seotud probleeme. Kui liikmesriik ostab või vahetab varasid, tuleb kedagi põhjendamatult diskrimineerimata võtta aluseks hind, mis on kindlaks määratud vastavalt nende varadega seotud riskidele.

| 41. | Abikava heakskiitmine ei vabasta liikmesriiki kohustusest esitada iga kuue kuu järel komisjonile aruanne abikava kasutamise kohta ega kohustusest esitada iga abisaajat käsitlev kava kuue kuu jooksul pärast sekkumist (15). |
| --- | --- |

41.

Abikava heakskiitmine ei vabasta liikmesriiki kohustusest esitada iga kuue kuu järel komisjonile aruanne abikava kasutamise kohta ega kohustusest esitada iga abisaajat käsitlev kava kuue kuu jooksul pärast sekkumist (15).

| 42. | Pidades silmas rekapitaliseerimismeetmete pöördumatust, viib komisjon rekapitaliseerimiskavade hindamise nagu tagatiskavadegi hindamise läbi viisil, millega tagatakse kavakohase rekapitaliseerimise kogumõju sidusus mõjuga, mida avaldab niisugune rekapitaliseerimise meede, mida ei võeta abikava raames. Hindamisel lähtutakse riigiabi suunistest, arvestades finantsturgude süsteemse kriisi iseärasusi. |
| --- | --- |

42.

Pidades silmas rekapitaliseerimismeetmete pöördumatust, viib komisjon rekapitaliseerimiskavade hindamise nagu tagatiskavadegi hindamise läbi viisil, millega tagatakse kavakohase rekapitaliseerimise kogumõju sidusus mõjuga, mida avaldab niisugune rekapitaliseerimise meede, mida ei võeta abikava raames. Hindamisel lähtutakse riigiabi suunistest, arvestades finantsturgude süsteemse kriisi iseärasusi.

5.   FINANTSASUTUSTE LÕPETAMINE VASTAVALT LÕPETAMISKAVALE

| 43. | Praeguse finantskriisi tingimustes võib liikmesriik kavakohaselt lõpetada teatavate finantsasutuste tegevuse, mis alluvad selle liikmesriigi jurisdiktsioonile. Niisugune riigi vahendite andmisega seotud kavakohane likvideerimine otsustatakse üksikjuhtumite kaupa teise etapi meetmena pärast finantsasutusele päästeabi andmist, kui selgub, et seda asutust ei õnnestu edukalt ümber korraldada, või viiakse läbi üheainsa meetmena. Kavakohane lõpetamine võib olla ka üks üldise abikava meetmetest, näiteks kui liikmesriik kohustub algatama niisuguste finantsasutuste likvideerimise, mille puhul tagatis tuleb kasutusele võtta. |
| --- | --- |

43.

Praeguse finantskriisi tingimustes võib liikmesriik kavakohaselt lõpetada teatavate finantsasutuste tegevuse, mis alluvad selle liikmesriigi jurisdiktsioonile. Niisugune riigi vahendite andmisega seotud kavakohane likvideerimine otsustatakse üksikjuhtumite kaupa teise etapi meetmena pärast finantsasutusele päästeabi andmist, kui selgub, et seda asutust ei õnnestu edukalt ümber korraldada, või viiakse läbi üheainsa meetmena. Kavakohane lõpetamine võib olla ka üks üldise abikava meetmetest, näiteks kui liikmesriik kohustub algatama niisuguste finantsasutuste likvideerimise, mille puhul tagatis tuleb kasutusele võtta.

| 44. | Likvideerimiskava ja üksikute selle kava alusel võetud lõpetamismeetmete hindamisel lähtutakse mutatis mutandis samadest juhtnööridest, mis on eespool esitatud tagatiskavade kohta. |
| --- | --- |

44.

Likvideerimiskava ja üksikute selle kava alusel võetud lõpetamismeetmete hindamisel lähtutakse mutatis mutandis samadest juhtnööridest, mis on eespool esitatud tagatiskavade kohta.

| 45. | Likvideerimismeetme puhul arvestatakse järgmisi asjaolusid. |
| --- | --- |

45.

Likvideerimismeetme puhul arvestatakse järgmisi asjaolusid.

| 46. | Likvideerimise käigus tuleb erilist tähelepanu pöörata moraalse kahju minimeerimisele. Seda silmas pidades ei tohi sundlõpetamise käigus abi saada aktsionärid ega teatavad võlausaldajad. |
| --- | --- |

46.

Likvideerimise käigus tuleb erilist tähelepanu pöörata moraalse kahju minimeerimisele. Seda silmas pidades ei tohi sundlõpetamise käigus abi saada aktsionärid ega teatavad võlausaldajad.

| 47. | Konkurentsi põhjendamatu kahjustamise vältimiseks ei tohiks likvideerimisetapp kesta kauem kui lõpetamiseks ilmtingimata vajalik. Niikaua kui finantsasutus veel tegutseb, ei tohiks ta alustada uusi tegevusi, vaid piirduma senise tegevuse jätkamisega. Tema pangandustegevusluba tuleks tühistada niipea kui võimalik. |
| --- | --- |

47.

Konkurentsi põhjendamatu kahjustamise vältimiseks ei tohiks likvideerimisetapp kesta kauem kui lõpetamiseks ilmtingimata vajalik. Niikaua kui finantsasutus veel tegutseb, ei tohiks ta alustada uusi tegevusi, vaid piirduma senise tegevuse jätkamisega. Tema pangandustegevusluba tuleks tühistada niipea kui võimalik.

| 48. | Selleks et tagada piirdumine eesmärgi saavutamiseks minimaalselt vajaliku abiga, tuleb arvestada, et praeguses finantskriisis stabiilsuse tagamiseks võib olla vaja maksta abimeetme raames hüvitist teatavatele likvideeritava panga võlausaldajatele. Hüvitatavate kohustuste valiku kriteeriumide kehtestamisel tuleks lähtuda samadest eeskirjadest kui tagatiskavaga hõlmatud kohustuste puhul. |
| --- | --- |

48.

Selleks et tagada piirdumine eesmärgi saavutamiseks minimaalselt vajaliku abiga, tuleb arvestada, et praeguses finantskriisis stabiilsuse tagamiseks võib olla vaja maksta abimeetme raames hüvitist teatavatele likvideeritava panga võlausaldajatele. Hüvitatavate kohustuste valiku kriteeriumide kehtestamisel tuleks lähtuda samadest eeskirjadest kui tagatiskavaga hõlmatud kohustuste puhul.

| 49. | Selleks et tagada, et abi ei antaks finantsasutuse ostjale või tema osale ega müüdavale üksusele, tuleb järgida teatavaid müügitingimusi. Komisjon lähtub abi olemasolu kindlakstegemisel järgmistest kriteeriumidest:






  — | müük tuleb läbi viia avatult ja kedagi diskrimineerimata; |
| --- | --- | --- |

49.

Selleks et tagada, et abi ei antaks finantsasutuse ostjale või tema osale ega müüdavale üksusele, tuleb järgida teatavaid müügitingimusi. Komisjon lähtub abi olemasolu kindlakstegemisel järgmistest kriteeriumidest:

—

müük tuleb läbi viia avatult ja kedagi diskrimineerimata;

| — | müük peab toimuma turutingimustel; |
| --- | --- |

—

müük peab toimuma turutingimustel;

| — | sõltuvalt sellest, kes on müüja, peab finantsasutus või valitsus taotlema müüdavate varade ja kohustuste eest võimalikult suurt hinda; |
| --- | --- |

—

sõltuvalt sellest, kes on müüja, peab finantsasutus või valitsus taotlema müüdavate varade ja kohustuste eest võimalikult suurt hinda;

| — | juhul kui toetatakse müüdavat majandustegevust, vaadatakse juhtum eraldi läbi vastavalt riigiabi suuniste põhimõtetele. |
| --- | --- |

—

juhul kui toetatakse müüdavat majandustegevust, vaadatakse juhtum eraldi läbi vastavalt riigiabi suuniste põhimõtetele.

| 50. | Kui neist kriteeriumidest lähtudes leitakse, et ostja või müüdud üksus on saanud abi, tuleb eraldi hinnata selle abi õiguspärasust. |
| --- | --- |

50.

