# Službeni list C 389/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 389 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.18. studenoga 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 389

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.18. studenoga 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja |
| | REZOLUCIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2019/C 389/01 | Rezolucija Vijeća o daljnjem razvoju europskog prostora obrazovanja u cilju podupiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja okrenutih budućnosti | 1 |

Sadržaj

Stranica

I.   Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Vijeće Europske unije

2019/C 389/01

Rezolucija Vijeća o daljnjem razvoju europskog prostora obrazovanja u cilju podupiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja okrenutih budućnosti

1

---

| | II.   Informacije |
| --- | --- |
| | INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Europska komisija |
| 2019/C 389/02 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9600 – Saudi Aramco Development Company/Korea Shipbuilding and Offshore Engineering Company/JV) (
  1
  ) | 7 |
| 2019/C 389/03 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9539 – BNP Paribas/Deutsche Bank (Global Prime Finance and Electronic Equities Business Assets)) (
  1
  ) | 8 |
| 2019/C 389/04 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9484 – Semler/VWFS/JV) (
  1
  ) | 9 |
| 2019/C 389/05 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9319 – DP World/P&O Group) (
  1
  ) | 10 |
| 2019/C 389/06 | Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9367 – Mirova/Predica/Indigo) (
  1
  ) | 11 |

II.   Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

2019/C 389/02

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9600 – Saudi Aramco Development Company/Korea Shipbuilding and Offshore Engineering Company/JV) (
  1
  )

1

7

2019/C 389/03

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9539 – BNP Paribas/Deutsche Bank (Global Prime Finance and Electronic Equities Business Assets)) (
  1
  )

1

8

2019/C 389/04

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9484 – Semler/VWFS/JV) (
  1
  )

1

9

2019/C 389/05

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9319 – DP World/P&O Group) (
  1
  )

1

10

2019/C 389/06

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji (Predmet M.9367 – Mirova/Predica/Indigo) (
  1
  )

1

11

---

| | IV.   Obavijesti |
| --- | --- |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | Vijeće Europske unije |
| 2019/C 389/07 | Zaključci Vijeća o ključnoj ulozi politika cjeloživotnog učenja u osnaživanju društava za suočavanje s tehnološkim prijelazom i prijelazom na zeleno gospodarstvo u svrhu potpore uključivom i održivom rastu | 12 |
| | Europska komisija |
| 2019/C 389/08 | Tečajna lista eura — 15. studenoga 2019. | 19 |

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

2019/C 389/07

Zaključci Vijeća o ključnoj ulozi politika cjeloživotnog učenja u osnaživanju društava za suočavanje s tehnološkim prijelazom i prijelazom na zeleno gospodarstvo u svrhu potpore uključivom i održivom rastu

12

Europska komisija

2019/C 389/08

Tečajna lista eura — 15. studenoga 2019.

19

---

| | V.   Objave |
| --- | --- |
| | POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA |
| | Europska komisija |
| 2019/C 389/09 | Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9445 – Natura Cosmeticos/Avon Products) (
  1
  ) | 20 |

V.   Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

2019/C 389/09

Prethodna prijava koncentracije (Predmet M.9445 – Natura Cosmeticos/Avon Products) (
  1
  )

1

20

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Tekst značajan za EGP. |

---

(1)   Tekst značajan za EGP.

1

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

I. Rezolucije, preporuke i mišljenja

REZOLUCIJE

Vijeće Europske unije

| 18.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 389/1 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 389/1

---

Rezolucija Vijeća o daljnjem razvoju europskog prostora obrazovanja u cilju podupiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja okrenutih budućnosti

(2019/C 389/01)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

U KONTEKSTU AKTUALNIH RASPRAVA O BUDUĆNOSTI EUROPE

ISTIČE SLJEDEĆE:

| 1. | Europa se suočava s razdobljem u kojem globalizacija, tehnološki napredak, izazovi u području održivosti, trajni izazovi povezani sa socijalnim uključivanjem, politička nestabilnost i demografske promjene snažno utječu na europska društva i građane. Ti zajednički izazovi zahtijevaju zajedničko promišljanje i koordinirano djelovanje država članica; |
| --- | --- |

1.

Europa se suočava s razdobljem u kojem globalizacija, tehnološki napredak, izazovi u području održivosti, trajni izazovi povezani sa socijalnim uključivanjem, politička nestabilnost i demografske promjene snažno utječu na europska društva i građane. Ti zajednički izazovi zahtijevaju zajedničko promišljanje i koordinirano djelovanje država članica;

| 2. | Uloga obrazovanja i osposobljavanja u promicanju građanstva i demokracije, osobnog razvoja, socijalnog uključivanja, jednakih mogućnosti i osnaživanja te u poticanju blagostanja i podupiranju povezanih društava prioritet je buduće suradnje u tom području. Dvije glavne društvene uloge obrazovanja i osposobljavanja – njihov doprinos konkurentnosti, inovacijama i zapošljivosti te njihov doprinos aktivnom građanstvu, socijalnom uključivanju, koheziji i osobnom razvoju – u današnjim su društvima tijesno povezane i potpuno komplementarne; |
| --- | --- |

2.

Uloga obrazovanja i osposobljavanja u promicanju građanstva i demokracije, osobnog razvoja, socijalnog uključivanja, jednakih mogućnosti i osnaživanja te u poticanju blagostanja i podupiranju povezanih društava prioritet je buduće suradnje u tom području. Dvije glavne društvene uloge obrazovanja i osposobljavanja – njihov doprinos konkurentnosti, inovacijama i zapošljivosti te njihov doprinos aktivnom građanstvu, socijalnom uključivanju, koheziji i osobnom razvoju – u današnjim su društvima tijesno povezane i potpuno komplementarne;

| 3. | Obrazovanje i osposobljavanje ključni su instrumenti politike za stvaranje i održavanje održivog rasta i konkurentnosti te poticanje zapošljavanja i sudjelovanja na tržištu rada na europskoj razini. Pri pripremi nove strategije rasta za Uniju trebalo bi u potpunosti uvažiti njihov potencijal za rješavanje širih društvenih izazova. Budući da će Europa u budućnosti još i više ovisiti o kreativnim, visokokvalificiranim i kvalitetno osposobljenim osobama, visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje Uniji pružaju konkurentsku prednost u globalnom gospodarstvu koje se sve više digitalizira i sve više temelji na znanju. Usto će biti ključno usmjeravati razvoj i primjenu novih tehnologija te podupirati prijelaz Unije na kružno i klimatski neutralno gospodarstvo poticanjem znanja, vještina i kompetencija potrebnih za pospješivanje tih promjena; |
| --- | --- |

3.

Obrazovanje i osposobljavanje ključni su instrumenti politike za stvaranje i održavanje održivog rasta i konkurentnosti te poticanje zapošljavanja i sudjelovanja na tržištu rada na europskoj razini. Pri pripremi nove strategije rasta za Uniju trebalo bi u potpunosti uvažiti njihov potencijal za rješavanje širih društvenih izazova. Budući da će Europa u budućnosti još i više ovisiti o kreativnim, visokokvalificiranim i kvalitetno osposobljenim osobama, visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje Uniji pružaju konkurentsku prednost u globalnom gospodarstvu koje se sve više digitalizira i sve više temelji na znanju. Usto će biti ključno usmjeravati razvoj i primjenu novih tehnologija te podupirati prijelaz Unije na kružno i klimatski neutralno gospodarstvo poticanjem znanja, vještina i kompetencija potrebnih za pospješivanje tih promjena;

| 4. | Europska suradnja u području obrazovanja i osposobljavanja ključan je instrument politike za pripremu inovativnih, budućnosti okrenutih i prilagodljivih strategija za rješavanje tih zajedničkih izazova, uz istodobno poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti te bogate raznolikosti sustavâ obrazovanja i osposobljavanja unutar Unije; |
| --- | --- |

4.

Europska suradnja u području obrazovanja i osposobljavanja ključan je instrument politike za pripremu inovativnih, budućnosti okrenutih i prilagodljivih strategija za rješavanje tih zajedničkih izazova, uz istodobno poštovanje načela supsidijarnosti i proporcionalnosti te bogate raznolikosti sustavâ obrazovanja i osposobljavanja unutar Unije;

U KONTEKSTU PROVEDBE NOVOG STRATEŠKOG PROGRAMA ZA RAZDOBLJE 2019. – 2024., KOJI JE EUROPSKO VIJEĆE UTVRDILO 20. LIPNJA 2019.,

ISTIČE KLJUČNU ULOGU KOJU OBRAZOVANJE I OSPOSOBLJAVANJE NA SVIM RAZINAMA I U SVIM OBLICIMA IMAJU U PROVEDBI GLAVNIH PRIORITETA STRATEŠKOG PROGRAMA, U OMOGUĆIVANJU LJUDIMA DA ISKORISTE MOGUĆNOSTI KOJE PROIZLAZE IZ TRENUTAČNIH GOSPODARSKIH I DRUŠTVENIH PREOBRAZBI TE U OMOGUĆIVANJU PROCVATA TALENTA U EUROPI, S NAGLASKOM NA SLJEDEĆEMU:

| 5. | Ulaganje u visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje za sve donosi znatne koristi ne samo građanima nego i gospodarstvu i društvu. Ulaganjem u kompetencije treba obuhvatiti sve faze života polaznika obrazovanja i osposobljavanja. Postizanje kvalitetnih odgojno-obrazovnih ishoda zahtijeva odgovarajuće resurse koji trebaju biti dobro uravnoteženi tijekom cijelog procesa cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

5.

Ulaganje u visokokvalitetno obrazovanje i osposobljavanje za sve donosi znatne koristi ne samo građanima nego i gospodarstvu i društvu. Ulaganjem u kompetencije treba obuhvatiti sve faze života polaznika obrazovanja i osposobljavanja. Postizanje kvalitetnih odgojno-obrazovnih ishoda zahtijeva odgovarajuće resurse koji trebaju biti dobro uravnoteženi tijekom cijelog procesa cjeloživotnog učenja;

| 6. | Treba promicati ulaganja u obrazovanje, osposobljavanje i vještine na europskoj i nacionalnoj razini. Postoji potreba za učinkovitim, inovativnim metodama rada kojima bi se poticao pristup kojim se grade kapaciteti i podupire razvoj sustavâ obrazovanja i osposobljavanja pametnim i strateškim ulaganjima. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti jačanju kompetencija koje će biti relevantne u budućnosti, strateškom iskorištavanju financijskih sredstava namijenjenih digitalizaciji i inovacijama, moderniziranoj obrazovnoj infrastrukturi, inovativnom i sigurnom okružju za učenje, poboljšanim pedagoškim pristupima te poboljšanju pristupa uslugama cjeloživotnog usmjeravanja i njihovoj kvaliteti. Ulaganja bi mogla uključivati daljnji razvoj europskog prostora obrazovanja i poboljšanje sinergija među europskim instrumentima financiranja, kao i između politika EU-a i instrumenata financiranja relevantnih za obrazovanje i osposobljavanje; |
| --- | --- |

6.

