# Euroopa Liidu C 263/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 263 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide16. oktoober 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 263

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide16. oktoober 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | IV   Teave |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Komisjon |
| 2008/C 263/01 | Euro vahetuskurss | 1 |
| | EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE |
| | EFTA järelevalveamet |
| 2008/C 263/02 | EMP lepingu artikli 61 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohase riigiabi lubamine — EFTA järelevalveameti otsus jätta vastuväited esitamata | 2 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

2008/C 263/01

Euro vahetuskurss

1

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

2008/C 263/02

EMP lepingu artikli 61 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohase riigiabi lubamine — EFTA järelevalveameti otsus jätta vastuväited esitamata

2

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) |
| 2008/C 263/03 | Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/137/08 | 3 |
| | KOHTUMENETLUSED |
| | Euroopa MajanduspiirkondEFTA Kohus |
| 2008/C 263/04 | Kohtuotsus — 20. juuni 2008, kohtuasjas E-8/07, Celina Nguyen ning Norra riik, keda esindab Justis- og politidepartementet (Justiits- ja politseiministeerium) (Kohustuslik mootorsõidukite tsiviilvastutuskindlustus — Direktiivid 72/166/EMÜ, 84/5/EMÜ ja 90/232/EMÜ — Mittemateriaalse kahju hüvitamine — Riigivastutuse tingimused — Piisavalt tõsine rikkumine) | 4 |
| | MUUD AKTID |
| | Komisjon |
| 2008/C 263/05 | Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine | 5 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

2008/C 263/03

Teade avaliku konkursi korraldamise kohta EPSO/AD/137/08

3

KOHTUMENETLUSED

Euroopa MajanduspiirkondEFTA Kohus

2008/C 263/04

Kohtuotsus — 20. juuni 2008, kohtuasjas E-8/07, Celina Nguyen ning Norra riik, keda esindab Justis- og politidepartementet (Justiits- ja politseiministeerium) (Kohustuslik mootorsõidukite tsiviilvastutuskindlustus — Direktiivid 72/166/EMÜ, 84/5/EMÜ ja 90/232/EMÜ — Mittemateriaalse kahju hüvitamine — Riigivastutuse tingimused — Piisavalt tõsine rikkumine)

Justis- og politidepartementet

(Kohustuslik mootorsõidukite tsiviilvastutuskindlustus — Direktiivid 72/166/EMÜ, 84/5/EMÜ ja 90/232/EMÜ — Mittemateriaalse kahju hüvitamine — Riigivastutuse tingimused — Piisavalt tõsine rikkumine)

4

MUUD AKTID

Komisjon

2008/C 263/05

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

5

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 263/06 | Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge) | s3 |

2008/C 263/06

Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Komisjon

| 16.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/1

---

Euro vahetuskurss (1)

15. oktoober 2008

(2008/C 263/01)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,3625 |
| JPY | Jaapani jeen | 138,18 |
| DKK | Taani kroon | 7,4539 |
| GBP | Inglise nael | 0,77615 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,8413 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5425 |
| ISK | Islandi kroon | 305 |
| NOK | Norra kroon | 8,6035 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,758 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 263 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7082 |
| PLN | Poola zlott | 3,5192 |
| RON | Rumeenia leu | 3,7945 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,475 |
| TRY | Türgi liir | 1,9035 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,9571 |
| CAD | Kanada dollar | 1,5833 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 10,5715 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,1744 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0022 |
| KRW | Korea won | 1 691,54 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 12,6116 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,3086 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,1545 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 325,25 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,7858 |
| PHP | Filipiini peeso | 64,65 |
| RUB | Vene rubla | 35,6145 |
| THB | Tai baht | 46,509 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,8435 |
| MXN | Mehhiko peeso | 16,9359 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,3625