Kui neist kriteeriumidest lähtudes leitakse, et ostja või müüdud üksus on saanud abi, tuleb eraldi hinnata selle abi õiguspärasust.

6.   MUU LIKVIIDSUSABI ANDMINE

| 51. | Lisaks tagatis- või rekapitaliseerimiskava raames antavale abile võivad liikmesriigid finantsasutuste ägedate likviidsusprobleemide lahendamisel pidada otstarbekaks anda riigi (sealhulgas keskpanga) vahenditest ka muud likviidsustoetust. Komisjon on juba selgitanud, et juhul, kui liikmesriik või keskpank võtab panganduskriisi lahendamisel mitte valikulisi meetmeid, vaid üldmeetmeid, milles võivad osaleda kõik teatavat tüüpi turuosalised (näiteks andes kõikidele turuosalistele ühesugustel tingimustel laenu), jäävad paljud niisugused üldmeetmed riigiabi andmise eeskirjade kohaldamisalast välja ja neist ei tule komisjonile teatada. Komisjon on seisukohal, et riigiabi andmise eeskirju ei kohaldata näiteks juhul, kui keskpank võtab rahapoliitika valdkonda kuuluvaid meetmeid, nagu avaturutehingud ja püsivahendid. Konkreetsele finantsasutusele antud sihttoetus ei pruugi teatavatel tingimustel olla riigiabi. Komisjon on seisukohal (16), et keskpanga vahenditest finantsasutusele antud abi ei pruugi olla riigiabi, kui on täidetud teatavad tingimused, sealhulgas:






  — | finantsasutus on likviidsustoetuse andmise ajal maksejõuline ja toetus ei moodusta üldise abipaketi osa; |
| --- | --- | --- |

51.

Lisaks tagatis- või rekapitaliseerimiskava raames antavale abile võivad liikmesriigid finantsasutuste ägedate likviidsusprobleemide lahendamisel pidada otstarbekaks anda riigi (sealhulgas keskpanga) vahenditest ka muud likviidsustoetust. Komisjon on juba selgitanud, et juhul, kui liikmesriik või keskpank võtab panganduskriisi lahendamisel mitte valikulisi meetmeid, vaid üldmeetmeid, milles võivad osaleda kõik teatavat tüüpi turuosalised (näiteks andes kõikidele turuosalistele ühesugustel tingimustel laenu), jäävad paljud niisugused üldmeetmed riigiabi andmise eeskirjade kohaldamisalast välja ja neist ei tule komisjonile teatada. Komisjon on seisukohal, et riigiabi andmise eeskirju ei kohaldata näiteks juhul, kui keskpank võtab rahapoliitika valdkonda kuuluvaid meetmeid, nagu avaturutehingud ja püsivahendid. Konkreetsele finantsasutusele antud sihttoetus ei pruugi teatavatel tingimustel olla riigiabi. Komisjon on seisukohal (16), et keskpanga vahenditest finantsasutusele antud abi ei pruugi olla riigiabi, kui on täidetud teatavad tingimused, sealhulgas:

—

finantsasutus on likviidsustoetuse andmise ajal maksejõuline ja toetus ei moodusta üldise abipaketi osa;

| — | kogu abivahendile on antud tagatis, mille väärtus on alla hinnatud vastavalt selle kvaliteedile ja turuväärtusele; |
| --- | --- |

—

kogu abivahendile on antud tagatis, mille väärtus on alla hinnatud vastavalt selle kvaliteedile ja turuväärtusele;

| — | keskpank nõuab abisaajalt eriti kõrget intressimäära; |
| --- | --- |

—

keskpank nõuab abisaajalt eriti kõrget intressimäära;

| — | keskpank võtab meetme omal algatusel ja sellel puudub riiklik edasitagatis. |
| --- | --- |

—

keskpank võtab meetme omal algatusel ja sellel puudub riiklik edasitagatis.

| 52. | Komisjon on seisukohal, et vastavalt riigiabi suuniste põhimõtetele võib likviidsustoetuse kava raames riigi (sealhulgas keskpanga) vahenditest antav abi praegustes erakorralistes oludes olla õigusaktidega kooskõlas. Põhimõtteliselt võidakse likviidsustoetuse kava heaks kiita ajavahemikuks kuuest kuust kuni kahe aastani, kui kava vaadatakse läbi iga kuue kuu järel (17). Komisjon võib heaks kiita selle ajavahemiku pikendamise, kui finantsturgude kriis jätkub. |
| --- | --- |

52.

Komisjon on seisukohal, et vastavalt riigiabi suuniste põhimõtetele võib likviidsustoetuse kava raames riigi (sealhulgas keskpanga) vahenditest antav abi praegustes erakorralistes oludes olla õigusaktidega kooskõlas. Põhimõtteliselt võidakse likviidsustoetuse kava heaks kiita ajavahemikuks kuuest kuust kuni kahe aastani, kui kava vaadatakse läbi iga kuue kuu järel (17). Komisjon võib heaks kiita selle ajavahemiku pikendamise, kui finantsturgude kriis jätkub.

7.   RIIGIABI KAVADE LÄBIVAATAMISE KIIRENDAMINE

| 53. | Kohaldades käesolevas teatises käsitletavate meetmete suhtes riigiabi andmise eeskirju vastavalt finantsturgudel valitsevale olukorrale, peaks komisjon koostöös liikmesriikidega tagama, et eesmärkide saavutamisel välditakse võimalikult täielikult liikmesriikide sisese ja liikmesriikide vahelise konkurentsi kahjustamist. Selleks et soodustada koostööd ning pakkuda liikmesriikidele ja kolmandatele isikutele vajalikku õiguskindlust asutamislepingu kohaste meetmete õiguspärasuse suhtes (millest suurel määral sõltub usalduse taastumine turgude suhtes), on ülioluline, et liikmesriigid teavitaksid komisjoni oma plaanidest ja meetmete võtmise kavadest nii varakult kui võimalik, igal juhul aga enne meetme rakendamise algust. Komisjon on astunud samme, millega tagatakse, et otsus võetakse vastu kiiresti pärast täieliku teate saamist, vajadusel 24 tunni jooksul ja nädalavahetusel. |
| --- | --- |

53.

Kohaldades käesolevas teatises käsitletavate meetmete suhtes riigiabi andmise eeskirju vastavalt finantsturgudel valitsevale olukorrale, peaks komisjon koostöös liikmesriikidega tagama, et eesmärkide saavutamisel välditakse võimalikult täielikult liikmesriikide sisese ja liikmesriikide vahelise konkurentsi kahjustamist. Selleks et soodustada koostööd ning pakkuda liikmesriikidele ja kolmandatele isikutele vajalikku õiguskindlust asutamislepingu kohaste meetmete õiguspärasuse suhtes (millest suurel määral sõltub usalduse taastumine turgude suhtes), on ülioluline, et liikmesriigid teavitaksid komisjoni oma plaanidest ja meetmete võtmise kavadest nii varakult kui võimalik, igal juhul aga enne meetme rakendamise algust. Komisjon on astunud samme, millega tagatakse, et otsus võetakse vastu kiiresti pärast täieliku teate saamist, vajadusel 24 tunni jooksul ja nädalavahetusel.