Treba promicati ulaganja u obrazovanje, osposobljavanje i vještine na europskoj i nacionalnoj razini. Postoji potreba za učinkovitim, inovativnim metodama rada kojima bi se poticao pristup kojim se grade kapaciteti i podupire razvoj sustavâ obrazovanja i osposobljavanja pametnim i strateškim ulaganjima. Posebnu bi pozornost trebalo posvetiti jačanju kompetencija koje će biti relevantne u budućnosti, strateškom iskorištavanju financijskih sredstava namijenjenih digitalizaciji i inovacijama, moderniziranoj obrazovnoj infrastrukturi, inovativnom i sigurnom okružju za učenje, poboljšanim pedagoškim pristupima te poboljšanju pristupa uslugama cjeloživotnog usmjeravanja i njihovoj kvaliteti. Ulaganja bi mogla uključivati daljnji razvoj europskog prostora obrazovanja i poboljšanje sinergija među europskim instrumentima financiranja, kao i između politika EU-a i instrumenata financiranja relevantnih za obrazovanje i osposobljavanje;

| 7. | Obrazovanje i osposobljavanje imaju potencijal da doprinesu ostvarenju klimatski neutralne i zelene Europe, koji treba u potpunosti istražiti. Obrazovanje i osposobljavanje od presudne su važnosti za pružanje znanja, vještina i kompetencija te za poticanje vrijednosti i motivacije koji su ključni za omogućivanje pravedne i poštene društvene preobrazbe. Europskim djelovanjem za zelenu Europu, koje se temelji na Preporuci Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje i Preporuci Vijeća o promicanju zajedničkih vrijednosti, treba obuhvatiti sve razine i sve oblike obrazovanja i osposobljavanja te sve faze života i omogućiti aktivnosti koje se pokreću na lokalnoj i regionalnoj razini te u suradnji s civilnim društvom, kako bi se postigao napredak u provedbi relevantnih UN-ovih ciljeva održivog razvoja; |
| --- | --- |

7.

Obrazovanje i osposobljavanje imaju potencijal da doprinesu ostvarenju klimatski neutralne i zelene Europe, koji treba u potpunosti istražiti. Obrazovanje i osposobljavanje od presudne su važnosti za pružanje znanja, vještina i kompetencija te za poticanje vrijednosti i motivacije koji su ključni za omogućivanje pravedne i poštene društvene preobrazbe. Europskim djelovanjem za zelenu Europu, koje se temelji na Preporuci Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje i Preporuci Vijeća o promicanju zajedničkih vrijednosti, treba obuhvatiti sve razine i sve oblike obrazovanja i osposobljavanja te sve faze života i omogućiti aktivnosti koje se pokreću na lokalnoj i regionalnoj razini te u suradnji s civilnim društvom, kako bi se postigao napredak u provedbi relevantnih UN-ovih ciljeva održivog razvoja;

| 8. | Trebalo bi provesti europski stup socijalnih prava na europskoj razini i na razini država članica, uzimajući u obzir odgovarajuće nadležnosti. Pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje trebalo bi poštovati u svim životnim fazama, od ranog djetinjstva do starije dobi, te na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja, u sinergiji s naporima koji se ulažu u vezi s europskim prostorom obrazovanja. Posebnu bi pozornost pri provedbi trebalo posvetiti učinkovitoj dostupnosti, jednakim mogućnostima i politikama uključivanja, osiguravajući pristup cjeloživotnom učenju i prijelaz na njega; |
| --- | --- |

8.

Trebalo bi provesti europski stup socijalnih prava na europskoj razini i na razini država članica, uzimajući u obzir odgovarajuće nadležnosti. Pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje trebalo bi poštovati u svim životnim fazama, od ranog djetinjstva do starije dobi, te na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja, u sinergiji s naporima koji se ulažu u vezi s europskim prostorom obrazovanja. Posebnu bi pozornost pri provedbi trebalo posvetiti učinkovitoj dostupnosti, jednakim mogućnostima i politikama uključivanja, osiguravajući pristup cjeloživotnom učenju i prijelaz na njega;

U KONTEKSTU DALJNJEG RAZVOJA VIZIJE EUROPSKOG PROSTORA OBRAZOVANJA DO 2025.

ISTIČE:

| 9. | važnost osiguravanja zaštite i promicanja zajedničkih vrijednosti Unije, uključujući demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava; |
| --- | --- |

9.

važnost osiguravanja zaštite i promicanja zajedničkih vrijednosti Unije, uključujući demokraciju, vladavinu prava i temeljna prava;

| 10. | znatan napredak ostvaren prema uspostavi europskog prostora obrazovanja te važnost jačanja predanosti ambicioznom daljnjem razvoju njegovih ciljeva i opsega kako bi se ostvarila vizija europskog prostora obrazovanja, a Europa postala vodeće svjetsko društvo koje uči; važnost doprinošenja kulturi kojom se građani i društva potiču, osnažuju i motiviraju za učenje i inovacije, obuhvaćajući pritom sve razine i oblike obrazovanja i osposobljavanja te sve faze života; |
| --- | --- |

10.

znatan napredak ostvaren prema uspostavi europskog prostora obrazovanja te važnost jačanja predanosti ambicioznom daljnjem razvoju njegovih ciljeva i opsega kako bi se ostvarila vizija europskog prostora obrazovanja, a Europa postala vodeće svjetsko društvo koje uči; važnost doprinošenja kulturi kojom se građani i društva potiču, osnažuju i motiviraju za učenje i inovacije, obuhvaćajući pritom sve razine i oblike obrazovanja i osposobljavanja te sve faze života;

| 11. | važnost razvoja budućeg strateškog okvira za suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja kao alata za potporu i provedbu europskog prostora obrazovanja, čime bi se doprinijelo njegovoj uspješnoj provedbi i ambicioznom daljnjem razvoju; |
| --- | --- |

11.

važnost razvoja budućeg strateškog okvira za suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja kao alata za potporu i provedbu europskog prostora obrazovanja, čime bi se doprinijelo njegovoj uspješnoj provedbi i ambicioznom daljnjem razvoju;

| 12. | ključnu ulogu koju program Erasmus+ ima u uspostavi europskog prostora obrazovanja osiguravanjem širokog pristupa mobilnosti u svrhu učenja te snažnijih strateških partnerstava i političke podrške za politike obrazovanja i osposobljavanja i politike za mlade koje su uključivije, utemeljene na cjeloživotnom učenju, rodno osjetljive te zasnovane na inovacijama; |
| --- | --- |

12.

ključnu ulogu koju program Erasmus+ ima u uspostavi europskog prostora obrazovanja osiguravanjem širokog pristupa mobilnosti u svrhu učenja te snažnijih strateških partnerstava i političke podrške za politike obrazovanja i osposobljavanja i politike za mlade koje su uključivije, utemeljene na cjeloživotnom učenju, rodno osjetljive te zasnovane na inovacijama;

| 13. | potrebu za nastavkom ulaganja napora u podupiranje i razvoj suradnje među državama članicama na europskoj razini u cilju jačanja uzajamnog i suradničkog učenja te razmjene najboljih praksi, uklanjajući pritom prepreke mobilnosti u svrhu učenja, i u cilju pružanja potpore državama članicama u cjelovitom razvoju njihovih sustava obrazovanja i osposobljavanja, kako bi se doprinijelo cjelokupnoj održivosti tih sustava i, u konačnici, povećala uzlazna socioekonomska konvergencija; |
| --- | --- |

13.

potrebu za nastavkom ulaganja napora u podupiranje i razvoj suradnje među državama članicama na europskoj razini u cilju jačanja uzajamnog i suradničkog učenja te razmjene najboljih praksi, uklanjajući pritom prepreke mobilnosti u svrhu učenja, i u cilju pružanja potpore državama članicama u cjelovitom razvoju njihovih sustava obrazovanja i osposobljavanja, kako bi se doprinijelo cjelokupnoj održivosti tih sustava i, u konačnici, povećala uzlazna socioekonomska konvergencija;

| 14. | potrebu za rješavanjem i razmatranjem globalnih izazova i mogućnosti, posebno u području klimatskih promjena, digitalizacije, umjetne inteligencije i zavaravajućih ili lažnih informacija poticanjem razvoja znanja, vještina i kompetencija te kritičkog mišljenja, počevši od osnovnih vještina do visokih kvalifikacija, na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

14.

potrebu za rješavanjem i razmatranjem globalnih izazova i mogućnosti, posebno u području klimatskih promjena, digitalizacije, umjetne inteligencije i zavaravajućih ili lažnih informacija poticanjem razvoja znanja, vještina i kompetencija te kritičkog mišljenja, počevši od osnovnih vještina do visokih kvalifikacija, na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja;

POZIVA KOMISIJU DA PRI DALJNJEM RAZVOJU EUROPSKOG PROSTORA OBRAZOVANJA I BUDUĆEG STRATEŠKOG OKVIRA ZA SURADNJU U PODRUČJU OBRAZOVANJA I OSPOSOBLJAVANJA, U SKLADU SA SVOJIM NADLEŽNOSTIMA I POŠTUJUĆI SUPSIDIJARNOST,

| 15. | podsjeti na ambicije iznesene u Zaključcima Vijeća o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja, prema kojima bi se taj prostor trebao temeljiti na kontinuiranom cjeloživotnom učenju, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, preko školskog i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, do visokog obrazovanja i obrazovanja odraslih, te nastavi odlučno djelovati na uklanjanju prepreka mobilnosti u svrhu učenja, promicati i poticati mobilnost i suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja te podupirati države članice u modernizaciji njihovih sustava obrazovanja i osposobljavanja, promičući pritom poučavanje i učenje jezika te uzajamno priznavanje kvalifikacija i ishoda razdoblja učenja u inozemstvu; |
| --- | --- |

15.

podsjeti na ambicije iznesene u Zaključcima Vijeća o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja, prema kojima bi se taj prostor trebao temeljiti na kontinuiranom cjeloživotnom učenju, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, preko školskog i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, do visokog obrazovanja i obrazovanja odraslih, te nastavi odlučno djelovati na uklanjanju prepreka mobilnosti u svrhu učenja, promicati i poticati mobilnost i suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja te podupirati države članice u modernizaciji njihovih sustava obrazovanja i osposobljavanja, promičući pritom poučavanje i učenje jezika te uzajamno priznavanje kvalifikacija i ishoda razdoblja učenja u inozemstvu;

| 16. | poduzme daljnje inicijative za stvaranje istinskog europskog prostora obrazovanja kako bi se dalje razvijali njegovi ciljevi i opseg te da ojača njegovu povezanost sa strateškim okvirom za suradnju u obrazovanju i osposobljavanju za razdoblje nakon okvira ET 2020. te da poduzme odgovarajuće korake kako bi se osiguralo da se sve razine i svi oblici obrazovanja i osposobljavanja jednako promiču; |
| --- | --- |

16.

poduzme daljnje inicijative za stvaranje istinskog europskog prostora obrazovanja kako bi se dalje razvijali njegovi ciljevi i opseg te da ojača njegovu povezanost sa strateškim okvirom za suradnju u obrazovanju i osposobljavanju za razdoblje nakon okvira ET 2020. te da poduzme odgovarajuće korake kako bi se osiguralo da se sve razine i svi oblici obrazovanja i osposobljavanja jednako promiču;

| 17. | u potpunosti iskoristi potencijal prioriteta Strateškog programa za razdoblje 2019. – 2024., posebno povećanjem ulaganja u one kompetencije koje su potrebne za ispunjavanje zahtjeva rada i društva koje se mijenja, koji, među ostalim, proizlaze iz klimatskih promjena, globalizacije, digitalizacije, umjetne inteligencije i robotizacije, u cilju promicanja inovacija, sudjelovanja u demokratskim društvima i socijalnog uključivanja; |
| --- | --- |

17.