JPY

Jaapani jeen

138,18

DKK

Taani kroon

7,4539

GBP

Inglise nael

0,77615

SEK

Rootsi kroon

9,8413

CHF

Šveitsi frank

1,5425

ISK

Islandi kroon

305

NOK

Norra kroon

8,6035

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,758

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

263

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7082

PLN

Poola zlott

3,5192

RON

Rumeenia leu

3,7945

SKK

Slovakkia kroon

30,475

TRY

Türgi liir

1,9035

AUD

Austraalia dollar

1,9571

CAD

Kanada dollar

1,5833

HKD

Hong Kongi dollar

10,5715

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,1744

SGD

Singapuri dollar

2,0022

KRW

Korea won

1 691,54

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

12,6116

CNY

Hiina jüaan

9,3086

HRK

Horvaatia kuna

7,1545

IDR

Indoneesia ruupia

13 325,25

MYR

Malaisia ringit

4,7858

PHP

Filipiini peeso

64,65

RUB

Vene rubla

35,6145

THB

Tai baht

46,509

BRL

Brasiilia reaal

2,8435

MXN

Mehhiko peeso

16,9359

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

EUROOPA MAJANDUSPIIRKONDA KÄSITLEV TEAVE

EFTA järelevalveamet

| 16.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/2

---

EMP lepingu artikli 61 ning järelevalve- ja kohtulepingu protokolli nr 3 I osa artikli 1 lõike 3 kohase riigiabi lubamine

EFTA järelevalveameti otsus jätta vastuväited esitamata

(2008/C 263/02)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev: | 9. juuli 2008 |
| --- | --- |
| Juhtumi nr: | 64967 |
| EFTA riik: | Norra |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi): | Norra Laevaregistris (NOR) registreeritud reisilaevadel töötavate meremeeste maksutagastuskava |
| Õiguslik alus: | Norra Parlamendi 20. juuni 2008. aasta otsus nr 616. mis käsitleb eelarvet |
| Meetme liik: | Maksutagastus |
| Eesmärk: | Maksutagastuskava põhieesmärk on Norra ja EMP meremeeste tööhõive suurendamine, meremeeste värbamise ja väljaõppe tagamine ning nimetatud meremeestele tööd andvate ettevõtjate konkurentsivõime tõstmine. Kaval on ka laiem strateegiline eesmärk — merenduse üldise oskusteabe säilitamine ja arendamine ning turvalisuse parandamine. |
| Eelarve: | Teatatud muudatuse rakendamise järel ulatuvad eelarveaasta 2008 eelarveassigneeringud 1 777 miljoni NOK (umbes 223,3 miljonit EUR). |
| Abi osatähtsus: | Reederitele hüvitatakse meremeestelt kogutud tulu- ja sotsiaalkindlustusmaks, samuti reederi makstud sotsiaalkindlustusmaks.
  Kõnealused tagasimaksed ei ületa kunagi tasutud tulu- ja sotsiaalkindlustusmaksu.
  Muudatusest teatamise järel on maksimaalse tagasimakse künniseks 2008. aastal määratud 198 000 NOK (24 884 EUR) meremehe kohta aastas. |
| Kestus: | Kuni 1. jaanuarini 2016 |
| Majandusharud: | Merendus |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress: | Kaubandus- ja tööstusministeerium |
| PO Box 8014 Dep |
| N-0030 Oslo |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev:

9. juuli 2008

Juhtumi nr:

64967

EFTA riik:

Norra

Nimetus (ja/või abisaaja nimi):

Norra Laevaregistris (NOR) registreeritud reisilaevadel töötavate meremeeste maksutagastuskava

Õiguslik alus:

Norra Parlamendi 20. juuni 2008. aasta otsus nr 616. mis käsitleb eelarvet

Meetme liik:

Maksutagastus

Eesmärk:

Maksutagastuskava põhieesmärk on Norra ja EMP meremeeste tööhõive suurendamine, meremeeste värbamise ja väljaõppe tagamine ning nimetatud meremeestele tööd andvate ettevõtjate konkurentsivõime tõstmine. Kaval on ka laiem strateegiline eesmärk — merenduse üldise oskusteabe säilitamine ja arendamine ning turvalisuse parandamine.

Eelarve:

Teatatud muudatuse rakendamise järel ulatuvad eelarveaasta 2008 eelarveassigneeringud 1 777 miljoni NOK (umbes 223,3 miljonit EUR).