---

(1)  Majandus- ja rahandusministrite nõukogu järeldustes on loetletud järgmised põhimõtted:

| — | sekkumised peaksid olema õigeaegsed ja abi põhimõtteliselt ajutine; |
| --- | --- |

—

sekkumised peaksid olema õigeaegsed ja abi põhimõtteliselt ajutine;

| — | liikmesriigid peavad arvestama maksumaksjate huvidega; |
| --- | --- |

—

liikmesriigid peavad arvestama maksumaksjate huvidega;

| — | praegused aktsionärid peaksid kandma sekkumisega kaasnevad kulud; |
| --- | --- |

—

praegused aktsionärid peaksid kandma sekkumisega kaasnevad kulud;

| — | liikmesriikidel peaks olema võimalus muuta juhtkonda; |
| --- | --- |

—

liikmesriikidel peaks olema võimalus muuta juhtkonda;

| — | juhtkond ei tohiks sobimatut tulu saada — valitsustel peaks muu hulgas olema õigus sekkuda tasude maksmisesse; |
| --- | --- |

—

juhtkond ei tohiks sobimatut tulu saada — valitsustel peaks muu hulgas olema õigus sekkuda tasude maksmisesse;

| — | konkurentide õiguspäraseid huve tuleb kaitsta, eelkõige riigiabi eeskirjadega; |
| --- | --- |

—

konkurentide õiguspäraseid huve tuleb kaitsta, eelkõige riigiabi eeskirjadega;

| — | tuleks vältida negatiivset kõrvalmõju. |
| --- | --- |

—

tuleks vältida negatiivset kõrvalmõju.

(2)  ELT C 244, 1.10.2004, lk 2.

(3)  Vt põhimõte ühendatud kohtuasjades T-132/96 ja T-143/96 Freistaat Sachsen ja Volkswagen AG vs. komisjon (1999) EKL II-3663, punkt 167. Põhimõtet on uuesti kinnitatud komisjoni otsuses 98/490/EÜ juhtumi C 47/96, Crédit Lyonnais, kohta (EÜT L 221, 8.8.1998, lk 28), punkti 10 alapunkt 1, komisjoni otsuses 2005/345/EÜ juhtumi C 28/02, Bankgesellschaft Berlin, kohta (ELT L 116, 4.5.2005, lk 1), punktid 153 jj ja komisjoni otsuses 2008/263/EÜ juhtumi C 50/06, BAWAG, kohta (ELT L 83, 26.3.2008, lk 7), punkt 166. Vt komisjoni otsus juhtumi NN 70/07, Northern Rock, kohta (ELT C 43, 16.2.2008, lk 1), komisjoni otsus juhtumi NN 25/08, Päästmisabi ettevõtjale WestLB, kohta (ELT C 189, 26.7.2008, lk 3), komisjoni 4. juuni 2008. aasta otsus juhtumi C 9/08, SachsenLB, kohta (avaldamata).

(4)  Arvestades, et tehtavate ümberkorralduste laadi ja ajakava võib mõjutada praegune segadus finantsturgudel.

(5)  Saadava tagatise piiramine tagatisesaaja bilansimahuga võiks sellega seoses olla samuti võimalus tagada kava proportsionaalsus.

(6)  Näiteks tagatud võlakirjad ja laenud ning valitsuse võlakirjade või tagatud võlakirjadega tagatud hoiused.

(7)  Käesolev minimaalselt vajaliku abiga piirdumise tingimuse täitmist võimaldavate vahendite loetelu ei ole ammendav.

(8)  Näiteks koostöös erapankadega.

(9)  Käesolev põhjendamatute konkurentsimoonutuste vältimise vahendite loetelu ei ole ammendav.

(10)  Selles kontekstis võib silmas pidada ka kasumi säilitamist, mis tagab kapitali kasvu piisavale tasemele.

(11)  Seejuures tuleb eriti majandusseisaku korral tagada, et majandus saab krediiti.

(12)  Komisjon on põhimõtteliselt seisukohal, et juhul, kui ilmneb vajadus teha makseid tagatise saanud finantsasutusele, tuleb kuue kuu jooksul pärast makse tegemist vastavalt vajadusele esitada kas ümberkorraldus- või likvideerimiskava. Liikmesriikide ja komisjoni töö hõlbustamiseks on komisjon valmis läbi vaatama mitut sarnast ümberkorraldus- või likvideerimiskava korraga. Kui kava seisneb finantsasutuse likvideerimises või kui tegemist on väga väikese asutusega, võib komisjon asuda seisukohale, et kava ei tule talle esitada.

(13)  Vastavalt riigiabisuuniste põhimõtetele.

(14)  Vahendite esialgset lisamist käsitlevaid sätteid võib edaspidi olla vaja täiendada sätetega, mille alusel on võimalik vahendeid lisada ka hiljem.

(15)  Liikmesriikide ja komisjoni töö hõlbustamiseks on komisjon valmis läbi vaatama mitut sarnast ümberkorralduskava korraga. Kui kava seisneb finantsasutuse likvideerimises või kui finantsasutuse järelejäänud tegevuse maht on väga väike, võib komisjon asuda seisukohale, et kava ei tule talle esitada.

(16)  Vt näiteks Northern Rocki juhtum (ELT C 43, 16.2.2008, lk 1).

(17)  Läbivaatamisel tuleb lähtuda punktis 24 esitatud põhimõtetest.

---

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/15

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5154 — CASC JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 270/03)

14. augustil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5154 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5154 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/15

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5169 — Galp Energia España/Agip España)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 270/04)

9. septembril 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5169 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5169 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/16

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5201 — Total Produce/Haluco/JV)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 270/05)

11. augustil 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5201 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5201 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/16

---

Teatatud koondumise aktsepteering

(Toimik nr COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life)

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 270/06)

15. oktoobril 2008 otsustas komisjon mitte vastu seista ülalmainitud koondumisele ning kuulutada see vastavaks ühisturu nõuetega. Käesolev otsus on tehtud nõukogu määruse (EÜ) nr 139/2004 artikli 6(1)(b) alusel. Täielik otsuse tekst on kättesaadav vaid inglise keeles ning avaldatakse peale seda, kui dokumendist on kustutatud kõik võimalikud ärisaladused. Otsus on kättesaadav:

| — | Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid; |
| --- | --- |

—

Euroopa konkurentsipoliitika koduleheküljel (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). See kodulehekülg aitab leida ühinemisotsuseid, sealhulgas ärinime, toimiku numbri, kuupäeva ja tööstusharu indeksid;

| — | elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5321 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

elektroonilises formaadis EUR-Lex koduleheküljel, dokumendinumber 32008M5321 alt. EUR-Lex pakub on-line juurdepääsu Euroopa õigusele (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/17

---

Euro vahetuskurss (1)

