# Službeni list C 22/2020

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 22 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 63.22. siječnja 2020. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 22

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 63.22. siječnja 2020.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | IV.   Obavijesti |
| | OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE |
| | ECA |
| 2020/C 22/01 | Izvješće (u skladu s člankom 92. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 806/2014) o svim potencijalnim obvezama koje su nastale kao rezultat zadaća iz te Uredbe koje su obavljali Jedinstveni sanacijski odbor, Vijeće ili Komisija za financijsku godinu 2018., s odgovorima Jedinstvenog sanacijskog odbora, Komisije i Vijeća | 1 |

Sadržaj

Stranica

IV.   Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

ECA

2020/C 22/01

Izvješće (u skladu s člankom 92. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 806/2014) o svim potencijalnim obvezama koje su nastale kao rezultat zadaća iz te Uredbe koje su obavljali Jedinstveni sanacijski odbor, Vijeće ili Komisija za financijsku godinu 2018., s odgovorima Jedinstvenog sanacijskog odbora, Komisije i Vijeća

1

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

IV. Obavijesti

OBAVIJESTI INSTITUCIJA, TIJELA, UREDA I AGENCIJA EUROPSKE UNIJE

ECA

| 22.1.2020 | HR | Službeni list Europske unije | C 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2020

HR

Službeni list Europske unije

C 22/1

---

Izvješće (u skladu s člankom 92. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 806/2014) o svim potencijalnim obvezama koje su nastale kao rezultat zadaća iz te Uredbe koje su obavljali Jedinstveni sanacijski odbor, Vijeće ili Komisija za financijsku godinu 2018., s odgovorima Jedinstvenog sanacijskog odbora, Komisije i Vijeća

(2020/C 22/01)

| O ovom izvješću:

  Jedinstveni sanacijski mehanizam sustav je EU-a za upravljanje sanacijom banaka u europodručju koje propadaju, u kojem središnju ulogu igra Jedinstveni sanacijski odbor. Drugi su ključni akteri Komisija i Vijeće. Odbor nadzire uporabu Jedinstvenog fonda za sanaciju, koji se može upotrijebiti za sanaciju banaka. Revizorski sud obvezan je svake godine podnijeti izvješće o povezanim potencijalnim obvezama.
  Jedinstveni fond za sanaciju dosad nije upotrijebljen, no pokrenut je velik broj sudskih postupaka kojima se osporavaju odluka o prvoj sanaciji i druge odluke, kao i ex ante doprinosi Fondu. Za financijsku godinu 2018. Odbor je prikazao potencijalne obveze povezane sa sudskim postupcima kojima se osporavaju ex ante doprinosi, dok u vezi s odlukama o sanaciji nije prikazao nikakve potencijalne obveze. Revizorski sud nije pronašao dokaze koji bi bili u suprotnosti s procjenom koju je iznio Odbor, ali iznosi dvije preporuke povezane s načinom na koji Odbor prikazuje potencijalne obveze. |
| --- |

O ovom izvješću:

Jedinstveni sanacijski mehanizam sustav je EU-a za upravljanje sanacijom banaka u europodručju koje propadaju, u kojem središnju ulogu igra Jedinstveni sanacijski odbor. Drugi su ključni akteri Komisija i Vijeće. Odbor nadzire uporabu Jedinstvenog fonda za sanaciju, koji se može upotrijebiti za sanaciju banaka. Revizorski sud obvezan je svake godine podnijeti izvješće o povezanim potencijalnim obvezama.

Jedinstveni fond za sanaciju dosad nije upotrijebljen, no pokrenut je velik broj sudskih postupaka kojima se osporavaju odluka o prvoj sanaciji i druge odluke, kao i ex ante doprinosi Fondu. Za financijsku godinu 2018. Odbor je prikazao potencijalne obveze povezane sa sudskim postupcima kojima se osporavaju ex ante doprinosi, dok u vezi s odlukama o sanaciji nije prikazao nikakve potencijalne obveze. Revizorski sud nije pronašao dokaze koji bi bili u suprotnosti s procjenom koju je iznio Odbor, ali iznosi dvije preporuke povezane s načinom na koji Odbor prikazuje potencijalne obveze.