Abi osatähtsus:

Reederitele hüvitatakse meremeestelt kogutud tulu- ja sotsiaalkindlustusmaks, samuti reederi makstud sotsiaalkindlustusmaks.

Kõnealused tagasimaksed ei ületa kunagi tasutud tulu- ja sotsiaalkindlustusmaksu.

Muudatusest teatamise järel on maksimaalse tagasimakse künniseks 2008. aastal määratud 198 000 NOK (24 884 EUR) meremehe kohta aastas.

Kestus:

Kuni 1. jaanuarini 2016

Majandusharud:

Merendus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

Kaubandus- ja tööstusministeerium

PO Box 8014 Dep

N-0030 Oslo

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav EFTA järelevalveameti veebisaidil:

http://www.eftasurv.int/fieldsofwork/fieldstateaid/stateaidregistry/

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO)

| 16.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/3

---

TEADE AVALIKU KONKURSI KORRALDAMISE KOHTA EPSO/AD/137/08

(2008/C 263/03)

Euroopa Personalivaliku Amet (EPSO) korraldab avaliku konkursi EPSO/AD/137/08 itaalia õiguskeele ekspertide töölevõtmiseks palgaastmele AD 7.

Konkursiteade avaldatakse
  Euroopa Liidu Teataja 16. oktoobri 2008. aasta väljaandes C 263 A ainult itaalia keeles.

Lisateave on esitatud EPSO veebilehel: http://europa.eu/epso

---

KOHTUMENETLUSED

Euroopa Majanduspiirkond EFTA Kohus

| 16.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/4

---

KOHTUOTSUS

20. juuni 2008,

kohtuasjas E-8/07,

Celina Nguyen ning Norra riik, keda esindab Justis- og politidepartementet (Justiits- ja politseiministeerium)

(Kohustuslik mootorsõidukite tsiviilvastutuskindlustus — Direktiivid 72/166/EMÜ, 84/5/EMÜ ja 90/232/EMÜ — Mittemateriaalse kahju hüvitamine — Riigivastutuse tingimused — Piisavalt tõsine rikkumine)

(2008/C 263/04)

Kohtuasjas E-8/07, Celina Nguyen v Norra riik, keda esindab Justis- og politidepartementet (Justiits- ja politseiministeerium) — Oslo tingretti (Oslo ringkonnakohus), esitatud taotlus kohtule, mis käsitleb EMP lepingu tõlgendamist eriti seoses järgmiste IX lisas osutatud õigusaktidega:

| — | IX lisa punktis 8 osutatud õigusakt (nõukogu 24. aprilli 1972. aasta direktiiv 72/166/EMÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, edaspidi „esimene mootorsõidukite kindlustust käsitlev direktiiv”); |
| --- | --- |

—

IX lisa punktis 8 osutatud õigusakt (nõukogu 24. aprilli 1972. aasta direktiiv 72/166/EMÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust ja sellise vastutuse kindlustamise kohustuse täitmist käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, edaspidi „esimene mootorsõidukite kindlustust käsitlev direktiiv”);

| — | IX lisa punktis 9 osutatud õigusakt (nõukogu 30. detsembri 1983. aasta direktiiv 84/5/EMÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, edaspidi „teine mootorsõidukite kindlustust käsitlev direktiiv”); |
| --- | --- |

—

IX lisa punktis 9 osutatud õigusakt (nõukogu 30. detsembri 1983. aasta direktiiv 84/5/EMÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, edaspidi „teine mootorsõidukite kindlustust käsitlev direktiiv”);

| — | IX lisa punktis 10 osutatud õigusakt (nõukogu 14. mai 1990. aasta direktiiv 90/232/EMÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, edaspidi „kolmas mootorsõidukite kindlustust käsitlev direktiiv”). |
| --- | --- |

—

IX lisa punktis 10 osutatud õigusakt (nõukogu 14. mai 1990. aasta direktiiv 90/232/EMÜ mootorsõidukite kasutamise tsiviilvastutuskindlustust käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta, edaspidi „kolmas mootorsõidukite kindlustust käsitlev direktiiv”).