24. oktoober 2008

(2008/C 270/07)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,2596 |
| JPY | Jaapani jeen | 117,4 |
| DKK | Taani kroon | 7,4565 |
| GBP | Inglise nael | 0,8061 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,9815 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,4566 |
| ISK | Islandi kroon | 305 |
| NOK | Norra kroon | 8,8 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,995 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 277 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7097 |
| PLN | Poola zlott | 3,8675 |
| RON | Rumeenia leu | 3,675 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,505 |
| TRY | Türgi liir | 2,1434 |
| AUD | Austraalia dollar | 2,0506 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5994 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 9,7632 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,2829 |
| SGD | Singapuri dollar | 1,9011 |
| KRW | Korea won | 1 833,98 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 14,01 |
| CNY | Hiina jüaan | 8,6198 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,2377 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 12 864,29 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,5106 |
| PHP | Filipiini peeso | 61,49 |
| RUB | Vene rubla | 34,3035 |
| THB | Tai baht | 43,702 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,9916 |
| MXN | Mehhiko peeso | 17,4455 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,2596

JPY

Jaapani jeen

117,4

DKK

Taani kroon

7,4565

GBP

Inglise nael

0,8061

SEK

Rootsi kroon

9,9815

CHF

Šveitsi frank

1,4566

ISK

Islandi kroon

305

NOK

Norra kroon

8,8

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,995

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

277

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7097

PLN

Poola zlott

3,8675

RON

Rumeenia leu

3,675

SKK

Slovakkia kroon

30,505

TRY

Türgi liir

2,1434

AUD

Austraalia dollar

2,0506

CAD

Kanada dollar

1,5994

HKD

Hong Kongi dollar

9,7632

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,2829

SGD

Singapuri dollar

1,9011

KRW

Korea won

1 833,98

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

14,01

CNY

Hiina jüaan

8,6198

HRK

Horvaatia kuna

7,2377

IDR

Indoneesia ruupia

12 864,29

MYR

Malaisia ringit

4,5106

PHP

Filipiini peeso

61,49

RUB

Vene rubla

34,3035

THB

Tai baht

43,702

BRL

Brasiilia reaal

2,9916

MXN

Mehhiko peeso

17,4455

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/18

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 270/08)

| Abi nr | XS 198/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Saksamaa |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche) |
| Õiguslik alus | KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 162 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 1.7.2008 |
| Kestus | Piiramatu |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | KfW-Bankengruppe |
| Palmengartenstraße 5-9 |
| D-60325 Frankfurt |

Abi nr

XS 198/08

Liikmesriik

Saksamaa

Piirkond

—

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche)

Õiguslik alus

KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1)

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 162 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.7.2008

Kestus

Piiramatu

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

KfW-Bankengruppe

Palmengartenstraße 5-9

D-60325 Frankfurt

| Abi nr | XS 227/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | La Rioja |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas |
| Õiguslik alus | Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio) |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,8 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 7.6.2008 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Kõik majandusharud |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/Muro de la Mata 13-14 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |
| Dirección Internet publicación régimen de ayuda: |
| http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883 |

Abi nr

XS 227/08

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

La Rioja

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas

Õiguslik alus

Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio)

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,8 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

7.6.2008

Kestus

31.12.2013

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/Muro de la Mata 13-14

E-26071 Logroño (La Rioja)

Dirección Internet publicación régimen de ayuda:

http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883

---

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/20

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 70/2001, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 270/09)

| Abi nr | XS 111/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Õiguslik alus | Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 2,7 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5 |
| Rakendamise kuupäev | 5.2008 |
| Kestus | 30.6.2008 |
| Eesmärk | Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad |
| Majandusharud | Muud teenused |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung |
| Minoritenplatz 5 |
| A-1014 Wien |

Abi nr

XS 111/08

Liikmesriik

Austria

Piirkond

—

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Õiguslik alus

Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 2,7 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

5.2008

Kestus

30.6.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Muud teenused

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung

Minoritenplatz 5

A-1014 Wien

| Abi nr | XS 184/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Lazio |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze |
| Õiguslik alus | Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35






  — | Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...» |

Abi nr

XS 184/08

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Lazio

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze

Õiguslik alus

Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35

—

Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...»

| — | Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008 |
| --- | --- |

—

Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 10 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

25.5.2008

Kestus

31.12.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Teadus- ja arendustegevus biotehnoloogia vallas

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo |
| --- |
| Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7 |
| I-00145 Roma |

Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo

Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7

I-00145 Roma

| Abi nr | XS 200/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | Vorarlberg |
| Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi | Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Abi nr

XS 200/08

Liikmesriik

Austria

Piirkond

Vorarlberg

Abikava nimetus või üksiktoetust saava äriühingu nimi

Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Õiguslik alus

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Meetme liik

Abiskeem

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 2 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–6 ja artikliga 5

Rakendamise kuupäev

1.7.2008

Kestus

31.12.2008

Eesmärk

Väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad

Majandusharud

Kõik majandusharud

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstr. 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstr. 15

A-6900 Bregenz

---

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/22

---

Liikmesriikide edastatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 2204/2002, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist tööhõivealase riigiabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 270/10)

| Abi nr | XE 25/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Läti |
| Piirkond | — |
| Abikava nimetus | Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem |
| Õiguslik alus | Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem”” |
| Eelarve | Kavandatud aastased kulutused: 0,54 miljonit LVL |
| Abi suurim osatähtsus | Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–5 ning artiklitega 5 ja 6 |
| Rakendamise kuupäev | 1.8.2008 |
| Kava kestus | 30.12.2013 |
| Abi eesmärk | Tööhõive |
| Majandusharud | Kõik EÜ majandusharud (1) |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Nodarbinātības valsts aģentūra |
| K. Valdemāra iela 38k-1 |
| LV-1010 Rīga |

Abi nr

XE 25/08

Liikmesriik

Läti

Piirkond

—

Abikava nimetus

Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem

Õiguslik alus

Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem””

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 0,54 miljonit LVL

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–5 ning artiklitega 5 ja 6

Rakendamise kuupäev

1.8.2008

Kava kestus

30.12.2013

Abi eesmärk

Tööhõive

Majandusharud

Kõik EÜ majandusharud (1)

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Nodarbinātības valsts aģentūra

K. Valdemāra iela 38k-1

LV-1010 Rīga

| Abi nr | XE 34/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Austria |
| Piirkond | Vorarlberg |
| Abikava nimetus | Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Abi nr

XE 34/08

Liikmesriik

Austria

Piirkond

Vorarlberg

Abikava nimetus

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Õiguslik alus

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Eelarve

Kavandatud aastased kulutused: 2 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

Kooskõlas määruse artikli 4 lõigetega 2–5 ning artiklitega 5 ja 6

Rakendamise kuupäev

1.7.2008

Kava kestus

31.12.2008

Abi eesmärk

Artikkel 4: uute töökohtade loomine; artikkel 5: ebasoodsas olukorras olevate töötajate ja puudega töötajate töölevõtmine

Majandusharud

Kõik EÜ majandusharud (2)

Abi andva asutuse nimi ja aadress

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstraße 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstraße 15

A-6900 Bregenz

---

(1)  Välja arvatud laevaehitustööstus ja muud valdkonnad, kus riigiabi suhtes kohaldatakse neid valdkondi reguleerivates määrustes ja direktiivides sätestatud eeskirju.

(2)  Välja arvatud laevaehitustööstus ja muud valdkonnad, kus riigiabi suhtes kohaldatakse neid valdkondi reguleerivates määrustes ja direktiivides sätestatud eeskirju.