u potpunosti iskoristi potencijal prioriteta Strateškog programa za razdoblje 2019. – 2024., posebno povećanjem ulaganja u one kompetencije koje su potrebne za ispunjavanje zahtjeva rada i društva koje se mijenja, koji, među ostalim, proizlaze iz klimatskih promjena, globalizacije, digitalizacije, umjetne inteligencije i robotizacije, u cilju promicanja inovacija, sudjelovanja u demokratskim društvima i socijalnog uključivanja;

| 18. | započne zajedničko razmatranje mogućnosti, odgovarajućih djelovanja i rezultata politika koji bi doprinijeli strateškom cilju klimatski neutralne i zelene Europe te pravednoj tranziciji te da pri razvoju europskih politika o zelenoj Europi u obzir uzme bogat potencijal obrazovanja i osposobljavanja, osobito putem programa Erasmus+, i da se usredotoči na aktivno sudjelovanje učenika u obrazovanju za održivi razvoj; |
| --- | --- |

18.

započne zajedničko razmatranje mogućnosti, odgovarajućih djelovanja i rezultata politika koji bi doprinijeli strateškom cilju klimatski neutralne i zelene Europe te pravednoj tranziciji te da pri razvoju europskih politika o zelenoj Europi u obzir uzme bogat potencijal obrazovanja i osposobljavanja, osobito putem programa Erasmus+, i da se usredotoči na aktivno sudjelovanje učenika u obrazovanju za održivi razvoj;

| 19. | nastavi ulagati koordinirane napore kako bi se postigao napredak u vezi sa sveobuhvatnim akcijskim planom za digitalno obrazovanje u Europi i koordiniranim planom o umjetnoj inteligenciji osiguravanjem komplementarnosti, dodane vrijednosti i koordinacije ciljeva politike i alata u vezi s europskim prostorom obrazovanja; |
| --- | --- |

19.

nastavi ulagati koordinirane napore kako bi se postigao napredak u vezi sa sveobuhvatnim akcijskim planom za digitalno obrazovanje u Europi i koordiniranim planom o umjetnoj inteligenciji osiguravanjem komplementarnosti, dodane vrijednosti i koordinacije ciljeva politike i alata u vezi s europskim prostorom obrazovanja;

| 20. | nadovezujući se na paket instrumenata za suradnju okvira ET 2020., razvije konkretne inovativne i na budućnost usmjerene metode rada u domeni europske suradnje u području obrazovanja i osposobljavanja. Mogućnosti za mobilizaciju instrumenata za suradnju, kao što su međunarodna analiza, istraživanja i studijski posjeti te suradnički pokusni projekti, mogu se u potpunosti istražiti s ciljem uvođenja inovacija i testiranja politika i provedbenih alata te razvoja i promicanja tematskih scenarija koji se temelje na istraživanjima i dugoročnih prognoza o budućnosti rada i društva, uzimajući u obzir promjene i na europskoj i na svjetskoj razini; |
| --- | --- |

20.

nadovezujući se na paket instrumenata za suradnju okvira ET 2020., razvije konkretne inovativne i na budućnost usmjerene metode rada u domeni europske suradnje u području obrazovanja i osposobljavanja. Mogućnosti za mobilizaciju instrumenata za suradnju, kao što su međunarodna analiza, istraživanja i studijski posjeti te suradnički pokusni projekti, mogu se u potpunosti istražiti s ciljem uvođenja inovacija i testiranja politika i provedbenih alata te razvoja i promicanja tematskih scenarija koji se temelje na istraživanjima i dugoročnih prognoza o budućnosti rada i društva, uzimajući u obzir promjene i na europskoj i na svjetskoj razini;

| 21. | osmisli nova sredstva za osposobljavanje i podupiranje sposobnih, motiviranih i visokokvalificiranih učitelja i nastavnika, predavača, nastavnog osoblja i ravnatelja škola te promiče njihov kontinuirani profesionalni razvoj i visokokvalitetno obrazovanje učitelja i nastavnika koje se temelji na istraživanjima; |
| --- | --- |

21.

osmisli nova sredstva za osposobljavanje i podupiranje sposobnih, motiviranih i visokokvalificiranih učitelja i nastavnika, predavača, nastavnog osoblja i ravnatelja škola te promiče njihov kontinuirani profesionalni razvoj i visokokvalitetno obrazovanje učitelja i nastavnika koje se temelji na istraživanjima;

USTO POZIVA DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA, U SKLADU SA SVOJIM NADLEŽNOSTIMA I POŠTUJUĆI SUPSIDIJARNOST,

| 22. | promiču razvoj digitalnih vještina i kompetencija, inovacija i poduzetničkog duha u obrazovanju i osposobljavanju za sve učenike otvaranjem obrazovanja za fleksibilnije mogućnosti učenja, povećanjem propusnosti putanja u sustavima obrazovanja i osposobljavanja te osiguravanjem uključivih i inovativnih pristupa, uključujući napore na uklanjanju nejednakosti; |
| --- | --- |

22.

promiču razvoj digitalnih vještina i kompetencija, inovacija i poduzetničkog duha u obrazovanju i osposobljavanju za sve učenike otvaranjem obrazovanja za fleksibilnije mogućnosti učenja, povećanjem propusnosti putanja u sustavima obrazovanja i osposobljavanja te osiguravanjem uključivih i inovativnih pristupa, uključujući napore na uklanjanju nejednakosti;

| 23. | podupiru poboljšanja koja vode prema sustavima obrazovanja i osposobljavanja koji su visokokvalitetni, uključivi, cjeloživotni, fleksibilni, rodno osjetljivi i utemeljeni na inovacijama; |
| --- | --- |

23.

podupiru poboljšanja koja vode prema sustavima obrazovanja i osposobljavanja koji su visokokvalitetni, uključivi, cjeloživotni, fleksibilni, rodno osjetljivi i utemeljeni na inovacijama;

| 24. | u potpunosti iskoriste potencijal svih relevantnih područja obrazovanja i osposobljavanja u cilju jačanja europskog prostora obrazovanja i nastoje osigurati ravnotežu između svih relevantnih razina i oblika obrazovanja i osposobljavanja te njihovu uključenost; nastave s angažmanom prema uključivim i visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te skrbi; |
| --- | --- |

24.

u potpunosti iskoriste potencijal svih relevantnih područja obrazovanja i osposobljavanja u cilju jačanja europskog prostora obrazovanja i nastoje osigurati ravnotežu između svih relevantnih razina i oblika obrazovanja i osposobljavanja te njihovu uključenost; nastave s angažmanom prema uključivim i visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te skrbi;

| 25. | potiču mjere za promicanje ključnih kompetencija i uključivog, visokokvalitetnog obrazovanja za sve; dalje razvijaju europsku suradnju u području školskog obrazovanja, strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, visokog obrazovanja i obrazovanja odraslih te promiču izvrsnost u nastavi na svim razinama obrazovanja, među ostalim poboljšanjem prekogranične mobilnosti i suradnje za učitelje i nastavnike, uspostavom i razvojem izvrsnosti u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te promicanjem učenja kroz rad u svim njegovim oblicima; |
| --- | --- |

25.

potiču mjere za promicanje ključnih kompetencija i uključivog, visokokvalitetnog obrazovanja za sve; dalje razvijaju europsku suradnju u području školskog obrazovanja, strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, visokog obrazovanja i obrazovanja odraslih te promiču izvrsnost u nastavi na svim razinama obrazovanja, među ostalim poboljšanjem prekogranične mobilnosti i suradnje za učitelje i nastavnike, uspostavom i razvojem izvrsnosti u strukovnom obrazovanju i osposobljavanju te promicanjem učenja kroz rad u svim njegovim oblicima;

| 26. | promiču suradnju i razmjenu dokaza o koristima ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje jer poboljšano znanje, podaci i analize o koristima učinkovitog javnog ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje mogu pomoći državama članicama u razvoju uključivijih, učinkovitijih i prilagodljivijih sustava obrazovanja i osposobljavanja, uz istodobno izbjegavanje dodatnih administrativnih opterećenja za države članice; |
| --- | --- |

26.

promiču suradnju i razmjenu dokaza o koristima ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje jer poboljšano znanje, podaci i analize o koristima učinkovitog javnog ulaganja u obrazovanje i osposobljavanje mogu pomoći državama članicama u razvoju uključivijih, učinkovitijih i prilagodljivijih sustava obrazovanja i osposobljavanja, uz istodobno izbjegavanje dodatnih administrativnih opterećenja za države članice;

| 27. | promiču razvoj zajedničkih i odgovarajućih alata za praćenje osoba s kvalifikacijom u visokom obrazovanju i kvalifikacijom strukovnog obrazovanja i osposobljavanja na nacionalnoj razini, u skladu s Novim programom vještina za Europu i Preporukom Vijeća o praćenju osoba s kvalifikacijom; |
| --- | --- |

27.

promiču razvoj zajedničkih i odgovarajućih alata za praćenje osoba s kvalifikacijom u visokom obrazovanju i kvalifikacijom strukovnog obrazovanja i osposobljavanja na nacionalnoj razini, u skladu s Novim programom vještina za Europu i Preporukom Vijeća o praćenju osoba s kvalifikacijom;

U CILJU DALJNJEG RAZVOJA INICIJATIVE EUROPSKA SVEUČILIŠTA

PREPOZNAJE:

| 28. | razvoj prve inicijative Europska sveučilišta kao ambiciozne inicijative kojom se može omogućiti intenzivnija, inovativna i strukturirana suradnja svih vrsta visokih učilišta iz svih regija Europe, na svim razinama i u svim područjima djelatnosti, od učenja i poučavanja do istraživanja i inovacija te smatra da bi to mogao biti revolucionaran korak naprijed u međuinstitucijskoj suradnji jer nudi različite poticajne vizije, modele i teme za interakciju u korist budućeg razvoja europskog prostora obrazovanja u skladu s promjenjivim potrebama društva; |
| --- | --- |

28.

razvoj prve inicijative Europska sveučilišta kao ambiciozne inicijative kojom se može omogućiti intenzivnija, inovativna i strukturirana suradnja svih vrsta visokih učilišta iz svih regija Europe, na svim razinama i u svim područjima djelatnosti, od učenja i poučavanja do istraživanja i inovacija te smatra da bi to mogao biti revolucionaran korak naprijed u međuinstitucijskoj suradnji jer nudi različite poticajne vizije, modele i teme za interakciju u korist budućeg razvoja europskog prostora obrazovanja u skladu s promjenjivim potrebama društva;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE I KOMISIJU DA, U SKLADU SA SVOJIM NADLEŽNOSTIMA I POŠTUJUĆI SUPSIDIJARNOST,

| 29. | traže načine za jačanje svijesti o inicijativi Europska sveučilišta i potiču različite vrste visokih učilišta na sudjelovanje osiguravanjem visoke kvalitete i geografske i društvene uključivosti te inicijative kako bi ona bila istinski uspješna:






  (a) | olakšavanjem razmjene relevantnih informacija među strankama kako bi se potaknulo ulaganje napora u suradnju i poboljšala učinkovitost primijenjenih pristupa; |
| --- | --- | --- |

29.

traže načine za jačanje svijesti o inicijativi Europska sveučilišta i potiču različite vrste visokih učilišta na sudjelovanje osiguravanjem visoke kvalitete i geografske i društvene uključivosti te inicijative kako bi ona bila istinski uspješna:

(a)

olakšavanjem razmjene relevantnih informacija među strankama kako bi se potaknulo ulaganje napora u suradnju i poboljšala učinkovitost primijenjenih pristupa;

| (b) | osiguravanjem odgovarajućeg operativnog okružja tako da se na najbolji mogući način iskoriste dostupna sredstva i, kada je to potrebno, poduzmu odgovarajuće mjere za uklanjanje mogućih zakonodavnih i nezakonodavnih prepreka na nacionalnoj razini; |
| --- | --- |

(b)

osiguravanjem odgovarajućeg operativnog okružja tako da se na najbolji mogući način iskoriste dostupna sredstva i, kada je to potrebno, poduzmu odgovarajuće mjere za uklanjanje mogućih zakonodavnih i nezakonodavnih prepreka na nacionalnoj razini;

| (c) | uporabom postojećih i budućih alata i instrumenata kako bi se olakšale prekogranična mobilnost i suradnja, poput europskog pristupa osiguravanju kvalitete zajedničkih programa i inicijative za uvođenje europske studentske iskaznice, te poticanjem provedbe dogovorenih obveza, kao što je Preporuka Vijeća o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija i razdoblja učenja u inozemstvu, kao i obveze Europskog prostora visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

(c)

uporabom postojećih i budućih alata i instrumenata kako bi se olakšale prekogranična mobilnost i suradnja, poput europskog pristupa osiguravanju kvalitete zajedničkih programa i inicijative za uvođenje europske studentske iskaznice, te poticanjem provedbe dogovorenih obveza, kao što je Preporuka Vijeća o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija i razdoblja učenja u inozemstvu, kao i obveze Europskog prostora visokog obrazovanja;

| (d) | promišljanjem o postojećem političkom okviru za mobilnost u svrhu učenja, kao i europskom okviru za osiguravanje kvalitete, kako bi se ocijenila njihova prikladnost za potporu transformativnim promjenama i ojačala suradnja u području visokog obrazovanja; |
| --- | --- |

(d)

promišljanjem o postojećem političkom okviru za mobilnost u svrhu učenja, kao i europskom okviru za osiguravanje kvalitete, kako bi se ocijenila njihova prikladnost za potporu transformativnim promjenama i ojačala suradnja u području visokog obrazovanja;

| (e) | utvrđivanjem prednosti i mogućnosti za poboljšanje na temelju zajedničkih informacija i analize napretka inicijative; |
| --- | --- |

(e)

utvrđivanjem prednosti i mogućnosti za poboljšanje na temelju zajedničkih informacija i analize napretka inicijative;

| (f) | maksimalnim iskorištavanjem iskustava i pouka iz pokusne inicijative Europska sveučilišta kao temelja pri oblikovanju politika i daljnjem razvoju povezane suradnje u području obrazovanja i osposobljavanja te razmatranjem potrebe za provedbom odgovarajućih politika za inicijativu Europska sveučilišta. |
| --- | --- |

(f)

maksimalnim iskorištavanjem iskustava i pouka iz pokusne inicijative Europska sveučilišta kao temelja pri oblikovanju politika i daljnjem razvoju povezane suradnje u području obrazovanja i osposobljavanja te razmatranjem potrebe za provedbom odgovarajućih politika za inicijativu Europska sveučilišta.

---

PRILOG PRILOGU

Vijeće pri usvajanju ove rezolucije posebno podsjeća na sljedeći politički kontekst:

| 1. | Zaključci Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) (12. svibnja 2009.) |
| --- | --- |

1.

Zaključci Vijeća o strateškom okviru za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) (12. svibnja 2009.)

| 2. | Preporuka Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (20. prosinca 2012.) |
| --- | --- |

2.

Preporuka Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (20. prosinca 2012.)

| 3. | Deklaracija o promicanju građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, snošljivosti i nediskriminacije putem obrazovanja (Pariz, 17. ožujka 2015.) |
| --- | --- |

3.

Deklaracija o promicanju građanstva i zajedničkih vrijednosti slobode, snošljivosti i nediskriminacije putem obrazovanja (Pariz, 17. ožujka 2015.)

| 4. | Priopćenje ministara iz Erevana (15. svibnja 2015.) |
| --- | --- |

4.

Priopćenje ministara iz Erevana (15. svibnja 2015.)

| 5. | Zajedničko izvješće Vijeća i Komisije o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) – Novi prioriteti za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (23. i 24. studenoga 2015.) |
| --- | --- |

5.

Zajedničko izvješće Vijeća i Komisije o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) – Novi prioriteti za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (23. i 24. studenoga 2015.)

| 6. | Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o promicanju socioekonomskog razvoja i uključivosti u EU-u putem obrazovanja: doprinos obrazovanja i osposobljavanja europskom semestru 2016. (24. veljače 2016.) |
| --- | --- |

6.

Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o promicanju socioekonomskog razvoja i uključivosti u EU-u putem obrazovanja: doprinos obrazovanja i osposobljavanja europskom semestru 2016. (24. veljače 2016.)

| 7. | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija - Novi program vještina za Europu. (10. lipnja 2016.) |
| --- | --- |

7.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija - Novi program vještina za Europu. (10. lipnja 2016.)

| 8. | Preporuka Vijeća o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (19. prosinca 2016.) |
| --- | --- |

8.

Preporuka Vijeća o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (19. prosinca 2016.)

| 9. | Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o uključivanju raznolikosti kako bi se postiglo kvalitetno obrazovanje za sve (17. veljače 2017.) |
| --- | --- |

9.

Zaključci Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o uključivanju raznolikosti kako bi se postiglo kvalitetno obrazovanje za sve (17. veljače 2017.)

| 10. | Preporuka Vijeća o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje (22. svibnja 2017.) |
| --- | --- |

10.

Preporuka Vijeća o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje (22. svibnja 2017.)

| 11. | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod naslovom „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet: doprinos Europske komisije sastanku čelnika u Göteborgu” (17. studenoga 2017.) |
| --- | --- |

11.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod naslovom „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet: doprinos Europske komisije sastanku čelnika u Göteborgu” (17. studenoga 2017.)

| 12. | Preporuka Vijeća o praćenju osoba s kvalifikacijom (20. studenoga 2017.) |
| --- | --- |

12.

Preporuka Vijeća o praćenju osoba s kvalifikacijom (20. studenoga 2017.)

| 13. | Zaključci Vijeća o obnovljenom programu EU-a za visoko obrazovanje (20. studenoga 2017.) |
| --- | --- |

13.

Zaključci Vijeća o obnovljenom programu EU-a za visoko obrazovanje (20. studenoga 2017.)

| 14. | Zaključci Vijeća o razvoju škola i izvrsnosti u poučavanju (20. studenoga 2017.) |
| --- | --- |

14.

Zaključci Vijeća o razvoju škola i izvrsnosti u poučavanju (20. studenoga 2017.)

| 15. | Zaključci Europskog vijeća (17. prosinca 2017.) |
| --- | --- |

15.

Zaključci Europskog vijeća (17. prosinca 2017.)

| 16. | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (17. siječnja 2018.) |
| --- | --- |

16.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (17. siječnja 2018.)

| 17. | Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o evaluaciji programa Erasmus+ sredinom provedbenog razdoblja (31. siječnja 2018.) |
| --- | --- |

17.

Izvješće Komisije Europskom parlamentu, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija o evaluaciji programa Erasmus+ sredinom provedbenog razdoblja (31. siječnja 2018.)

| 18. | Preporuka Vijeća o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja (15. ožujka 2018.) |
| --- | --- |

18.

Preporuka Vijeća o europskom okviru za kvalitetna i učinkovita naukovanja (15. ožujka 2018.)

| 19. | Zaključci Vijeća o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja (22. svibnja 2018.) |
| --- | --- |

19.

Zaključci Vijeća o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja (22. svibnja 2018.)

| 20. | Preporuka Vijeća o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (22. svibnja 2018.) |
| --- | --- |

20.

Preporuka Vijeća o promicanju zajedničkih vrijednosti, uključivog obrazovanja i europske dimenzije poučavanja (22. svibnja 2018.)

| 21. | Preporuka Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (22. svibnja 2018.) |
| --- | --- |

21.

Preporuka Vijeća o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (22. svibnja 2018.)

| 22. | Priopćenje ministara iz Pariza (25. svibnja 2018.) |
| --- | --- |

22.

Priopćenje ministara iz Pariza (25. svibnja 2018.)

| 23. | Preporuka Vijeća o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (26. studenoga 2018.) |
| --- | --- |

23.

Preporuka Vijeća o promicanju automatskog uzajamnog priznavanja kvalifikacija visokog obrazovanja i srednjoškolskog obrazovanja i osposobljavanja te ishoda razdoblja učenja u inozemstvu (26. studenoga 2018.)

| 24. | Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod naslovom „Koordinirani plan o umjetnoj inteligenciji”(7. prosinca 2018.) |
| --- | --- |

24.

Komunikacija Komisije Europskom parlamentu, Europskom vijeću, Vijeću, Europskom gospodarskom i socijalnom odboru i Odboru regija pod naslovom „Koordinirani plan o umjetnoj inteligenciji”(7. prosinca 2018.)

| 25. | Zaključci Vijeća „Prema sve održivijoj Uniji do 2030.” (9. travnja 2019.) |
| --- | --- |

25.

Zaključci Vijeća „Prema sve održivijoj Uniji do 2030.” (9. travnja 2019.)

| 26. | Preporuka Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja (22. svibnja 2019.) |
| --- | --- |

26.

Preporuka Vijeća o visokokvalitetnim sustavima ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja (22. svibnja 2019.)

| 27. | Preporuka Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezikâ (22. svibnja 2019.) |
| --- | --- |

27.

Preporuka Vijeća o sveobuhvatnom pristupu poučavanju i učenju jezikâ (22. svibnja 2019.)

| 28. | Zaključci Vijeća o budućnosti visoko digitalizirane Europe nakon 2020.: „Poticanje digitalne i gospodarske konkurentnosti u cijeloj Uniji i digitalna kohezija” (7. lipnja 2019.) |
| --- | --- |

28.

Zaključci Vijeća o budućnosti visoko digitalizirane Europe nakon 2020.: „Poticanje digitalne i gospodarske konkurentnosti u cijeloj Uniji i digitalna kohezija” (7. lipnja 2019.)

| 29. | Europsko vijeće: Novi strateški program za razdoblje 2019. – 2024. (20. lipnja 2019.) |
| --- | --- |

29.

Europsko vijeće: Novi strateški program za razdoblje 2019. – 2024. (20. lipnja 2019.)

---

II. Informacije

INFORMACIJE INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Europska komisija

| 18.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 389/7 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 389/7

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9600 – Saudi Aramco Development Company/Korea Shipbuilding and Offshore Engineering Company/JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 389/02)

Dana 7. studenoga 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9600. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9600. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 18.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 389/8 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 389/8

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9539 – BNP Paribas/Deutsche Bank (Global Prime Finance and Electronic Equities Business Assets))

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 389/03)

Dana 8. studenoga 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9539. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9539. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 18.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 389/9 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 389/9

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9484 – Semler/VWFS/JV)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 389/04)

Dana 5. studenoga 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9484. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9484. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 18.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 389/10 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 389/10

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9319 – DP World/P&O Group)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 389/05)

Dana 26. lipnja 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9319. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9319. EUR-Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

| 18.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 389/11 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 389/11

---

Neprotivljenje prijavljenoj koncentraciji

(Predmet M.9367 – Mirova/Predica/Indigo)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 389/06)

Dana 26. kolovoza 2019. Komisija je donijela odluku da se ne protivi prethodno spomenutoj prijavljenoj koncentraciji te je ocijenila da je ona sukladna s unutarnjim tržištem. Odluka se temelji na članku 6. stavku 1. točki (b) Uredbe Vijeća (EZ) br. 139/2004 (1). Puni tekst odluke dostupan je samo na engleskom jeziku, a objavit će se nakon što se iz njega uklone sve moguće poslovne tajne. Odluka će biti dostupna:

| — | na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru, |
| --- | --- |

—

na internetskoj stranici Komisije posvećenoj tržišnom natjecanju, u odjeljku za koncentracije (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Odluke o spajanju mogu se pretraživati na različite načine, među ostalim po trgovačkom društvu, broju predmeta, datumu i sektoru,

| — | u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9367. EUR‐Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu. |
| --- | --- |

—

u elektroničkom obliku na internetskoj stranici EUR-Lexa (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hr) pod brojem dokumenta 32019M9367. EUR‐Lex omogućuje mrežni pristup europskom zakonodavstvu.