Kohus kooseisus: esimees Carl Baudenbacher ning ettekandev kohtunik Thorgeir Örlygsson ja kohtunik Ola Mestad (ad hoc), langetas 20. juunil 2008 järgmise resolutiivosaga otsuse:

| 1. | Mittemateriaalse kahju („valuraha”) hüvitamise väljajätmine riigi õiguse kohasest kohustusliku kindlustuse süsteemist ei ole kooskõlas esimese, teise ega kolmanda mootorsõidukite kindlustust käsitleva direktiiviga. |
| --- | --- |

1.

Mittemateriaalse kahju („valuraha”) hüvitamise väljajätmine riigi õiguse kohasest kohustusliku kindlustuse süsteemist ei ole kooskõlas esimese, teise ega kolmanda mootorsõidukite kindlustust käsitleva direktiiviga.

| 2. | Mittemateriaalse kahju („valuraha”) hüvitamise väljajätmine riigi õiguse kohasest kohustusliku kindlustuse süsteemist on piisavalt tõsine EMP õiguse rikkumine, et kohaldada riigivastutust. |
| --- | --- |

2.

Mittemateriaalse kahju („valuraha”) hüvitamise väljajätmine riigi õiguse kohasest kohustusliku kindlustuse süsteemist on piisavalt tõsine EMP õiguse rikkumine, et kohaldada riigivastutust.

---

MUUD AKTID

Komisjon

| 16.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/5

---

Põllumajandustoodete ja toidu geograafiliste tähiste ja päritolunimetuste kaitse käsitleva nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 6 lõike 2 kohase taotluse avaldamine

(2008/C 263/05)

Käesoleva dokumendi avaldamine annab õiguse esitada vastuväiteid vastavalt nõukogu määruse (EÜ) nr 510/2006 (1) artiklile 7. Komisjon peab vastuväited kätte saama kuue kuu jooksul alates käesoleva dokumendi avaldamise kuupäevast.

KOKKUVÕTE

NÕUKOGU MÄÄRUS (EÜ) nr 510/2006

„KIWI DE L'ADOUR”

EÜ nr: FR-PGI-005-0538-27.03.2006

KPN ( ) KGT ( X )

Käesolevas kokkuvõttes esitatakse teavitamise eesmärgil spetsifikaadi põhipunktid.

1.   Liikmesriigi pädev asutus:

| Nimi: | Institut National de l'Origine et de la Qualité |
| --- | --- |
| Aadress: | 51, rue d'Anjou |
| F-75008 Paris |

Nimi:

Institut National de l'Origine et de la Qualité

Aadress:

51, rue d'Anjou

F-75008 Paris

Telefon:

(33-1) 53 89 80 00

Faks:

(33-1) 42 25 57 97

E-post:

info@inao.gouv.fr

2.   Taotlejate rühm:

| Nimi: | Association de Promotion des Kiwis des pays de l'Adour |
| --- | --- |
| Aadress: | Chambre d'Agriculture |
| Cité Galliane, BP 279 |
| F-40005 Mont de Marsan Cedex |

Nimi:

Association de Promotion des Kiwis des pays de l'Adour

Aadress:

Chambre d'Agriculture

Cité Galliane, BP 279

F-40005 Mont de Marsan Cedex

Telefon:

(33-5) 58 85 45 05

Faks:

(33-5) 58 85 45 31

E-post:

qualite@landes.chambagri.fr

Koosseis:

Tootjad/töötlejad ( X ) muud ( )

3.   Toote liik:

Klass 1.6: Puuviljad, köögiviljad ja teraviljad töötlemata ja töödeldud kujul.

4.   Spetsifikaat:

(Määruse (EÜ) nr 510/2006 artikli 4 lõikega 2 ettenähtud nõuete kokkuvõte)

4.1.   Nimetus: „Kiwi de l'Adour”

4.2.   Kirjeldus: See kiivi on Pays de l'Adouris kasvatatud kahekojalise lähistroopilise mitmeaastase taime (Actinidia deliciosa, sort Hayward) tihke lihakas vili, millel on suurepärased organoleptilised omadused. Tekstuur on sulav, küpsena mahlane, viljaliha ereroheline, aromaatne ja kergelt hapukas. „Kiwi de l'Adouri” koor on iseloomulikult punakaspruun kuni -roheline, kaetud siidiste udemetega.