SADRŽAJ

| | Odlomak | Stranica |
| --- | --- | --- |
| Sažetak | I.–XII. | 3 |
| Pokrate i skraćeni nazivi | | 5 |
| Uvod | 1.–3. | 6 |
| Opseg revizije i revizijski pristup | 4.–11. | 6 |
| Opseg revizije | 4.–5. | 6 |
| Revizijski pristup | 6.–11. | 6 |
| Opažanja | 12.–62. | 8 |
| Dio I.: Potencijalne obveze Odbora | 12.–53. | 8 |
| Potencijalne obveze povezane sa sudskim postupcima nakon odluka o sanaciji | 18.–33. | 10 |
| Potencijalne obveze povezane s načelom prema kojem nijedan vjerovnik ne smije biti u slabijem položaju | 34.–37. | 14 |
| Potencijalne obveze povezane s doprinosima banaka za Jedinstveni fondu za sanaciju | 38.–48. | 15 |
| Potencijalne obveze povezane s administrativnim doprinosima | 49.–52. | 18 |
| Dodatne informacije povezane sa sudskim postupcima | 53. | 19 |
| Dio II.: Potencijalne obveze Komisije | 54.–60. | 19 |
| Dio III.: Potencijalne obveze Vijeća | 61.–62. | 20 |
| Zaključci i preporuke | 63.–66. | 20 |
| PRILOG – Praćenje provedbe preporuka iz prijašnjih godina | | 22 |
| Odgovori Jedinstvenog sanacijskog odbora | | 23 |
| Odgovori Komisije | | 23 |
| Odgovori Vijeća | | 23 |
| Revizorski tim | | 24 |

Odlomak

Stranica

Sažetak

I.–XII.

3

Pokrate i skraćeni nazivi

5

Uvod

1.–3.

6

Opseg revizije i revizijski pristup

4.–11.

6

Opseg revizije

4.–5.

6

Revizijski pristup

6.–11.

6

Opažanja

12.–62.

8

Dio I.: Potencijalne obveze Odbora

12.–53.

8

Potencijalne obveze povezane sa sudskim postupcima nakon odluka o sanaciji

18.–33.

10

Potencijalne obveze povezane s načelom prema kojem nijedan vjerovnik ne smije biti u slabijem položaju

34.–37.

14

Potencijalne obveze povezane s doprinosima banaka za Jedinstveni fondu za sanaciju

38.–48.

15

Potencijalne obveze povezane s administrativnim doprinosima

49.–52.

18

Dodatne informacije povezane sa sudskim postupcima

53.

19

Dio II.: Potencijalne obveze Komisije

54.–60.

19

Dio III.: Potencijalne obveze Vijeća

61.–62.

20

Zaključci i preporuke

63.–66.

20

PRILOG – Praćenje provedbe preporuka iz prijašnjih godina

22

Odgovori Jedinstvenog sanacijskog odbora

23

Odgovori Komisije

23

Odgovori Vijeća

23

Revizorski tim

24

SAŽETAK

| I. | Jedinstveni sanacijski mehanizam sustav je EU-a za upravljanje sanacijom banaka u europodručju koje propadaju. Pritom ključnu ulogu ima Jedinstveni sanacijski odbor (Odbor), tijelo EU-a sa sjedištem u Bruxellesu. Odbor upravlja Jedinstvenim fondom za sanaciju (Fond), koji se može upotrijebiti za potporu sanaciji banaka. Drugi su ključni akteri u procesu sanacije Europska komisija i Vijeće Europske unije. |
| --- | --- |

I.

| II. | Revizorski sud obvezan je svake godine podnijeti izvješće o svim potencijalnim obvezama Odbora, Komisije ili Vijeća koje su nastale kao rezultat njihovih sanacijskih zadaća. U potencijalnim obvezama i rezervacijama odražava se financijski rizik kojem su oni izloženi. |
| --- | --- |

II.

| III. | Potencijalna obveza definira se kao obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, a čije će se postojanje potvrditi budućim događajem, ili kao postojeća obveza koja nije priznata jer nije vjerojatno da će doći do odljeva sredstava ili zato što se iznos ne može dovoljno pouzdano utvrditi. U praksi, ako se ne procijeni da je vjerojatnost odljeva sredstava malena, potrebno je objaviti informacije o potencijalnoj obvezi. |
| --- | --- |

III.