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1.

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

Vijeće Europske unije

| 18.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 389/12 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 389/12

---

Zaključci Vijeća o ključnoj ulozi politika cjeloživotnog učenja u osnaživanju društava za suočavanje s tehnološkim prijelazom i prijelazom na zeleno gospodarstvo u svrhu potpore uključivom i održivom rastu

(2019/C 389/07)

VIJEĆE EUROPSKE UNIJE,

PODSJEĆAJUĆI na političku pozadinu navedenu u Prilogu ovim zaključcima,

POTVRĐUJE sljedeće

| 1. | prvim načelom europskog stupa socijalnih prava (1) potvrđuje se da svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno ući na tržište rada; |
| --- | --- |

1.

prvim načelom europskog stupa socijalnih prava (1) potvrđuje se da svi imaju pravo na kvalitetno i uključivo obrazovanje, osposobljavanje i cjeloživotno učenje kako bi održali i stekli vještine s pomoću kojih mogu u cijelosti sudjelovati u društvu i uspješno ući na tržište rada;

| 2. | cjeloživotnim učenjem obuhvaćeno je učenje od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja do učenja nakon umirovljenja, uključujući cijeli spektar formalnog, neformalnog i informalnog učenja, s ciljem poboljšanja znanja, vještina i kompetencija iz osobne, građanske i/ili socijalne perspektive i/ili perspektive povezane sa zapošljavanjem. U okviru cjeloživotnog učenja svaki se pojedinac smatra subjektom učenja i svim se osobama omogućuje stjecanje relevantnog znanja kako bi kao aktivni građani sudjelovali u društvu znanja i na tržištu rada, čime se europskim građanima olakšava slobodna mobilnost; |
| --- | --- |

2.

cjeloživotnim učenjem obuhvaćeno je učenje od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja do učenja nakon umirovljenja, uključujući cijeli spektar formalnog, neformalnog i informalnog učenja, s ciljem poboljšanja znanja, vještina i kompetencija iz osobne, građanske i/ili socijalne perspektive i/ili perspektive povezane sa zapošljavanjem. U okviru cjeloživotnog učenja svaki se pojedinac smatra subjektom učenja i svim se osobama omogućuje stjecanje relevantnog znanja kako bi kao aktivni građani sudjelovali u društvu znanja i na tržištu rada, čime se europskim građanima olakšava slobodna mobilnost;

| 3. | aktualni društveni i ekonomski izazovi zahtijevaju pristupe kojima se oni koji uče, društvo i poslodavci uključuju, motiviraju i osnažuju za to da djeluju proaktivnije i u većoj mjeri strateški kako bi cjeloživotno učenje postalo stvarnost za sve; potvrđuje i važnost sustavne i predane koordinacije među relevantnim sektorima politika za uspješnu provedbu politika cjeloživotnog učenja, kao i ključnu ulogu socijalnih partnera u osmišljavanju, provedbi i uspjehu tih politika; |
| --- | --- |

3.

aktualni društveni i ekonomski izazovi zahtijevaju pristupe kojima se oni koji uče, društvo i poslodavci uključuju, motiviraju i osnažuju za to da djeluju proaktivnije i u većoj mjeri strateški kako bi cjeloživotno učenje postalo stvarnost za sve; potvrđuje i važnost sustavne i predane koordinacije među relevantnim sektorima politika za uspješnu provedbu politika cjeloživotnog učenja, kao i ključnu ulogu socijalnih partnera u osmišljavanju, provedbi i uspjehu tih politika;

| 4. | važnost promicanja jednakih prilika za pristup cjeloživotnom učenju i sudjelovanje u njemu za sve neovisno o podrijetlu priznavanjem prethodnog znanja, vještina i kompetencija i temeljenjem na njima, čime se poboljšavaju kontinuirani, višestruki i neometani prijelazi među razinama i oblicima obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

4.

važnost promicanja jednakih prilika za pristup cjeloživotnom učenju i sudjelovanje u njemu za sve neovisno o podrijetlu priznavanjem prethodnog znanja, vještina i kompetencija i temeljenjem na njima, čime se poboljšavaju kontinuirani, višestruki i neometani prijelazi među razinama i oblicima obrazovanja i osposobljavanja;

| 5. | ključnu ulogu politika cjeloživotnog učenja u europskoj suradnji u području obrazovanja i osposobljavanja i u programu Erasmus+ te njihovu važnost za nacionalno obrazovanje i osposobljavanje, politike zapošljavanja i socijalne politike, kao i za demokratski angažman; |
| --- | --- |

5.

ključnu ulogu politika cjeloživotnog učenja u europskoj suradnji u području obrazovanja i osposobljavanja i u programu Erasmus+ te njihovu važnost za nacionalno obrazovanje i osposobljavanje, politike zapošljavanja i socijalne politike, kao i za demokratski angažman;

| 6. | ulogu cjeloživotnog učenja u tome da se pojedincima, društvima i svijetu rada omogući i osnaži ih se za suočavanje s tehnološkim prijelazom i prijelazom na zeleno gospodarstvo, istodobno doprinoseći socijalnoj uključenosti; |
| --- | --- |

6.

ulogu cjeloživotnog učenja u tome da se pojedincima, društvima i svijetu rada omogući i osnaži ih se za suočavanje s tehnološkim prijelazom i prijelazom na zeleno gospodarstvo, istodobno doprinoseći socijalnoj uključenosti;

ISTIČE

| 7. | predanost Unije i država članica Programu Ujedinjenih naroda do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja; |
| --- | --- |

7.

predanost Unije i država članica Programu Ujedinjenih naroda do 2030. i njegovim ciljevima održivog razvoja;

| 8. | Novi strateški program za razdoblje 2019. – 2024. (2), u kojem se kao strateški prioriteti utvrđuju razvoj snažne i dinamične gospodarske osnove te izgradnja klimatski neutralne, zelene, pravedne i socijalne Europe i naglašavaju politike digitalne transformacije u kojima se utjelovljuju naše društvene vrijednosti i kojima se promiče uključivost te prepoznaje potreba da se ojačaju ulaganja u vještine i obrazovanje građana uz istodobno osiguravanje temelja za dugoročan, održiv i uključiv rast; potreba provedbe europskog stupa socijalnih prava na razini EU-a i država članica, uz poštovanje odgovarajućih nadležnosti i načela supsidijarnosti, pri čemu je potrebno pridavati posebnu pozornost socijalnim pitanjima, rizicima i isključenosti koji proizlaze iz nejednakosti i jazova u obrazovanju; |
| --- | --- |

8.

Novi strateški program za razdoblje 2019. – 2024. (2), u kojem se kao strateški prioriteti utvrđuju razvoj snažne i dinamične gospodarske osnove te izgradnja klimatski neutralne, zelene, pravedne i socijalne Europe i naglašavaju politike digitalne transformacije u kojima se utjelovljuju naše društvene vrijednosti i kojima se promiče uključivost te prepoznaje potreba da se ojačaju ulaganja u vještine i obrazovanje građana uz istodobno osiguravanje temelja za dugoročan, održiv i uključiv rast; potreba provedbe europskog stupa socijalnih prava na razini EU-a i država članica, uz poštovanje odgovarajućih nadležnosti i načela supsidijarnosti, pri čemu je potrebno pridavati posebnu pozornost socijalnim pitanjima, rizicima i isključenosti koji proizlaze iz nejednakosti i jazova u obrazovanju;

| 9. | novi koncept „ekonomije dobrobiti” čiji je cilj staviti ljude i njihovu dobrobit u središte oblikovanja politika i donošenja odluka; |
| --- | --- |

9.

novi koncept „ekonomije dobrobiti” čiji je cilj staviti ljude i njihovu dobrobit u središte oblikovanja politika i donošenja odluka;

PODSJEĆA da

| 10. | u svojim zaključcima o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja Vijeće je navelo da bi se europski prostor obrazovanja trebao temeljiti na cjeloživotnom učenju, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, preko školskog i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, do visokog obrazovanja i obrazovanja odraslih, uključujući neformalno i informalno učenje; |
| --- | --- |

10.

u svojim zaključcima o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja Vijeće je navelo da bi se europski prostor obrazovanja trebao temeljiti na cjeloživotnom učenju, od ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja, preko školskog i strukovnog obrazovanja i osposobljavanja, do visokog obrazovanja i obrazovanja odraslih, uključujući neformalno i informalno učenje;

SMATRA da

| 11. | tehnološkom i digitalnom transformacijom naših društava koja je u tijeku mijenja se gospodarsko okružje, svijet rada i građanski angažman, te bi ona mogla potencijalno imati znatan utjecaj na socijalnu koheziju i jednakost; |
| --- | --- |

11.

tehnološkom i digitalnom transformacijom naših društava koja je u tijeku mijenja se gospodarsko okružje, svijet rada i građanski angažman, te bi ona mogla potencijalno imati znatan utjecaj na socijalnu koheziju i jednakost;

| 12. | politike obrazovanja i osposobljavanja ključne su za osiguravanje dobrobiti i održivog rasta u Europi pri oblikovanju europskih politika za digitalnu transformaciju. Ulaganje u novo znanje, vještine i kompetencije ključno je u poboljšanju europske konkurentnosti i produktivnosti; |
| --- | --- |

12.

politike obrazovanja i osposobljavanja ključne su za osiguravanje dobrobiti i održivog rasta u Europi pri oblikovanju europskih politika za digitalnu transformaciju. Ulaganje u novo znanje, vještine i kompetencije ključno je u poboljšanju europske konkurentnosti i produktivnosti;

| 13. | razvoj tehnologije i posebice umjetne inteligencije ima znatan potencijal za stvaranje novih vrsta gospodarskih i građanskih aktivnosti, vještina, poslova i usluga. Potrebno je razviti učinkovite politike, alate i mjere u području obrazovanja i osposobljavanja kako bi se osiguralo da svi imaju odgovarajuće znanje, vještine i kompetencije kako bi u potpunosti sudjelovali u transformaciji društva, uz istodobno podizanje svijesti o etičkim pitanjima i rizicima koje predstavlja potencijalna zlouporaba tehnologije; |
| --- | --- |

13.