Kiivisid turustatakse suuruse järgi jaotatult lahtiselt pakendis, kihtidena kaubaalustel või müügipakendites.

Kiivide refraktomeetriline indeks on 6,5° Brixi kraadi koristamisel ja 12° Brixi kraadi väljasaatmisel (minimaalne tihkus 1 kg/0,5 cm2). „Kiwi de l'Adour” on värske, ühenduse standardis määratletud suurusklassiga Ekstra ja I.

4.3.   Geograafiline piirkond: See geograafiline piirkond hõlmab järgmisi kantoneid:

Gersi departemangu (32) järgmised kantonid:

| — | AIGNAN, NOGARO, PLAISANCE, RISCLE. |
| --- | --- |

—

AIGNAN, NOGARO, PLAISANCE, RISCLE.

Landes'i departemangu (40) järgmised kantonid:

| — | AIRE SUR ADOUR, AMOU, DAX SUD, GEAUNE, GRENADE SUR ADOUR, HAGETMAU, MONT DE MARSAN SUD, MONTFORT EN CHALOSSE, MUGRON, PEYREHORADE, POUILLON, SAINT MARTIN DE SEIGNANX, SAINT SEVER, SAINT VIENCENT DE TYROSSE, TARTAS EST, |
| --- | --- |

—

AIRE SUR ADOUR, AMOU, DAX SUD, GEAUNE, GRENADE SUR ADOUR, HAGETMAU, MONT DE MARSAN SUD, MONTFORT EN CHALOSSE, MUGRON, PEYREHORADE, POUILLON, SAINT MARTIN DE SEIGNANX, SAINT SEVER, SAINT VIENCENT DE TYROSSE, TARTAS EST,

ja Landes'i kantonite järgmised kommuunid:

| — | DAX NORD: Angoumé, Dax, Mées, Rivière-Saas-et-Gourby, Saint Paul les Dax, Saint Vincent de Paul, Saubusse; Téthieu |
| --- | --- |

—

DAX NORD: Angoumé, Dax, Mées, Rivière-Saas-et-Gourby, Saint Paul les Dax, Saint Vincent de Paul, Saubusse; Téthieu

| — | MONT DE MARSAN NORD: Campet et Lamolère, Mont de Marsan, Saint Martin d'Oney |
| --- | --- |

—

MONT DE MARSAN NORD: Campet et Lamolère, Mont de Marsan, Saint Martin d'Oney

| — | SOUSTONS: Angresse, Azur, Magescq, Saint Geours de Maremne, Seignosse, Soorts-Hossegor, Soustons, Tosse, Vieux-Boucau les Bains |
| --- | --- |

—

SOUSTONS: Angresse, Azur, Magescq, Saint Geours de Maremne, Seignosse, Soorts-Hossegor, Soustons, Tosse, Vieux-Boucau les Bains

| — | TARTAS OUEST: Bégaar, Carcen-Ponson, Lesgor, Pontonx sur l'Adour, Saint Yaguen, Tartas |
| --- | --- |

—

TARTAS OUEST: Bégaar, Carcen-Ponson, Lesgor, Pontonx sur l'Adour, Saint Yaguen, Tartas

| — | VILLENEUVE DE MARSAN: Arthez d'Armagnac, Bourdalat, Le Frêche, Hontanx, Montégut, Perquie, Pujo le Plan, Saint Cricq Villeneuve, saint Gein, Villeneuve de Marsan. |
| --- | --- |

—

VILLENEUVE DE MARSAN: Arthez d'Armagnac, Bourdalat, Le Frêche, Hontanx, Montégut, Perquie, Pujo le Plan, Saint Cricq Villeneuve, saint Gein, Villeneuve de Marsan.