| IV. | Na kraju 2018. godine pred sudovima EU-a bili su u tijeku sudski postupci protiv Odbora i Komisije (ali ne i Vijeća) povezani s njihovim sanacijskim zadaćama, čiji bi rezultat mogao biti nastanak potencijalnih obveza. Riječ je o ukupno 104 postupka, od čega se jedan vodi isključivo protiv Komisije, njih 74 isključivo protiv Odbora, a preostalih 29 protiv obaju tijela. Revizija koju je Revizorski sud proveo obuhvaćala je pregled uzorka dokumenata povezanih sa sporovima protiv Odbora i Komisije, kao i izjava u pogledu postupaka na nacionalnoj razini. |
| --- | --- |

IV.

| V. | Pred sudovima EU-a osporavaju se dvije mjere Odbora:






  — | U lipnju 2017. godine Odbor je usvojio sanacijski program u vezi s bankom Banco Popular Español S. A., koji je Komisija potvrdila. Program je uključivao otpis i konverziju instrumenata kapitala te prodaju banke za jedan euro. Te su mjere predmet više od stotinu sudskih postupaka koje su pokrenuli pogođeni vjerovnici i dioničari koji traže poništenje ili naknadu štete. |
| --- | --- | --- |

V.

—

U lipnju 2017. godine Odbor je usvojio sanacijski program u vezi s bankom Banco Popular Español S. A., koji je Komisija potvrdila. Program je uključivao otpis i konverziju instrumenata kapitala te prodaju banke za jedan euro. Te su mjere predmet više od stotinu sudskih postupaka koje su pokrenuli pogođeni vjerovnici i dioničari koji traže poništenje ili naknadu štete.

| — | U veljači 2018. Odbor je odlučio da neće poduzimati sanacijske mjere u pogledu banaka ABLV Bank AS i ABLV Bank Luxembourg. |
| --- | --- |

—

U veljači 2018. Odbor je odlučio da neće poduzimati sanacijske mjere u pogledu banaka ABLV Bank AS i ABLV Bank Luxembourg.

| VI. | Odbor je odlučio da ni za jedan od navedenih predmeta neće objaviti informacije o povezanim potencijalnim obvezama jer je povezane rizike procijenio malenima. Revizorski sud nije pronašao dokaze koji bi bili u suprotnosti s procjenom koju je iznio Odbor. Međutim, procjena koju je iznio Odbor nije se temeljila na nikakvim razlozima ili potkrjepljujućim argumentima. |
| --- | --- |

VI.

| VII. | Španjolsko nacionalno sanacijsko tijelo (Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria) provelo je sanaciju banke Banco Popular Español S.A. na nacionalnoj razini. Protiv španjolskog nacionalnog sanacijskog tijela pokrenuti su sudski postupci na nacionalnoj razini te Odbor nije objavio nikakve informacije o povezanim potencijalnim obvezama na temelju izvješća tog tijela jer ti postupci uvelike ovise o ishodu postupaka na razini EU-a. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | Nakon sanacije banke Banco Popular Español S. A. Odbor trenutačno provodi proces „prava na saslušanje” za dioničare i vjerovnike obuhvaćene tom sanacijom u vezi s eventualnom naknadom štete na temelju načela prema kojem nijedan vjerovnik ne smije biti u slabijem položaju. Budući da taj proces još nije zaključen, Odbor nije u mogućnosti procijeniti postoje li potencijalne obveze. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | Odbor ujedno prikuplja (preko nacionalnih sanacijskih tijela) ex ante doprinose za Jedinstveni fond za sanaciju. Odbor je objavio informacije o potencijalnim obvezama u iznosu od 50 milijuna eura u vezi sa sudskim postupcima u pogledu tih doprinosa na razini EU-a i daljnjih 40 milijuna eura u vezi sa sudskim postupcima u pogledu tih doprinosa na nacionalnoj razini. Revizorski sud zaključio je da je Odbor uložio primjerene napore kako bi objavio informacije o potencijalnim obvezama za te predmete iako je nekoliko nacionalnih sanacijskih tijela navelo da nije u mogućnosti procijeniti postoje li potencijalne obveze. Budući da u vezi s doprinosima koje Odbor prikuplja od banaka za financiranje svojeg administrativnog proračuna nije bilo sudskih postupaka koji su bili u tijeku, Odbor u vezi s time nije objavio nikakve informacije o potencijalnim obvezama. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Protiv Komisije se također vode sudski postupci pred sudovima EU-a u vezi sa slučajem banke Banco Popular Español S. A., i to pojedinačni postupci protiv Komisije i zajednički postupci protiv Komisije i Odbora. Komisija nije objavila nikakve informacije o potencijalnim obvezama jer je vjerojatnost da će doći do odljeva sredstava procijenila malenom. Revizorski sud nije pronašao dokaze koji bi bili u suprotnosti s procjenom koju je iznijela Komisija. Revizorski sud napominje da je Komisija uvela proces za sustavno procjenjivanje vjerojatnosti negativnog ishoda sudskih postupaka i, u skladu s time, za svaki predmet prosuđuje jesu li potrebne potencijalne obveze. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Vijeće nije uključeno ni u kakve sudske postupke kojima bi se osporavali predmeti povezani s njegovim sanacijskim zadaćama te stoga nije objavilo nikakve informacije o potencijalnim obvezama. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Revizorski sud zaključuje da se procjena potencijalnih obveza koju je Odbor iznio za predmete povezane s bankom Banco Popular Español S. A. nije temeljila na nikakvim razlozima ili potkrjepljujućim argumentima. Iako su zabilježena poboljšanja u načinu na koji Odbor prikazuje računovodstvene podatke, postoje nedostatci u načinu na koji se prikazuju potencijalne obveze koje proizlaze s nacionalnih razina. Revizorski sud preporučuje sljedeće:






  I. | Odbor bi pri procjeni vjerojatnosti odljeva ekonomskih resursa koji bi mogao nastati kao rezultat sudskih postupaka trebao navesti odgovarajuće razloge i potkrjepljujuće argumente za svaki pojedinačni predmet. |
| --- | --- | --- |

XII.

I.

Odbor bi pri procjeni vjerojatnosti odljeva ekonomskih resursa koji bi mogao nastati kao rezultat sudskih postupaka trebao navesti odgovarajuće razloge i potkrjepljujuće argumente za svaki pojedinačni predmet.

| II. | Ako nacionalna sanacijska tijela nisu u mogućnosti procijeniti vjerojatnost nastanka potencijalnih obveza na nacionalnoj razini, Odbor bi trebao objaviti informacije o povezanim potencijalnim obvezama. |
| --- | --- |

II.

Ako nacionalna sanacijska tijela nisu u mogućnosti procijeniti vjerojatnost nastanka potencijalnih obveza na nacionalnoj razini, Odbor bi trebao objaviti informacije o povezanim potencijalnim obvezama.

POKRATE I SKRAĆENI NAZIVI

| Pokrata ili skraćeni naziv | Objašnjenje |
| --- | --- |
| BPE | Banco Popular Español S. A. |
| Fond | Jedinstveni fond za sanaciju |
| FROB | Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria (španjolsko nacionalno sanacijsko tijelo) |
| Odbor | Jedinstveni sanacijski odbor |
| UFEU | Ugovor o funkcioniranju Europske unije |
| Uredba o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu | Uredba (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 225, 30.7.2014., str. 1.) |

Pokrata ili skraćeni naziv

Objašnjenje

BPE

Banco Popular Español S. A.

Fond

Jedinstveni fond za sanaciju

FROB

Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria (španjolsko nacionalno sanacijsko tijelo)

Odbor

Jedinstveni sanacijski odbor

UFEU

Ugovor o funkcioniranju Europske unije

Uredba o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu

Uredba (EU) br. 806/2014 Europskog parlamenta i Vijeća od 15. srpnja 2014. o utvrđivanju jedinstvenih pravila i jedinstvenog postupka za sanaciju kreditnih institucija i određenih investicijskih društava u okviru jedinstvenog sanacijskog mehanizma i jedinstvenog fonda za sanaciju te o izmjeni Uredbe (EU) br. 1093/2010 (SL L 225, 30.7.2014., str. 1.)

UVOD

| 1. | Jedinstveni sanacijski mehanizam, koji je uspostavljen Uredbom (EU) br. 806/2014 (Uredba o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu), drugi je stup bankovne unije EU-a. Svrha je jedinstvenog sanacijskog mehanizma upravljati sanacijom banke koja propada kako bi se negativan učinak na realno gospodarstvo i oslanjanje na javna sredstva sveli na najmanju moguću razinu. Jedinstveni sanacijski odbor (Odbor) ima ključnu ulogu unutar tog mehanizma te je nadležan za sanaciju svih „značajnih” banaka (1) i „manje značajnih” prekograničnih bankarskih grupa s poslovnim nastanom u europodručju (2). Odbor je postao neovisnom agencijom 1. siječnja 2015., a od 1. siječnja 2016. raspolaže svim sanacijskim ovlastima. |
| --- | --- |