razvoj tehnologije i posebice umjetne inteligencije ima znatan potencijal za stvaranje novih vrsta gospodarskih i građanskih aktivnosti, vještina, poslova i usluga. Potrebno je razviti učinkovite politike, alate i mjere u području obrazovanja i osposobljavanja kako bi se osiguralo da svi imaju odgovarajuće znanje, vještine i kompetencije kako bi u potpunosti sudjelovali u transformaciji društva, uz istodobno podizanje svijesti o etičkim pitanjima i rizicima koje predstavlja potencijalna zlouporaba tehnologije;

| 14. | zbog tehnološke transformacije povećava se potražnja za vještinama i kompetencijama visoke razine, prilagodljivošću i vještinama upravljanja karijerom, dok se istodobno smanjuje potražnja za niskom razinom vještina primjenjivom u rutinskim poslovima koji se ponavljaju. Učinci su promjenjivi ovisno o vremenu, mjestu i opsegu, a neki sektori ili područja pogođeniji su od drugih. Adekvatnim pružanjem cjeloživotnog učenja i cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja može se pomoći u smanjenju podjele između visokokvalificiranih i niskokvalificiranih radnika na tržištu rada; |
| --- | --- |

14.

zbog tehnološke transformacije povećava se potražnja za vještinama i kompetencijama visoke razine, prilagodljivošću i vještinama upravljanja karijerom, dok se istodobno smanjuje potražnja za niskom razinom vještina primjenjivom u rutinskim poslovima koji se ponavljaju. Učinci su promjenjivi ovisno o vremenu, mjestu i opsegu, a neki sektori ili područja pogođeniji su od drugih. Adekvatnim pružanjem cjeloživotnog učenja i cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja može se pomoći u smanjenju podjele između visokokvalificiranih i niskokvalificiranih radnika na tržištu rada;

| 15. | prekvalifikacija i stjecanje dodatnih vještina među odraslima predstavljaju golem izazov u Europi. Stoga je ulaganje u temeljne vještine i ključne kompetencije relevantnije nego ikad. Visokokvalitetnim, uključivim obrazovanjem (formalno, neformalno i informalno učenje te učenje kroz rad) i širokim pristupom razvoju kompetencija poboljšava se razina postignuća u osnovnim vještinama i podupire napredak prema naprednijim vještinama i kompetencijama; |
| --- | --- |

15.

prekvalifikacija i stjecanje dodatnih vještina među odraslima predstavljaju golem izazov u Europi. Stoga je ulaganje u temeljne vještine i ključne kompetencije relevantnije nego ikad. Visokokvalitetnim, uključivim obrazovanjem (formalno, neformalno i informalno učenje te učenje kroz rad) i širokim pristupom razvoju kompetencija poboljšava se razina postignuća u osnovnim vještinama i podupire napredak prema naprednijim vještinama i kompetencijama;

| 16. | nejednakosti u pristupu obrazovanju odraslih i pružanju takvog obrazovanja i dalje su izazov, s obzirom na to da je sudjelovanje odraslih u aktivnostima učenja i dalje nisko, a niskokvalificirani odrasli osobito trebaju intenzivniju potporu za sudjelovanje u učenju (3). Trebalo bi uložiti veće napore kako bi se socijalno ugrožene osobe uključilo u cjeloživotno učenje i omogućilo im se da uđu ili ponovno uđu na tržište rada ili ostanu na njemu, te kako bi im se pružila potpora u razvoju karijere; |
| --- | --- |

16.

nejednakosti u pristupu obrazovanju odraslih i pružanju takvog obrazovanja i dalje su izazov, s obzirom na to da je sudjelovanje odraslih u aktivnostima učenja i dalje nisko, a niskokvalificirani odrasli osobito trebaju intenzivniju potporu za sudjelovanje u učenju (3). Trebalo bi uložiti veće napore kako bi se socijalno ugrožene osobe uključilo u cjeloživotno učenje i omogućilo im se da uđu ili ponovno uđu na tržište rada ili ostanu na njemu, te kako bi im se pružila potpora u razvoju karijere;

| 17. | demografske promjene koje su u tijeku predstavljaju prilike i izazove i na pojedinačnoj i na društvenoj razini; zbog niske stope nataliteta i duljeg očekivanog životnog vijeka u mnogim državama članicama društvo se mijenja u pogledu strukture stanovništva koje postaje sve starije (4); |
| --- | --- |

17.

demografske promjene koje su u tijeku predstavljaju prilike i izazove i na pojedinačnoj i na društvenoj razini; zbog niske stope nataliteta i duljeg očekivanog životnog vijeka u mnogim državama članicama društvo se mijenja u pogledu strukture stanovništva koje postaje sve starije (4);

| 18. | boljim prepoznavanjem potencijala starijih osoba i promicanjem prilika za njih te mogućnosti sudjelovanja u društvu, čak i kasnije u životu, doprinosi se stvaranju povezanih društava. Cjeloživotno učenje ključan je čimbenik za zdravo starenje starijih građana i njihovo aktivno sudjelovanje u društvenom i gospodarskom životu; |
| --- | --- |

18.

boljim prepoznavanjem potencijala starijih osoba i promicanjem prilika za njih te mogućnosti sudjelovanja u društvu, čak i kasnije u životu, doprinosi se stvaranju povezanih društava. Cjeloživotno učenje ključan je čimbenik za zdravo starenje starijih građana i njihovo aktivno sudjelovanje u društvenom i gospodarskom životu;

| 19. | visoka kvaliteta, uključivost i dostupnost ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te temeljnog školskog obrazovanja, kao i aktivnosti neformalnog učenja ključne su politike za odgovor na demografske promjene, osiguravanjem toga da djeca i mladi posjeduju odgovarajuće znanje, vještine i kompetencije za budućnost, suzbijanjem rizika od ranog napuštanja školovanja, siromaštva i socijalne isključenosti te osiguravanjem smislenog života; |
| --- | --- |

19.

visoka kvaliteta, uključivost i dostupnost ranog i predškolskog odgoja i obrazovanja te temeljnog školskog obrazovanja, kao i aktivnosti neformalnog učenja ključne su politike za odgovor na demografske promjene, osiguravanjem toga da djeca i mladi posjeduju odgovarajuće znanje, vještine i kompetencije za budućnost, suzbijanjem rizika od ranog napuštanja školovanja, siromaštva i socijalne isključenosti te osiguravanjem smislenog života;

| 20. | postoji hitna potreba za daljnjim promicanjem rodne ravnopravnosti i poticanjem jednakog pristupa obrazovanju i osposobljavanju, posebice u sektorima i zanimanjima u kojima dominira jedan spol. Žene su nedovoljno zastupljene u sektorima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) u Europi, posebice digitalnom sektoru, u kojima se njihovo sudjelovanje i dalje smanjuje. Osnaživanje žena u sektorima STEM-a i posebice u digitalnom sektoru relevantno je za razvoj europskih društava i gospodarstava (5). Obrazovanjem i osposobljavanjem može se pomoći u rješavanju rodnih razlika u digitalnom sektoru; |
| --- | --- |

20.

postoji hitna potreba za daljnjim promicanjem rodne ravnopravnosti i poticanjem jednakog pristupa obrazovanju i osposobljavanju, posebice u sektorima i zanimanjima u kojima dominira jedan spol. Žene su nedovoljno zastupljene u sektorima znanosti, tehnologije, inženjerstva i matematike (STEM) u Europi, posebice digitalnom sektoru, u kojima se njihovo sudjelovanje i dalje smanjuje. Osnaživanje žena u sektorima STEM-a i posebice u digitalnom sektoru relevantno je za razvoj europskih društava i gospodarstava (5). Obrazovanjem i osposobljavanjem može se pomoći u rješavanju rodnih razlika u digitalnom sektoru;

ISTIČE

| 21. | potrebu za snažnim poticanjem politika i pružanja cjeloživotnog učenja kako bi se bolje odgovorilo na izazove društva koje se mijenja; |
| --- | --- |

21.

potrebu za snažnim poticanjem politika i pružanja cjeloživotnog učenja kako bi se bolje odgovorilo na izazove društva koje se mijenja;

| 22. | da su stalni napori u provedbi Preporuke Vijeća o oblicima usavršavanja ključan korak prema učinkovitim politikama cjeloživotnog učenja. Međutim, bit će potrebni veći napori i širi raspon politika i instrumenata kako bi se to dopunilo te kako bi se prilike proširile na sve; |
| --- | --- |

22.

da su stalni napori u provedbi Preporuke Vijeća o oblicima usavršavanja ključan korak prema učinkovitim politikama cjeloživotnog učenja. Međutim, bit će potrebni veći napori i širi raspon politika i instrumenata kako bi se to dopunilo te kako bi se prilike proširile na sve;

| 23. | predanost ambicioznom daljnjem razvoju europskog prostora obrazovanja kako bi Europa postala vodeće društvo u svijetu utemeljeno na učenju, čime se doprinosi kulturi kojom se potiče, osnažuje i motivira ljude i društva da kontinuirano uče i budu inovativni, među ostalim na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja u svim fazama života; |
| --- | --- |

23.

predanost ambicioznom daljnjem razvoju europskog prostora obrazovanja kako bi Europa postala vodeće društvo u svijetu utemeljeno na učenju, čime se doprinosi kulturi kojom se potiče, osnažuje i motivira ljude i društva da kontinuirano uče i budu inovativni, među ostalim na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja u svim fazama života;

POZIVA DRŽAVE ČLANICE DA

| 24. | razviju strateške pristupe za poticanje politika cjeloživotnog učenja i da prepoznaju potencijal cjeloživotnog učenja u svrhu pružanja potpore uključivom rastu i kao odgovor na tehnološki prijelaz i prijelaz na zeleno gospodarstvo, među ostalim:






  (a) | sveobuhvatnim razvojem sustava obrazovanja i osposobljavanja kako bi se omogućili kontinuirani i neometani načini učenja i prijelazi za pojedinačne osobe koje uče; |
| --- | --- | --- |

24.

razviju strateške pristupe za poticanje politika cjeloživotnog učenja i da prepoznaju potencijal cjeloživotnog učenja u svrhu pružanja potpore uključivom rastu i kao odgovor na tehnološki prijelaz i prijelaz na zeleno gospodarstvo, među ostalim:

(a)

sveobuhvatnim razvojem sustava obrazovanja i osposobljavanja kako bi se omogućili kontinuirani i neometani načini učenja i prijelazi za pojedinačne osobe koje uče;

| (b) | jačanjem jednakosti u obrazovanju razvojem politika čiji je cilj promicati pristup uobičajenim načinima nastavka školovanja za sve i izbjegavati obrazovne slijepe ulice u sustavima obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

(b)

jačanjem jednakosti u obrazovanju razvojem politika čiji je cilj promicati pristup uobičajenim načinima nastavka školovanja za sve i izbjegavati obrazovne slijepe ulice u sustavima obrazovanja i osposobljavanja;

| (c) | povećanjem sposobnosti reagiranja sustava obrazovanja i osposobljavanja kako bi se ispunile potrebe osoba koje uče i brze promjene na tržištu rada i u društvu posvećivanjem posebne pozornosti područjima koja su najviše zahvaćena tehnološkim promjenama i koja su najrelevantnija za klimatske promjene, te njihove sposobnosti reagiranja na hitnu potrebu da se poboljša naš ekološki otisak, i promicanjem obrazovanja i održivog razvoja kao pokretača inovacija, otpornosti i transformativnog djelovanja, uzimajući istodobno u obzir različite i promjenjive potrebe u pogledu znanja, vještina i kompetencija; |
| --- | --- |