Pyrénées Atlantiques'i departemangu (64) järgmised kantonid:

| — | ARTHEZ DE BEARN, ARZACQ, BIDACHE, GARLIN, LA BASTIDE CLAIRENCE, LAGOR, LEMBEYE, LESCAR, MORLAAS, ORTHEZ, SALIES DE BEARN, SAUVETERRE DE BEARN, SAINT-PALAIS, THEZE, |
| --- | --- |

—

ARTHEZ DE BEARN, ARZACQ, BIDACHE, GARLIN, LA BASTIDE CLAIRENCE, LAGOR, LEMBEYE, LESCAR, MORLAAS, ORTHEZ, SALIES DE BEARN, SAUVETERRE DE BEARN, SAINT-PALAIS, THEZE,

ja järgmiste kantonite järgmised kommuunid (64):

| — | ANGLET' kanton: Anglet; |
| --- | --- |

—

ANGLET' kanton: Anglet;

| — | BIARRITZi kanton: Biarritz; |
| --- | --- |

—

BIARRITZi kanton: Biarritz;

| — | PAU' kanton: Pau. |
| --- | --- |

—

PAU' kanton: Pau.

Kiivid koristatakse, pakitakse ja ladustatakse Pays de l'Adouri geograafilises piirkonnas, mida niisutavad Adour ja selle lisajõed.

Kiividel „Kiwi de l'Adouri” on eriline maitse, mis tuleneb nende hilisest koristamisest. Hiline koristamine suurendab kuivaine sisaldust viljas (nagu ka suhkrusisaldust), tänu millele on vili küpsem ja õrnem, eriti vahetult pärast koristust (varre armistumine).

Kui vilju pärast koristust lahtiselt pika vahemaa taha transportida, põhjustab see temperatuurikõikumisi, mis vilja kahjustavad (suhkrusisalduse kunstlik suurenemine, säilivusprobleemid külmikus). Transportimine põhjustab ka survet mahutites, suurendades viljade muljumise ja vigastamise riski.

Pakitud viljade transportimine seevastu on ohutu. Armistumine jõuab lõpule ja pakend kaitseb seda.

4.4.   Päritolutõend: Toote „Kiwi de l'Adour” päritolu on tagatud kiivide märgistamisega ja nende jälgitavuse kontrollimisega viljapuuaiast kuni lõpptarbijale müümiseni. Viljad koristatakse kvalifitseeritud tootjate juures ja pakitakse taotlejate rühma volitatud lepingulistes pakkimispunktides. Tootja kvalifitseeritakse ja pakkimispunkt volitatakse kooskõlas tootjate rühma kehtestatud korraga, mille on kinnitanud sertifitseerimisasutus. Need kaks instantsi kohustuvad identifitseerima viljapuuaiad (maatükid), kiivipartiid ja viljad. Kõik jälgitavusandmed registreeritakse, et jälgitavus oleks tõendatud. Pakendamispunktides märgistatakse „Kiwi de l'Adour” eristava tunnusega (värvikood, tootja number ja maatüki number, vöötkood jne).

4.5.   Tootmismeetod: Lubatud on ainult liigi Actinidia deliciosa sordi Hayward istandused. „Kiwi de l'Adouri” tootvad viljapuuaiad peavad olema üle nelja aasta vanad, sest kiivid omandavad normikohase suuruse alles selles vanuses.

Selleks et tagada optimaalne tolmeldamine, mis tagab vilja kvaliteedi, peavad olema täidetud järgmised tingimused:

emastaimede arv on 300–800/ha 100–160 isastaime kohta;

taimede tihedus peab olema ridade sees 2,5–6 m ja ridade vahel 4–6 m.

Talvisel lõikamisel tuleb säilitada viljapuuaias keskmiselt 1,2–1,4 vart 1 m2 taimede kohta, olenevalt vahekaugustest.

Harvendamine on protsess, millega vähendatakse viljade arvu: iga tootja peab viima viljade aru taimedel vastavusse oma viljapuuaia potentsiaaliga (olenevalt pinnasest, maatüki paiknemisest ilmakaarte suhtes, istutusviisist jne), et saada nõutava suuruse ja kvaliteediga vilju. Harvendamine võimaldab reguleerida viljade hulka, mida taim suudab kanda. Seda tehakse käsitsi aprilli keskpaigast juuli lõpuni.