---

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/24

---

Liikmesriikide esitatav teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1628/2006, mis käsitleb EÜ asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist investeeringuteks ettenähtud regionaalabi suhtes

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 270/11)

| Abi nr | XR 78/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Sardegna |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi |
| Õiguslik alus | Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;
  Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 17,5 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 25 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 1.4.2008 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio |
| Centro Regionale di Programmazione |
| Viale Mameli 88 |
| I-09100 Cagliari |

Abi nr

XR 78/08

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Sardegna

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi

Õiguslik alus

Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;

Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

17,5 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

25 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

1.4.2008

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Kõik investeeringuteks ettenähtud regionaalabikõlblikud sektorid

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio

Centro Regionale di Programmazione

Viale Mameli 88

I-09100 Cagliari

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

http://www.regione.sardegna.it

http://www.regione.sardegna.it/j/v/66?v=9&c=27&c1=&n=10&s=1&mese=200804&p=10

Muu teave

—

| Abi nr | XR 100/08 |
| --- | --- |
| Liikmesriik | Itaalia |
| Piirkond | Campania |
| Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi | Contratto di programma regionale |
| Õiguslik alus | Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008 |
| Meetme liik | Abiskeem |
| Kavandatud aastased kulutused | 49,3 miljonit EUR |
| Abi suurim osatähtsus | 30 % |
| Kooskõlas määruse artikliga 4 |
| Rakendamise kuupäev | 19.6.2008 |
| Kestus | 31.12.2013 |
| Majandusharud | Piiratud konkreetsete sektoritega |
| NACE: D, G, H, I 63.3, K74 |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Regione Campania
  AGC 12 Sviluppo Economico






  1) | Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico |

Abi nr

XR 100/08

Liikmesriik

Itaalia

Piirkond

Campania

Abikava nimetus või sihtotstarbelist abi saava ettevõtte nimi

Contratto di programma regionale

Õiguslik alus

Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008

Meetme liik

Abiskeem

Kavandatud aastased kulutused

49,3 miljonit EUR

Abi suurim osatähtsus

30 %

Kooskõlas määruse artikliga 4

Rakendamise kuupäev

19.6.2008

Kestus

31.12.2013

Majandusharud

Piiratud konkreetsete sektoritega

NACE: D, G, H, I 63.3, K74

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Regione Campania

AGC 12 Sviluppo Economico

1)

Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico

| 2) | Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi |
| --- | --- |

2)

Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi

| 3) | Settore Regolazione dei Mercati |
| --- | --- |

3)

Settore Regolazione dei Mercati

AGC 13 Turismo e Beni Culturali

| 4) | Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche |
| --- | --- |
| Centro Direzionale Isola A/6 |
| I-80143 Napoli |

4)

Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche

Centro Direzionale Isola A/6

I-80143 Napoli

Interneti-aadress, millel abikava avaldati

http://www.economiacampania.net/index001.php?part=articolo&ida=345

Muu teave

—

---

V Teated

ÜHISE KAUBANDUSPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/26

---

Teade Ameerika Ühendriikidest pärit etanoolamiinide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete aegumise läbivaatamise algatamise teadaanne

(2008/C 270/12)

Pärast teadaande (1) avaldamist Ameerika Ühendriikidest (edaspidi „asjaomane riik”) pärit etanoolamiinide impordi suhtes kohaldatavate dumpinguvastaste meetmete kehtivuse eelseisva lõppemise kohta sai komisjon nõukogu 22. detsembri 1995. aasta määruse (EÜ) nr 384/96 (kaitse kohta dumpinguhinnaga impordi eest riikidest, mis ei ole Euroopa Ühenduse liikmed — edaspidi „algmäärus”) (2) artikli 11 lõike 2 kohase läbivaatamistaotluse.

1.   Läbivaatamistaotlus

Taotluse esitasid 25. juulil 2008. aastal järgmised ühenduse tootjad BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH, Akzo Nobel Functional Chemicals AB (edaspidi „kaebuse esitaja”), kelle toodang moodustab olulise osa, käesoleval juhul üle 50 % ühenduse etanoolamiinide kogutoodangust.

2.   Toode

Läbivaadatav toode on Ameerika Ühendriikidest pärinev etanoolamiinid („vaatlusalune toode”), mis praegu kuulub CN-koodide ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 ja 2922 13 00 alla. CN-koodid on esitatud ainult teadmiseks.

3.   Kehtivad meetmed

Praegu kohaldatav meede on nõukogu määrusega (EÜ) nr 1583/2006 (3) kehtestatud lõplik dumpinguvastane tollimaks.

4.   Läbivaatamise põhjused

Taotlus põhineb väitel, et meetmete aegumine tingiks tõenäoliselt dumpingu ja ühenduse tootmisharule tekitatava kahju jätkumise või kordumise.

Väide dumpingu jätkumise kohta põhineb omamaiste hindade alusel määratud normaalväärtuse võrdlusel hindadega, millega vaatlusalust toodet ühendusse eksporditakse.

Selle põhjal on arvutatud dumpingumarginaal märkimisväärne.

Lisaks väidab taotluse esitaja, et tõenäoline on edasine kahjustav dumping. Sellega seoses esitab taotluse esitaja tõendid selle kohta, et meetmete kehtetuks tunnistamise korral vaatlusaluse toote impordi praegune tase tõenäoliselt suureneks, kuna asjaomases riigis on hiljuti investeeritud tootmisvõimsusesse.

Samuti väidetakse, et vaatlusaluse toote impordivoog suureneb tõenäoliselt ka muudel traditsioonilistel turgudel kui EL kehtestatud meetmete tõttu (st Aasias ja Lõuna-Ameerikas). Eeltoodu võib viia ekspordi ümbersuunamisele muudest kolmandatest riikidest ühendusse.

Lisaks väidab taotleja, et kahju osas paranenud olukord tuleneb peamiselt meetmete olemasolust ning märkimisväärse impordi kordumine dumpinguhindadega asjaomasest riigist viib tõenäoliselt ühenduse tööstusele tekitatava kahju kordumisele, kui meetmed tunnistatakse kehtetuks.

5.   Menetlus

Pärast nõuandekomiteega konsulteerimist on komisjon jõudnud seisukohale, et aegumise läbivaatamise algatamiseks on piisavalt tõendusmaterjali, ning algatab käesolevaga läbivaatamise kooskõlas algmääruse artikli 11 lõikega 2.

5.1.   Dumpingu ja kahju tõenäosuse kindlakstegemise menetlus

Uurimise käigus määratakse kindlaks, kas meetmete kehtivuse lõppemine võib tõenäoliselt kaasa tuua dumpingu ja kahju jätkumise või kordumise, või on see ebatõenäoline.

a)   Küsimustikud

Uurimise seisukohast vajalike andmete saamiseks saadab komisjon küsimustikud ühenduse tootmisharule ja kõigile ühenduse tootjate ühendustele, Ameerika Ühendriikide eksportijatele/tootjatele, kõigile eksportijate/tootjate ühendustele, importijatele, kõigile teadaolevatele importijate ühendustele ning asjaomase ekspordiriigi ametiasutustele.

b)   Teabe kogumine ja huvitatud isikute ärakuulamine

Kõigil huvitatud isikutel palutakse teha teatavaks oma seisukohad, esitada teave, mida küsimustik ei hõlma, ja tõendid. Kõnealune teave ja täiendavad tõendid peavad komisjonini jõudma punkti 6 alapunktis b sätestatud tähtaja jooksul.

Peale selle võib komisjon huvitatud isikud ära kuulata, kui nad esitavad taotluse, milles on märgitud ärakuulamise konkreetsed põhjused. Taotlus tuleb esitada punkti 6 alapunktis c sätestatud tähtaja jooksul.