(c)

povećanjem sposobnosti reagiranja sustava obrazovanja i osposobljavanja kako bi se ispunile potrebe osoba koje uče i brze promjene na tržištu rada i u društvu posvećivanjem posebne pozornosti područjima koja su najviše zahvaćena tehnološkim promjenama i koja su najrelevantnija za klimatske promjene, te njihove sposobnosti reagiranja na hitnu potrebu da se poboljša naš ekološki otisak, i promicanjem obrazovanja i održivog razvoja kao pokretača inovacija, otpornosti i transformativnog djelovanja, uzimajući istodobno u obzir različite i promjenjive potrebe u pogledu znanja, vještina i kompetencija;

| (d) | podupiranjem jednostavnih prijelaza među različitim razinama i sektorima obrazovanja i osposobljavanja olakšavanjem alternativnih načina učenja, pružanjem smjernica, poticanjem različitih oblika poučavanja i raznolikih okružja za učenje te podupiranjem novih metoda učenja i poučavanja na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja, te vrednovanjem vještina i kompetencija neovisno o tome gdje ili kako su one stečene, ako je to moguće; |
| --- | --- |

(d)

podupiranjem jednostavnih prijelaza među različitim razinama i sektorima obrazovanja i osposobljavanja olakšavanjem alternativnih načina učenja, pružanjem smjernica, poticanjem različitih oblika poučavanja i raznolikih okružja za učenje te podupiranjem novih metoda učenja i poučavanja na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja, te vrednovanjem vještina i kompetencija neovisno o tome gdje ili kako su one stečene, ako je to moguće;

| (e) | istraživanjem mogućnosti za stvaranje fleksibilnih i personaliziranih načina učenja usmjerenih na osobu koja uči i ciljano poučavanje ranjivih skupina, koje se temelji, na primjer, na pristupima utemeljenima na modulima i ishodima učenja, čime se olakšava prilagođavanje učenja potrebama pojedinaca i zanimanja; |
| --- | --- |

(e)

istraživanjem mogućnosti za stvaranje fleksibilnih i personaliziranih načina učenja usmjerenih na osobu koja uči i ciljano poučavanje ranjivih skupina, koje se temelji, na primjer, na pristupima utemeljenima na modulima i ishodima učenja, čime se olakšava prilagođavanje učenja potrebama pojedinaca i zanimanja;

| (f) | naglašavanjem važnosti kontinuiranog razvoja kompetencija za učitelje i nastavnike, edukatore nastavnika, ravnatelje škola, predavače, savjetnike za profesionalno usmjeravanje, osobe koje rade s mladima i savjetnike za karijeru kako bi oni mogli pružati vještine i kompetencije za potrebe kontinuiranog učenja koje su dostupne svima; |
| --- | --- |

(f)

naglašavanjem važnosti kontinuiranog razvoja kompetencija za učitelje i nastavnike, edukatore nastavnika, ravnatelje škola, predavače, savjetnike za profesionalno usmjeravanje, osobe koje rade s mladima i savjetnike za karijeru kako bi oni mogli pružati vještine i kompetencije za potrebe kontinuiranog učenja koje su dostupne svima;

| (g) | promicanjem razmjene i dostupnosti podataka relevantnih za osnaživanje osoba koje uče kako bi upravljali i koristili se podacima relevantnima za vlastito učenje i donosili informirane izbore i odluke o učenju tijekom cijelog života, u potpunosti u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

(g)

promicanjem razmjene i dostupnosti podataka relevantnih za osnaživanje osoba koje uče kako bi upravljali i koristili se podacima relevantnima za vlastito učenje i donosili informirane izbore i odluke o učenju tijekom cijelog života, u potpunosti u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka;

| (h) | ispitivanjem potencijala umjetne inteligencije za potporu visokokvalitetnom i personaliziranom obrazovanju i osposobljavanju te razvoju znanja, vještina i kompetencija. U okviru tih napora posebna pozornost trebala bi se posvetiti uključivanju i jednakosti poticanjem pouzdane uporabe umjetne inteligencije u obrazovanju i osposobljavanju, kako bi se utvrdili izazovi u području obrazovanja i potaknuli procesi učenja; |
| --- | --- |

(h)

ispitivanjem potencijala umjetne inteligencije za potporu visokokvalitetnom i personaliziranom obrazovanju i osposobljavanju te razvoju znanja, vještina i kompetencija. U okviru tih napora posebna pozornost trebala bi se posvetiti uključivanju i jednakosti poticanjem pouzdane uporabe umjetne inteligencije u obrazovanju i osposobljavanju, kako bi se utvrdili izazovi u području obrazovanja i potaknuli procesi učenja;

| (i) | daljnjim ulaganjem napora u provedbu Preporuke Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja. |
| --- | --- |

(i)

daljnjim ulaganjem napora u provedbu Preporuke Vijeća o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja.

POZIVA KOMISIJU DA, UZ UVAŽAVANJE SUPSIDIJARNOSTI I U BLISKOJ SURADNJI S DRŽAVAMA ČLANICAMA

| 25. | dâ snažan poticaj aktivnim, učinkovitim strategijama i politikama cjeloživotnog učenja usmjerenima na budućnost s ciljem povećanja sudjelovanja u cjeloživotnom učenju na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja; |
| --- | --- |

25.

dâ snažan poticaj aktivnim, učinkovitim strategijama i politikama cjeloživotnog učenja usmjerenima na budućnost s ciljem povećanja sudjelovanja u cjeloživotnom učenju na svim razinama i u svim oblicima obrazovanja i osposobljavanja;

| 26. | ažurira trenutačne politike cjeloživotnog učenja u pogledu učinkovitosti, opsega i ciljanih skupina kako bi se bolje odgovorilo na potrebe za učenjem koje proizlaze iz promjena u društvu i svijetu rada, među ostalim daljnjim razvojem europskog prostora obrazovanja, uključivanjem cjeloživotnog učenja u budući strateški okvir za suradnju u obrazovanju i osposobljavanju i iskorištavanjem prilika koje pružaju Erasmus+, Europski socijalni fond i drugi relevantni instrumenti Unije; |
| --- | --- |

26.

ažurira trenutačne politike cjeloživotnog učenja u pogledu učinkovitosti, opsega i ciljanih skupina kako bi se bolje odgovorilo na potrebe za učenjem koje proizlaze iz promjena u društvu i svijetu rada, među ostalim daljnjim razvojem europskog prostora obrazovanja, uključivanjem cjeloživotnog učenja u budući strateški okvir za suradnju u obrazovanju i osposobljavanju i iskorištavanjem prilika koje pružaju Erasmus+, Europski socijalni fond i drugi relevantni instrumenti Unije;

| 27. | pruži potporu inicijativama kojima se olakšava ulaganje u cjeloživotno učenje, uključujući suradnju između javnog i privatnog sektora; |
| --- | --- |

27.

pruži potporu inicijativama kojima se olakšava ulaganje u cjeloživotno učenje, uključujući suradnju između javnog i privatnog sektora;

| 28. | među područja za daljnji razvoj Akcijskog plana za digitalno obrazovanje i europskog prostora obrazovanja uključi učinkovitu i uključivu uporabu umjetne inteligencije; |
| --- | --- |

28.

među područja za daljnji razvoj Akcijskog plana za digitalno obrazovanje i europskog prostora obrazovanja uključi učinkovitu i uključivu uporabu umjetne inteligencije;

| 29. | ojača koordinaciju trenutačnih i budućih napora za poboljšanje interoperabilnosti podataka, na primjer osiguravanjem pristupa osobnim podacima o obrazovanju, poboljšanjem razmjene podataka o obrazovanju među osobama koje uče, obrazovnim ustanovama i poslodavcima, izbjegavajući pritom preklapanje napora na razini Unije, kako bi se iskoristio potencijal digitalne transformacije, u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka; |
| --- | --- |

29.

ojača koordinaciju trenutačnih i budućih napora za poboljšanje interoperabilnosti podataka, na primjer osiguravanjem pristupa osobnim podacima o obrazovanju, poboljšanjem razmjene podataka o obrazovanju među osobama koje uče, obrazovnim ustanovama i poslodavcima, izbjegavajući pritom preklapanje napora na razini Unije, kako bi se iskoristio potencijal digitalne transformacije, u skladu s Općom uredbom o zaštiti podataka;

| 30. | podupre nacionalne politike kojima se nastoji povećati sposobnost reagiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja na potrebe tržišta rada i društva koje se brzo mijenjaju olakšavanjem i povećanjem širenja i uporabe analitičkih, istraživačkih i prognostičkih podataka, uključujući praćenje osoba s kvalifikacijom, kao i informacije o vještinama, s ciljem ostvarenja dugoročnog učinka na politiku; |
| --- | --- |

30.

podupre nacionalne politike kojima se nastoji povećati sposobnost reagiranja sustavâ obrazovanja i osposobljavanja na potrebe tržišta rada i društva koje se brzo mijenjaju olakšavanjem i povećanjem širenja i uporabe analitičkih, istraživačkih i prognostičkih podataka, uključujući praćenje osoba s kvalifikacijom, kao i informacije o vještinama, s ciljem ostvarenja dugoročnog učinka na politiku;

| 31. | potakne važan korak naprijed u daljnjem razvoju cjeloživotnog učenja ispitivanjem boljih prilika za suradnju među razinama i sektorima obrazovanja i osposobljavanja, kao i s relevantnim tijelima (npr. u području socijalnih pitanja, zdravstva, migracija) te promicanjem raznovrsnih i fleksibilnih mogućnosti učenja u svrhu stjecanja dodatnih vještina i prekvalifikacije odraslih, u suradnji sa socijalnim partnerima, civilnim društvom, javnim službama za zapošljavanje i drugim relevantnim dionicima; |
| --- | --- |

31.

potakne važan korak naprijed u daljnjem razvoju cjeloživotnog učenja ispitivanjem boljih prilika za suradnju među razinama i sektorima obrazovanja i osposobljavanja, kao i s relevantnim tijelima (npr. u području socijalnih pitanja, zdravstva, migracija) te promicanjem raznovrsnih i fleksibilnih mogućnosti učenja u svrhu stjecanja dodatnih vještina i prekvalifikacije odraslih, u suradnji sa socijalnim partnerima, civilnim društvom, javnim službama za zapošljavanje i drugim relevantnim dionicima;

| 32. | promiče daljnje sinergije među obrazovanjem, osposobljavanjem, istraživanjem i inovacijama kao poticajem za razvoj europskog prostora obrazovanja, posebice putem udruženja europskih sveučilišta koja imaju važnu ulogu u promicanju cjeloživotnog učenja; |
| --- | --- |

32.

promiče daljnje sinergije među obrazovanjem, osposobljavanjem, istraživanjem i inovacijama kao poticajem za razvoj europskog prostora obrazovanja, posebice putem udruženja europskih sveučilišta koja imaju važnu ulogu u promicanju cjeloživotnog učenja;

| 33. | tijekom evaluacije i ažuriranja europskih politika o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja razmotri širi koncept za vrednovanje znanja, vještina i kompetencija kako bi se omogućilo vrednovanje vještina i kompetencija neovisno o tome gdje ili kako su one stečene, s ciljem podupiranja neometanih prijelaza i pružanja potpore u pogledu individualiziranih načina učenja te ne dovodeći u pitanje nadležnosti država članica u tom području. |
| --- | --- |

33.

tijekom evaluacije i ažuriranja europskih politika o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja razmotri širi koncept za vrednovanje znanja, vještina i kompetencija kako bi se omogućilo vrednovanje vještina i kompetencija neovisno o tome gdje ili kako su one stečene, s ciljem podupiranja neometanih prijelaza i pružanja potpore u pogledu individualiziranih načina učenja te ne dovodeći u pitanje nadležnosti država članica u tom području.