Lõikamine ja õige harvendamine võimaldab piirata viljade arvu 35 viljani ruutmeetri kohta (45 vilja/m2 eriti heades viljapuuaedades: üle 85-grammised keskmise suurusklassi viljad). See võimaldab optimeerida toote kvaliteeti nii organoleptiliste omaduste kui ka säilivuse osas.

Suvine lõikamine seisneb lehestiku harvendamises, et soodustada viljade valmimist ning tasakaalustada lehtede ja viljade suhet. Samuti võimaldab see viljadel rohkem päikest saada. See peab soodustama ka uute võrsete kasvamist.

Kiivi kvaliteet oleneb ka sellest, kui palju vett vili saab. Seetõttu on niisutamine kohustuslik ja peab olema teostatud nii, et viljadele ei tekitataks plekke.

Koristamine algab viljade optimaalses küpsusastmes, st kui refraktomeetriline indeks on vähemalt 6,5° Brixi kraadi, kuid mitte enne 25. oktoobrit.

Viljad koristatakse käsitsi, järgides kõiki ettevaatusabinõusid, et neid mitte kahjustada, ning asetatakse lahtikäiva põhjaga korvidesse, mida nimetatakse picking bag'iks. Koristatud viljad ladustatakse pakkimispunkti viimiseks mahutitesse, millel on viljapuuaia (maatüki) tunnus.

Toodet „Kiwi de l'Adour” säilitatakse, pakitakse ja ladustatakse (soovitatav puhkeaeg 24–72 tundi) külmikus ja/või kontrollitud keskkonnas. Seejärel saadetakse nad Pays de l'Adouri pakkimispunktidest välja.

Külmas säilitamisel jälgitakse muutusi refraktomeetrilises indeksis ja viljade tihkuses. See võimaldab jälgida viljade küpsemist. Kiivisid turustatakse sedamööda, kuidas nad külmikus küpsevad.

Väljasaatmisel peab „Kiwi de l'Adouri” refraktomeetriline indeks olema vähemalt 12° Brixi kraadi ja tihkus vähemalt 1 kg/0,5 cm2. Igal juhul tuleb kiivid välja saata enne 15. juunit.

4.6.   Seos piirkonnaga: „Kiwi de l'Adouri” tootmine sai alguse tänu Henri Pedelucqile, kes katsetas esimesena selle taime kasvatamist Adouri jõgikonnas. Ta tegi katseid aktiniidia, tamarillo-tomatipuu ja kannatuslillega. Taimed istutati 1965. aasta kevadel ning järgmiseks aastaks olid külmadele vastu pidanud ainult kõik kümme aktiniidiataime. Henri Pedelucq mõistis, et Pays de l'Adouri kliima on kiivi kasvatamiseks sobiv.

Esimene kiivisaak, mis koristati 1972. aastal ja saadeti Saksamaa Liitvabariiki, oli äärmiselt edukas ja aitas kaasa sektori arengule. Samal aastal otsustas Henri Pedelucq taimi turustama hakata.

Kiivikasvatus arenes hajusalt üle kogu Prantsusmaa, kuid peagi selgus, et klimaatilised tingimused ja pinnas on kiivikasvatuseks kõige soodsamad just Pays de l'Adouris.

Adouri jõgikonna julgeimad viljapuukasvatajad astusid Henri Pedelucqi jälgedesse juba 1970. aastate algul.

Pärast esimest, veel katselist istutuslainet hakkasid istandused kasvama ning 1978. aastal loodi esimesed kodanikuühendused. Aastail 1985–1987 läksid Adouri jõgikonna põllumajandustootjad omakorda paljutõotava sektoriga kaasa.

„Kiwi de l'Adouri” iseloomulikud omadused tulenevad viljade hilisest koristusest juba küpsena, mis võimaldab kiivide maitseomadustel kõige paremini välja areneda (suhkru, mineraalainete jne ladestumine puus) ja tagab nende hea vastupidavuse pikaajalisele säilitamisele külmikus.