5.2.   Ühenduse huvide hindamise menetlus

Vastavalt algmääruse artiklile 21 ja juhul, kui dumpingu ja tekitatud kahju jätkumise või kordumise tõenäosus leiab kinnitust, tehakse otsus selle kohta, kas dumpinguvastaste meetmete jätkamine oleks ühenduse huvides. Selleks võib komisjon saata küsimustikke ühenduse teadaolevatele tootjatele, importijatele, neid esindavatele ühendustele, kasutajate esindajatele ja tarbijaid esindavatele organisatsioonidele. Need isikud, sealhulgas need, kes ei ole komisjonile teada (eeldusel, et nad tõestavad, et nende tegevusala ja vaatlusaluse toote vahel on objektiivne seos), võivad punkti 6 alapunktis b sätestatud tähtaja jooksul endast teada anda ja komisjonile teavet esitada. Isikud, kes on toiminud kooskõlas eelmise lausega, võivad taotleda ärakuulamist, esitades punkti 6 alapunktis c sätestatud tähtaja jooksul konkreetsed põhjendused, miks nad tuleks ära kuulata. Tuleb märkida, et igasugust algmääruse artikli 21 kohaselt esitatud teavet võetakse arvesse üksnes siis, kui see esitatakse koos faktiliste tõenditega.

6.   Tähtajad

a)   Isikutele, kes taotlevad küsimustikku või muud taotluse vormi

Kõik huvitatud isikud, kes ei osalenud käesoleva läbivaatamise aluseks olevate meetmete kehtestamisega lõppenud uurimises, peaksid taotlema küsimustikku või muud taotluse vormi niipea kui võimalik, kuid hiljemalt 15 päeva jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

b)   Isikutele, kes teatavad endast, vastavad küsimustikule ja esitavad mis tahes muud teavet

Kõik huvitatud isikud, kes soovivad, et nende märkusi uurimise käigus arvesse võetaks, peavad endast komisjonile teatama ning esitama oma seisukohad ja küsimustiku vastused või mis tahes muu teabe 40 päeva jooksul pärast käesoleva teadaande avaldamist Euroopa Liidu Teatajas, kui ei ole sätestatud teisiti. Tähelepanu juhitakse asjaolule, et enamiku algmääruses sätestatud menetlusõiguste kasutamine sõltub sellest, kas isik on endast teatanud eespool nimetatud ajavahemiku jooksul.

c)   Ärakuulamine

Peale selle võivad kõik huvitatud isikud sama 40-päevase tähtaja jooksul taotleda komisjonilt ärakuulamist.

7.   Kirjalikud pöördumised, küsimustiku vastused ja kirjavahetus

Kõik huvitatud isikute esildised ja taotlused tuleb esitada kirjalikult (mitte elektroonilisel kujul, kui ei ole sätestatud teisiti) ning need peavad sisaldama huvitatud isiku nime, aadressi, e-posti aadressi, telefoni- ja faksinumbrit. Kõik kirjalikud pöördumised, sealhulgas käesolevas teadaandes nõutud teave, küsimustiku vastused ja kirjavahetus, mida huvitatud isikud käsitlevad konfidentsiaalsena, peavad olema märgistatud sõnaga „Limited” (4) ning vastavalt algmääruse artikli 19 lõikele 2 peab nendega kaasas olema mittekonfidentsiaalne versioon, millel on märge „For inspection by interested parties”.

Komisjoni postiaadress:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N 105 4/92 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N 105 4/92

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 295 65 05

8.   Koostööst hoidumine

Kui huvitatud isik ei võimalda juurdepääsu vajalikule teabele või ei esita seda ettenähtud tähtaja jooksul või takistab uurimist märkimisväärselt, võib vastavalt algmääruse artiklile 18 teha nii negatiivsed kui ka positiivsed järeldused kättesaadavate andmete põhjal.

Kui selgub, et huvitatud isik on esitanud ebaõiget või eksitavat teavet, jäetakse selline teave arvesse võtmata ning võidakse vastavalt algmääruse artiklile 18 toetuda kättesaadavatele andmetele. Kui huvitatud isik ei tee koostööd või teeb seda üksnes osaliselt ning uurimises kasutatakse kättesaadavaid andmeid, võib tulemus olla asjaomasele isikule ebasoodsam, kui see olnuks tema koostöö korral.

9.   Uurimise ajakava

Uurimine viiakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõikele 5 lõpule 15 kuu jooksul pärast käesoleva teate avaldamist Euroopa Liidu Teatajas.

10.   Võimalus taotleda algmääruse artikli 11 lõike 3 kohast läbivaatamist

Kuna aegumise läbivaatamine algatatakse vastavalt algmääruse artikli 11 lõike 2 sätetele, ei saa selle tulemusena kohaldatavaid meetmeid muuta, vaid neid saab algmääruse artikli 11 lõike 6 kohaselt kas kehtetuks tunnistada või säilitada.

Kui mõni menetluses osalev isik leiab, et meetmete läbivaatamine nende taseme muutmiseks (st suurendamiseks või vähendamiseks) on põhjendatud, võib see isik taotleda läbivaatamist algmääruse artikli 11 lõike 3 alusel.

Isikud, kes soovivad taotleda sellist läbivaatamist, mis peaks olema käesolevas teates nimetatud aegumise läbivaatamisest sõltumatu, võivad võtta komisjoniga ühendust eespool märgitud aadressil.

11.   Isikuandmete töötlemine

Juhitakse tähelepanu sellele, et uurimise käigus kogutud isikuandmeid töödeldakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. detsembri 2000. aasta määrusele (EÜ) nr 45/2001 üksikisikute kaitse kohta isikuandmete töötlemisel ühenduse institutsioonides ja asutustes ning selliste andmete vaba liikumise kohta (5).

12.   Ärakuulamise eest vastutav ametnik

Tähelepanu juhitakse ka asjaolule, et kui huvitatud isikutel tekib raskusi oma kaitseõiguste kasutamisega, võivad nad taotleda kaubanduse peadirektoraadi ärakuulamise eest vastutava ametniku sekkumist. Ta on vahendaja huvitatud isikute ja komisjoni talituste vahel ning aitab vajaduse korral leida ühise keele menetlusküsimustes, mis mõjutavad nende huvide kaitset kõnealuses menetluses, eelkõige sellistes küsimustes nagu juurdepääs toimikule, konfidentsiaalsus, tähtaegade pikendamine ning suuliste ja/või kirjalike esildiste menetlemine. Täiendav teave ja kontaktandmed on huvitatud isikutele kättesaadavad kaubanduse peadirektoraadi veebisaidil (http://ec.europa.eu/trade) ärakuulamise eest vastutava ametniku veebilehel.

---

(1)  ELT C 71, 18.03.2008, lk 13.

(2)  EÜT L 56, 06.03.1996, lk 1.

(3)  ELT L 294, 25.10.2006, lk 2.

(4)  See tähendab, et dokument on üksnes sisekasutuseks. Seda kaitstakse vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 1049/2001 (üldsuse juurdepääsu kohta Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni 30. mai 2001. aasta dokumentidele (EÜT L 145, 31.5.2001, lk 43)) artiklile 4. See on konfidentsiaalne dokument vastavalt algmääruse artiklile 19 ja GATT 1994 artikli VI rakendamist käsitleva WTO lepingu (dumpinguvastane leping) artiklile 6.

(5)  EÜT L 8, 12.1.2001, lk 1.

---

KONKURENTSIPOLIITIKA RAKENDAMISEGA SEOTUD MENETLUSED

Komisjon

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/29

---

RIIGIABI — RUMEENIA

Riigiabi C 39/08 (ex N 148/08) — Koolitusabi ettevõtjale Ford Craiova

Kutse märkuste esitamiseks Euroopa Ühenduse asutamislepingu artikli 88 lõike 2 kohaselt

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 270/13)

Käesoleva kokkuvõtte järel autentses keeles esitatud 10. septembril 2008. aasta kirjas teatas komisjon Rumeeniale oma otsusest algatada seoses eespool nimetatud meetmetega EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikega 2 ettenähtud menetlus.