---

(1)  Dokument 13129/17.

(2)  Dokument EUCO 9/19.

(3)  Pregled obrazovanja i osposobljavanja za 2018.

(4)  Eurostat 2019.: „Struktura i starenje stanovništva”.

(5)  Europska komisija 2018.: Studija o ženama u digitalnom dobu.

---

PRILOG

Politička pozadina

1.

Rezolucija Vijeća od 27. lipnja 2002. o cjeloživotnom učenju (1)

2.

Rezolucija Vijeća i predstavnika država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o jačanju politika, sustava i praksi u području cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja u Europi (2)

3.

Rezolucija Vijeća i predstavnika vlada država članica, koji su se sastali u okviru Vijeća, o boljoj integraciji cjeloživotnog profesionalnog usmjeravanja u strategije cjeloživotnog učenja (3)

4.

Rezolucija Vijeća o obnovljenom programu za obrazovanje odraslih (4)

5.

Preporuka Vijeća od 20. prosinca 2012. o vrednovanju neformalnog i informalnog učenja (5)

6.

Zajedničko izvješće Vijeća i Komisije za 2015. godinu o provedbi strateškog okvira za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (ET 2020.) – Novi prioriteti za europsku suradnju u području obrazovanja i osposobljavanja (6)

7.

Komunikacija Komisije „Novi program vještina za Europu: Suradnja na jačanju ljudskog kapitala, zapošljivosti i konkurentnosti” (7)

8.

Uredba (EU) 2016/679 Europskog parlamenta i Vijeća od 27. travnja 2016. o zaštiti pojedinaca u vezi s obradom osobnih podataka i o slobodnom kretanju takvih podataka te o stavljanju izvan snage Direktive 95/46/EZ (Opća uredba o zaštiti podataka) (8)

9.

Komunikacija Komisije o Europskom okviru za interoperabilnost – strategija provedbe (9)

10.

Komunikacija Komisije „Obrazovanjem i kulturom jačati europski identitet” (10)

11.

Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2017. o Europskome kvalifikacijskom okviru za cjeloživotno učenje i o stavljanju izvan snage Preporuke Europskog parlamenta i Vijeća od 23. travnja 2008. o uspostavi Europskoga kvalifikacijskog okvira za cjeloživotno učenje (11)

12.

Preporuka Vijeća od 20. studenoga 2017. o praćenju osoba s kvalifikacijom (12)

13.

Komisijin dokument za razmatranje o svladavanju globalizacije (13)

14.

Ministarska deklaracija iz Lisabona iz 2017. s četvrte ministarske konferencije UNECE-a o starenju: „Održivo društvo za sve dobne skupine: Ostvarenje potencijala dužeg životnog vijeka”

15.

Komunikacija Komisije o izgradnji snažnije Europe: uloga politika u području mladih, obrazovanja i kulture (14)

16.

Komunikacija Komisije o akcijskom planu za digitalno obrazovanje (15)

17.

Odluka Europskog parlamenta i Vijeća od 18. travnja 2018. o zajedničkom okviru za pružanje boljih usluga za vještine i kvalifikacije (Europass) (16)

18.

Preporuka Vijeća od 22. svibnja 2018. o ključnim kompetencijama za cjeloživotno učenje (17)

19.

Preporuka Vijeća od 19. prosinca 2016. o oblicima usavršavanja: nove prilike za odrasle (18) i Zaključci Vijeća od 22. svibnja 2019. o provedbi Preporuke (19)

20.

Zaključci Vijeća o napretku prema viziji europskog prostora obrazovanja (20)

21.

Komunikacija Komisije o umjetnoj inteligenciji za Europu (21)

22.

Uredba (EU) 2018/1807 Europskog parlamenta i Vijeća od 14. studenoga 2018. o okviru za slobodan protok neosobnih podataka u Europskoj uniji (22)

23.

Zaključci Vijeća od 9. travnja 2019. „Prema sve održivijoj Uniji do 2030.” (23)

24.

Zaključci Vijeća od 7. lipnja 2019. o budućnosti visoko digitalizirane Europe nakon 2020.: „Poticanje digitalne i gospodarske konkurentnosti u cijeloj Uniji i digitalna kohezija” (24)

25.

Rezolucija Vijeća o strategiji EU-a za mlade za razdoblje 2019.–2027. (25)

26.

Zaključci Vijeća o ekonomiji dobrobiti (26)

---

(1)  SL C 163, 9.7.2002., str. 1.

1

(2)  Dokument 9286/04.

2

(3)  SL C 319, 13.12.2008., str. 4.

3

(4)  SL C 372, 20.12.2011., str. 1.

4

(5)  SL C 398, 22.12.2012., str. 1.

5

(6)  SL C 417, 15.12.2015., str. 25.

6

(7)  COM(2016) 381.

7

(8)  SL L 119, 4.5.2016., str. 1.

8

(9)  COM(2017) 134.

9

(10)  COM(2017) 673.

10

(11)  SL C 189, 15.6.2017., str. 15.

11

(12)  SL C 423, 9.12.2017., str. 1.

12

(13)  COM(2017) 240.

13

(14)  COM(2018) 268.

14

(15)  COM(2018) 22.

15

(16)  SL L 112, 2.5.2018., str. 42.

16

(17)  SL C 189, 4.6.2018., str. 1.

17

(18)  SL C 484, 24.12.2016., str. 1.

18

(19)  SL C 189, 5.6.2019., str. 23.

19

(20)  SL C 195, 7.6.2018., str. 7.

20

(21)  COM(2018) 237.

21

(22)  SL L 303, 28.11.2018., str. 59.

22

(23)  Dokument 8286/19.

23

(24)  Dokument 8807/19.

24

(25)  SL C 189, 5.6.2019., str. 1.

25

(26)  Dokument 13432/19.

26

---

Europska komisija

| 18.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 389/19 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 389/19

---

Tečajna lista eura (1)

15. studenoga 2019.

(2019/C 389/08)

1 euro =

| | Valuta | Tečaj |
| --- | --- | --- |
| USD | američki dolar | 1,1034 |
| JPY | japanski jen | 119,95 |
| DKK | danska kruna | 7,4723 |
| GBP | funta sterlinga | 0,85660 |
| SEK | švedska kruna | 10,6518 |
| CHF | švicarski franak | 1,0924 |
| ISK | islandska kruna | 135,90 |
| NOK | norveška kruna | 10,0345 |
| BGN | bugarski lev | 1,9558 |
| CZK | češka kruna | 25,583 |
| HUF | mađarska forinta | 334,80 |
| PLN | poljski zlot | 4,2785 |
| RON | rumunjski novi leu | 4,7686 |
| TRY | turska lira | 6,3433 |
| AUD | australski dolar | 1,6221 |
| CAD | kanadski dolar | 1,4608 |
| HKD | hongkonški dolar | 8,6361 |
| NZD | novozelandski dolar | 1,7255 |
| SGD | singapurski dolar | 1,5021 |
| KRW | južnokorejski von | 1 285,34 |
| ZAR | južnoafrički rand | 16,2494 |
| CNY | kineski renminbi-juan | 7,7343 |
| HRK | hrvatska kuna | 7,4380 |
| IDR | indonezijska rupija | 15 528,15 |
| MYR | malezijski ringit | 4,5817 |
| PHP | filipinski pezo | 55,849 |
| RUB | ruski rubalj | 70,3938 |
| THB | tajlandski baht | 33,350 |
| BRL | brazilski real | 4,6296 |
| MXN | meksički pezo | 21,2194 |
| INR | indijska rupija | 79,1630 |

Valuta

Tečaj

USD

američki dolar

1,1034

JPY

japanski jen

119,95

DKK

danska kruna

7,4723

GBP

funta sterlinga

0,85660

SEK

švedska kruna

10,6518

CHF

švicarski franak

1,0924

ISK

islandska kruna

135,90

NOK

norveška kruna

10,0345

BGN

bugarski lev

1,9558

CZK

češka kruna

25,583

HUF

mađarska forinta

334,80

PLN

poljski zlot

4,2785

RON

rumunjski novi leu

4,7686

TRY

turska lira

6,3433

AUD

australski dolar

1,6221

CAD

kanadski dolar

1,4608

HKD

hongkonški dolar

8,6361

NZD

novozelandski dolar

1,7255

SGD

singapurski dolar

1,5021

KRW

južnokorejski von

1 285,34

ZAR

južnoafrički rand

16,2494

CNY

kineski renminbi-juan

7,7343

HRK

hrvatska kuna

7,4380

IDR

indonezijska rupija

15 528,15

MYR

malezijski ringit

4,5817

PHP

filipinski pezo

55,849

RUB

ruski rubalj

70,3938

THB

tajlandski baht

33,350

BRL

brazilski real

4,6296

MXN

meksički pezo

21,2194

INR

indijska rupija

79,1630

---

(1)  Izvor: referentna tečajna lista koju objavljuje ESB.

---

V. Objave

POSTUPCI U VEZI S PROVEDBOM POLITIKE TRŽIŠNOG NATJECANJA

Europska komisija

| 18.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 389/20 |
| --- | --- | --- | --- |

18.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 389/20

---

Prethodna prijava koncentracije

(Predmet M.9445 – Natura Cosmeticos/Avon Products)

(Tekst značajan za EGP)

(2019/C 389/09)

1.

Ta se prijava odnosi na sljedeće poduzetnike:

| — | Natura Cosméticos S.A. („Natura”, Brazil), |
| --- | --- |

—

Natura Cosméticos S.A. („Natura”, Brazil),

| — | Avon Products, Inc. („Avon”, Sjedinjene Američke Države). |
| --- | --- |

—

Avon Products, Inc. („Avon”, Sjedinjene Američke Države).

Poduzetnik Natura stječe, u smislu članka 3. stavka 1. točke (b) Uredbe o koncentracijama, kontrolu nad cijelim poduzetnikom Avon.Koncentracija se provodi kupnjom udjela.

2.

| — | Natura: proizvodnja i dobava proizvoda za uljepšavanje i osobnu njegu diljem svijeta, u EGP-u uglavnom pod robnim markama The Body Shop i Aesop, |
| --- | --- |

—

Natura: proizvodnja i dobava proizvoda za uljepšavanje i osobnu njegu diljem svijeta, u EGP-u uglavnom pod robnim markama The Body Shop i Aesop,

| — | Avon: proizvodnja i dobava proizvoda za uljepšavanje i osobnu njegu diljem svijeta, prvenstveno putem izravne prodaje. |
| --- | --- |

—

Avon: proizvodnja i dobava proizvoda za uljepšavanje i osobnu njegu diljem svijeta, prvenstveno putem izravne prodaje.

3.

Preliminarnim ispitivanjem Komisija je ocijenila da bi prijavljena transakcija mogla biti obuhvaćena područjem primjene Uredbe o koncentracijama. Međutim konačna odluka još nije donesena.

4.

Očitovanja se Komisiji moraju dostaviti najkasnije u roku od 10 dana od datuma ove objave. U svakom je očitovanju potrebno navesti referentnu oznaku:

M.9445 – Natura Cosmeticos/Avon Products

Očitovanja se Komisiji mogu poslati e-poštom, telefaksom ili poštom. Podaci za kontakt:

E-pošta: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Faks +32 22964301

Adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  SL L 24, 29.1.2004., str. 1. („Uredba o koncentracijama”).

1

---