Hilise koristuse teevad võimalikuks sobiv mikrokliima, kiivitaimedele sobiv pinnas ja „Kiwi de l'Adouri” piirkonna asjatundjate oskusteave.

Piirkonnas loob soodsad tingimused mõõdukas mikrokliima: talv ei ole liiga külm, varaseid külmasid esineb harva, suved ei ole liiga kuumad. Samal ajal on talvine temperatuur piisavalt madal, et võimaldada taimedele puhkeperioodi, mis avaldab positiivset mõju viljumisele (taime õitsemist ja viljumist võimaldava loomuliku potentsiaali areng).

Teisalt vajavad kiivitaimed kõrget õhuniiskust. Selle tagavad Püreneede jõed ja ookeani lähedus (Pays de l'Adouri rannajoon on ligikaudu 50 km). Tuul, mis ei ole enamasti tugev ega ka mitte kuiv, võimaldab viljapuuaedadel korralikult tuulduda ja vähendab haiguste riski.

Piirkonnal on üks suur eelis — sügiskülmade hiline saabumine, mis võimaldab koristada tavalisest suurema suhkrusisaldusega kiivisid. Samuti on Pays de l'Adourile omane külmade varane lõppemine kevadel. See on kiivitaimedele eriti soodne, kuna õitsemisperiood algab mai keskel.

Pays de l'Adouri jõgikonna pinnas on looduslikult vett läbilaskev, sügavapõhjaline, orgaaniliste ainete poolest rikas, kobe (õhurikas), lubjavaene (orgude ja nõlvade alluviaalmullad). Kasutatav veevaru on piisav ja võimaldab kiivitaimi viljade valmimise ajal piisavalt niisutada. Huumus tagab kvaliteetsete viljade tootmiseks piisavalt mikroelemente (raud, tsink, boor) ja mineraalaineid (kaltsium, magneesium, naatrium, kaalium). Need omadused parandavad viljade organoleptilisi omadusi (tihke viljaliha, mahlasus, sulav tekstuur jne).

Talvine lõikamine, harvendamine, väetamine, tolmeldamine, suvine lõikamine, suvine niisutamine, kevadiste külmade eest kaitsmine ja käsitsi korjamine on kõik „Kiwi de l'Adouri” tootjate omandatud oskusteave. Kiivikasvatajad organiseerusid juba varakult oma toodangu ladustamise, pakkimise ja turustamise korraldamiseks, luues ühistuid ja tipptehnikaga varustatud pakkimispunkte.

Tänaseks on sellest kujunenud terve sektor, mis valdab oskusteavet „Kiwi de l'Adouri” tootmiseks, säilitamiseks ja turustamiseks. Nad on tõestanud oma kohanemisvõimet, alustades uue puuvilja kasvatamist sooviga anda kvaliteetset ja geograafilise päritoluga seotud toodangut. Selle soovi taga on piirkonna eriline suhtumine gastronoomiasse ja toidukultuuri kui kohalikku kultuuripärandisse. Aastate jooksul on „Kiwi de l'Adour” äratanud kasvavat huvi nii kodumaistes kui ka rahvusvahelistes ostjates, kes hindavad selle erilisi maitseomadusi kogu turustamisperioodi vältel.

4.7.   Kontrolliasutus:

| Nimi: | Qualisud |
| --- | --- |
| Aadress: | «Agropole» BP 102, Lasserre |
| F-47000 Agen |

Nimi:

Qualisud

Aadress:

«Agropole» BP 102, Lasserre

F-47000 Agen

Telefon:

(33-5) 58 06 15 21

Faks:

—

E-post:

qualisud@wanadoo.fr

Qualisud on kooskõlas standardiga EN 45011 tunnustatud ja akrediteeritud sertifitseerimisasutus.

4.8.   Märgistus: Igal viljal on kleebis, millel on (välja arvatud tarbijapakendites):

toote nimetus „KIWI DE L'ADOUR”.

---

(1)  ELT L 93, 31.3.2006, lk 12.

---

16.10.2008

| 16.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 263/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 263/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---