Huvitatud isikud võivad saata oma märkused koolitusabi kohta, mille suhtes komisjon algatab menetluse, ühe kuu jooksul alates käesoleva kokkuvõtte ja sellele järgneva kirja avaldamisest järgmisel aadressil:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| Rue de la Loi/Wetstraat 200 |
| B-1049 Brussels |
| Faks: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

Rue de la Loi/Wetstraat 200

B-1049 Brussels

Faks: (32-2) 296 12 42

Märkused edastatakse Rumeeniale. Märkused esitanud huvitatud isiku andmete konfidentsiaalset käsitlemist võib nõuda kirjalikult, esitades nõude põhjendused.

KOKKUVÕTTE TEKST

MENETLUS

1. aprillil 2008 teavitati komisjoni kavandatavast abist ettevõtjale Ford, mis asub Craiovas, Rumeenias.

KIRJELDUS

Abisaaja on Rumeenias asuv autotootja Ford Craiova, mis võttis üle ettevõtjate SC Automobile Craiova SA ja SC Daewoo Automobile SA Romania tootmisseadmed ja äritegevuse.

Rumeenia ametiasutused teevad ettepaneku anda 57 miljonit EUR koolitusabi koolitusprojekti jaoks, mille abikõlblike kulude kogusumma on 141 miljonit EUR. Koolituskava kohaldatakse ajavahemikul 2008–2012 ning see hõlmab nii praegusi kui tulevasi töötajaid, kokku umbest 9 000 inimest. Koolituskava saab jaotada teemade lõikes neljaks: i) tervise- ja ohutusealane koolitus; ii) põhioskused (eriti kirja- ja arvutusoskus, infotehnoloogia, inglise keel, suhtlemisõpe, juhtimisküsimused jne); iii) äri põhitõed (nt pakkuda juhtkonnale ja töörühma juhtidele Euroopa ja maailma tasemel väljaõpet, mis hõlmab juhtimis-, läbirääkimis-, ja kvaliteedikontrollialaseid kursusi) ja iv) tööstusalased oskused (tööstusalased ja tehnilised oskused, mis on Craiova tootmisüksuses asjakohased).

Koolitusprogramm hõlmab põhiliselt üldkoolitusmeetmeid ja teatavaid erikoolitusmeetmeid.

Praeguse teabe kohaselt on Craiova tööjõu oskusteave sõidukite ja mootorite tootmise valdkonnas suhteliselt piiratud ning seega ei ole nende oskuste tase piisav Fordi ehitatavas tehases töötamiseks. Sellega seoses väidab Rumeenia, et tööjõul (nii olemasolevatel kui ka uutel töötajatel, arvestades et vajalike oskustega tööjõust on piirkonnas puudus) on vaja ulatuslikku väljaõpet.

Lisaks väidab Rumeenia, et abi andmine on vajalik, sest ilma valitsusepoolse koolitusabi andmise kohustuseta ei oleks Ford autotehast ostnud, vaid oleks investeerinud muusse asukohta.

HINDAMINE

Käesolevas etapis on komisjonil tõsiseid kahtlusi, kas kavandatud abi on ühisturuga kokkusobiv vastavalt EÜ asutamislepingu artikli 87 lõike 3 punktile c.

Komisjonil on põhjust eeldada, et abisaaja peab oma töötajatele pakkuma koolitust ka abi puudumise korral. Pärast Rumeenias asuva Craiova autotehasesse tehtavaid investeeringuid peab Ford tegevuse alustamiseks olemasolevat tööjõudu koolitama. Samuti on üsna keeruline leida kohalikult turult autotootmise valdkonnas juba täieliku väljaõppe saanud ja kvalifitseeritud töötajaid.

KOKKUVÕTE

Eespool esitatud kahtlusi silmas pidades on komisjon otsustanud algatada EÜ asutamislepingu artikli 88 lõikes 2 sätestatud menetluse.

KIRJA TEKST

„Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind măsura menționată anterior, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

1.   PROCEDURA

| 1. | Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

1.

Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză.

| 2. | Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008. |
| --- | --- |

2.

Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008.

2.   DESCRIEREA PROIECTULUI

2.1.   Beneficiarul

| 3. | Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS. |
| --- | --- |

3.

Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS.

| 4. | Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR. |
| --- | --- |

4.

Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR.

| 5. | Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009. |
| --- | --- |

5.

Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009.

| 6. | Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012. |
| --- | --- |

6.

Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012.

| 7. | Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

7.

Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE.

2.2.   Proiectul de formare

| 8. | Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor. |
| --- | --- |

8.

Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor.

| 9. | Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR. |
| --- | --- |

9.

Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR.

| 10. | Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. |
| --- | --- |

10.

Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR.

| 11. | Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»: |
| --- | --- |

11.

Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»:

(a)   Formare privind sănătatea și securitatea

| 12. | Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate. |
| --- | --- |

12.

Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate.

| 13. | Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității. |
| --- | --- |

13.

Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității.

| 14. | România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest. |
| --- | --- |

14.

România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest.

| 15. | Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri. |
| --- | --- |

15.

Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri.

| 16. | Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR. |
| --- | --- |

16.

Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR.

(b)   Competențe fundamentale

| 17. | Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate. |
| --- | --- |

17.

Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate.

| 18. | Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune. |
| --- | --- |

18.

Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune.

| 19. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...]. |
| --- | --- |

19.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...].

(c)   Baze în afaceri

| 20. | România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății. |
| --- | --- |

20.

România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății.

| 21. | 75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc. |
| --- | --- |

21.

75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc.

| 22. | Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului. |
| --- | --- |

22.

Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului.

| 23. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

23.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

(d)   Competențe industriale

| 24. | Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei. |
| --- | --- |

24.

Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei.

| 25. | Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului. |
| --- | --- |

25.

Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului.

| 26. | Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră. |
| --- | --- |

26.

Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră.

| 27. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

27.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

| 28. | În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:
  Tabelul 1
  Formare generală









  Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 50 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 14 908 254 EUR | 7 454 127 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 84 304 782 EUR | 42 152 391 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 7 361 239 EUR | 3 680 619 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 33 233 111EUR | 16 611 556 EUR |
| Total general | 103 501 229 EUR | 36 296 157 EUR | 139 797 386 EUR | 69 898 693 EUR |

28.

În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:

Tabelul 1

Formare generală

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 50 %)

Securitate

[...]

[...]

14 908 254 EUR

7 454 127 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

84 304 782 EUR

42 152 391 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

7 361 239 EUR

3 680 619 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

33 233 111EUR

16 611 556 EUR

Total general

103 501 229 EUR

36 296 157 EUR

139 797 386 EUR

69 898 693 EUR

Formare specifică

| Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 25 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 1 357 081 EUR | 339 270 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 0 EUR | 0 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 147 115 EUR | 36 779 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 232 594 EUR | 58 148 EUR |
| Total formare specifică | 1 432 486 EUR | 304 304 EUR | 1 736 790 EUR | 434 197 EUR |
| Total | 104 933 715 EUR | 36 600 462 EUR | 141 534 176 EUR | 70 332 891 EUR |

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 25 %)

Securitate

[...]

[...]

1 357 081 EUR

339 270 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

0 EUR

0 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

147 115 EUR

36 779 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

232 594 EUR

58 148 EUR

Total formare specifică

1 432 486 EUR

304 304 EUR

1 736 790 EUR

434 197 EUR

Total

104 933 715 EUR

36 600 462 EUR

141 534 176 EUR

70 332 891 EUR

Efect stimulativ

| 29. | România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5). |
| --- | --- |

29.

România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5).

| 30. | În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor. |
| --- | --- |

30.

În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor.

3.   EVALUAREA AJUTORULUI

Existența ajutorului

| 31. | Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață. |
| --- | --- |

31.

Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață.

Temeiul juridic al evaluării

| 32. | România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8). |
| --- | --- |

32.

România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8).

| 33. | Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România. |
| --- | --- |

33.

Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România.

| 34. | Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație. |
| --- | --- |

34.

Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație.

| 35. | Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12). |
| --- | --- |

35.

Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12).

Compatibilitatea cu piața comună

| 36. | Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. |
| --- | --- |

36.

Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

| 37. | În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru. |
| --- | --- |

37.

În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru.

| 38. | În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile. |
| --- | --- |

38.

În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile.

Necesitatea ajutorului

| 39. | Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare). |
| --- | --- |

39.

Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare).

| 40. | În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

40.

În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare.

| 41. | Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat. |
| --- | --- |

41.

Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat.

| 42. | În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului. |
| --- | --- |

42.

În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului.

| 43. | În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate. |
| --- | --- |

43.

În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate.

| 44. | Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive. |
| --- | --- |

44.

Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive.

| 45. | În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie. |
| --- | --- |

45.

În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie.

| 46. | Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova. |
| --- | --- |

46.

Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova.

| 47. | Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său. |
| --- | --- |

47.

Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său.

| 48. | În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut. |
| --- | --- |

48.

În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut.

| 49. | În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional. |
| --- | --- |

49.

În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional.

| 50. | Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați. |
| --- | --- |

50.

Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați.

| 51. | În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință. |
| --- | --- |

51.

În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință.

| 52. | În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ. |
| --- | --- |

52.

În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ.

| 53. | În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat. |
| --- | --- |

53.

În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat.

| 54. | În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții. |
| --- | --- |

54.

În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții.

Principiul Deggendorf

| 55. | De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime. |
| --- | --- |

55.

De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime.

| 56. | La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf. |
| --- | --- |

56.

La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf.

4.   DECIZIE

În lumina considerațiilor anterioare, Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și cere României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea compatibilității ajutorului, în special:

| — | informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului, |
| --- | --- |

—

informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului,

| — | informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare, |
| --- | --- |

—

informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare,

| — | informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați,

| — | informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați,

| — | informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford. |
| --- | --- |

—

informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford.

Se solicită României să transmită, fără întârziere, o copie a prezentei scrisori potențialului beneficiar al ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect de suspendare și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului, care prevede că orice ajutor ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

Comisia avertizează România că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori, precum și a unui rezumat relevant al ei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia va informa, de asemenea, Autoritatea AELS de Supraveghere trimițându-i o copie a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.”

---

(1)  Decizia Comisiei din 27 februarie 2008 prind Ajutorul de Stat C 46/07, Privatizarea societății Automobile Craiova, România, nepublicată încă.

1

(2)  Decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 prind Ajutorul de Stat N 767/07, Ajutor regional pentru investiții în favoarea Ford Craiova, nepublicată încă.

2

(3)  Termenii «formare generală» și «formare specifică» sunt folosiți conform definiției de la articolul 38 din Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

3

(4)  Informații confidențiale.

4

(5)  În cadrul privatizării ACSA și DWAR, agenția română de privatizare AVAS a impus cumpărătorului obligația de a păstra forța de muncă de 3 900 de salariați pentru o perioada de patru ani după achiziționare. Această obligație a fost inclusă în contractul ulterior de cumpărare a acțiunilor, anexa 1 la notificare.

5

(6)  JO L 10, 13.1.2001, p. 20.

6

(7)  JO L 63, 28.2.2004, p. 20.

7

(8)  JO L 368, 23.12.2006, p. 85.

8

(9)  A se vedea nota de subsol 3.

9

(10)  A se vedea articolele 1 alineatul (5) și 2 alineatul (3) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

10

(11)  A se vedea Decizia Comisiei din 4 iulie 2006 privind Ajutorul de Stat C 40/05, Ford Genk (JO L 366, 21.12.2006, p. 32); Decizia Comisiei din 4 aprilie 2007 privind Ajutorul de Stat C 14/06, General Motors Belgium (JO L 243, 18.9.2007, p. 71); Decizia Comisiei din 12 septembrie 2007 privind Ajutorul de Stat C 35/07, Volvo Cars Gent (JO C 265, 7.11.2007, p. 21).

11

(12)  Cerința privind existența unui efect stimulativ este explicată la considerentul 28 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare:«Pentru a se asigura că ajutorul este necesar și are un efect stimulativ cu privire la dezvoltarea de noi activități sau proiecte, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutorului destinat unor activități pe care beneficiarul ar putea să le desfășoare deja și în condițiile pieței ...».

12

(13)  A se vedea Decizia Comisiei din 2 iulie 2008 privind Ajutorul de Stat C 18/07, DHL Leipzig-Halle, nepublicată încă; Deciziile Comisiei General Motors Belgium și Ford Genk.

13

(14)  În contextul ajutoarelor pentru formare, considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare precizează că «Formarea are, de obicei, efecte externe pozitive pentru societate în ansamblul său, ca urmare a faptului că mărește rezerva de lucrători calificați din rândul cărora pot face recrutări alte societăți, îmbunătățește competitivitatea economiei comunitare și joacă un rol important în cadrul strategiei comunitare de ocupare a forței de muncă ... Având în vedere faptul că întreprinderile din cadrul Comunității investesc în general insuficient în formarea lucrătorilor lor, în special atunci când formarea respectivă are un caracter general și nu prezintă avantaje imediate și concrete pentru întreprinderea în cauză, ajutorul de stat poate contribui la remedierea acestei disfuncționalități a pieței. Prin urmare, aceste ajutoare ar trebui exceptate, în anumite condiții, de la obligația notificării prealabile.».

14

(15)  A se vedea considerentele 2 și 3 din Orientările privind ajutorul regional pentru perioada 2007-2013:

15

| «2. | Pentru că are în vedere depășirea handicapurilor regiunilor defavorizate, ajutoarele de stat regionale promovează coeziunea economică, socială și teritorială a statelor membre și a Uniunii Europene în ansamblul său. Această caracteristică geografică deosebește ajutoarele regionale de alte forme de ajutoare orizontale, cum ar fi ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ocuparea forței de muncă, formare sau protecție a mediului, care urmăresc alte obiective de interes comun în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din tratat, chiar dacă uneori nivelurile acestora sunt mai mari în zonele defavorizate datorită dificultăților specifice cu care se confruntă. |
| --- | --- |

«2.

| 3. | Ajutoarele de stat regionale pentru investiții sunt destinate susținerii dezvoltării celor mai defavorizate regiuni prin sprijinirea investițiilor și a creării de noi locuri de muncă. Acestea favorizează extinderea și diversificarea activităților economice ale întreprinderilor situate în regiunile cele mai puțin favorizate, în special prin încurajarea întreprinderilor să înființeze noi sedii secundare în aceste regiuni.». |
| --- | --- |

3.

(16)  A se vedea decizia Comisiei DHL Leipzig-Halle.

16

(17)  Tribunalul de prima instanță, 13 septembrie 1995, TWD/Comisie, T-244/93 și T-486/93, REC., I-2265; Curtea de justiție, 15 mai 1997, TWD/Comisie, C-355/95, Rec. I-2549.

17

---

25.10.2008

| 25.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 270/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 270/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---