1.

| 2. | U proces koji prethodi donošenju odluke o pokretanju sanacije određene banke uključeni su Europska središnja banka, Odbor, Europska komisija i, u određenim slučajevima, Vijeće EU-a (3). Pod određenim uvjetima Jedinstveni fond za sanaciju (vidjeti odlomak
  38.
  ) može se upotrijebiti za potporu sanaciji. Financiranje Odbora i Jedinstvenog fonda za sanaciju u cijelosti se osigurava iz bankarskog sektora. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Člankom 92. stavkom 4. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu izričito je propisano da Revizorski sud sastavlja izvješća o svim potencijalnim obvezama (za Odbor, Vijeće, Komisiju ili druge) koje nastaju kao rezultat zadaća iz te Uredbe koje obavljaju Odbor, Vijeće i Komisija. Revizorski sud može od svih navedenih tijela zatražiti sve informacije koje smatra važnima za obavljanje svojih zadaća (4). |
| --- | --- |

3.

OPSEG REVIZIJE I REVIZIJSKI PRISTUP

Opseg revizije

| 4. | Ovim revizijskim izvješćem obuhvaćene su isključivo potencijalne obveze koje su nastale kao rezultat zadaća iz Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu koje obavljaju Odbor, Vijeće i Komisija (5). Njime je obuhvaćena financijska godina 2018. Osim potencijalnih obveza nastalih tijekom 2018. godine, računovodstveni službenik dužan je uzeti u obzir sve relevantne informacije koje su prikupljene do datuma prikazivanja završne računovodstvene dokumentacije (6). Stoga bi za istinito i vjerno prikazivanje računovodstvene dokumentacije mogla biti potrebna usklađivanja ili objavljivanje dodatnih informacija koje bi mogle uključivati informacije prikupljene tijekom 2019. godine. Relevantna tijela objavila su svoju računovodstvenu dokumentaciju za 2018. na sljedeće datume:






  — | Jedinstveni sanacijski odbor – 21. lipnja 2019., |
| --- | --- | --- |

4.

—

Jedinstveni sanacijski odbor – 21. lipnja 2019.,

| — | Europska komisija – 21. lipnja 2019., |
| --- | --- |

—

Europska komisija – 21. lipnja 2019.,

| — | Vijeće Europske unije – 26. lipnja 2019. |
| --- | --- |

—

Vijeće Europske unije – 26. lipnja 2019.

| 5. | Revizorski sud obavio je i reviziju godišnje računovodstvene dokumentacije Europske komisije i Vijeća (7) za financijsku godinu 2018., kao i računovodstvene dokumentacije Odbora (8), čiji su rezultati izneseni u drugim izvješćima. |
| --- | --- |

5.

Revizijski pristup

| 6. | Informacije o potencijalnim obvezama moraju se objaviti u godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji u skladu s računovodstvenim pravilom EU-a br. 10 koje se temelji na međunarodnom računovodstvenom standardu za javni sektor br. 19 o rezervacijama, nepredviđenoj imovini i nepredviđenim obvezama (vidjeti okvir 1.). U načelu, u potencijalnim obvezama i rezervacijama odražava se financijski rizik kojem je određeno tijelo izloženo. |
| --- | --- |

6.

Okvir 1.

Definicija potencijalne obveze

| Potencijalna obveza definira se kao:
  moguća obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, a čije će se postojanje potvrditi isključivo nastankom ili izostankom jednog ili više neizvjesnih budućih događaja koji nisu u cijelosti pod kontrolom Europske unije
  ili postojeća obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, ali nije priznata jer nije vjerojatno da će za podmirenje obveze biti potreban odljev sredstava koji uključuje ekonomsku korist ili moguće djelovanje, ili pak jer se iznos obveze ne može dovoljno pouzdano utvrditi. |
| --- |

Potencijalna obveza definira se kao:

moguća obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, a čije će se postojanje potvrditi isključivo nastankom ili izostankom jednog ili više neizvjesnih budućih događaja koji nisu u cijelosti pod kontrolom Europske unije

ili postojeća obveza koja proizlazi iz prošlih događaja, ali nije priznata jer nije vjerojatno da će za podmirenje obveze biti potreban odljev sredstava koji uključuje ekonomsku korist ili moguće djelovanje, ili pak jer se iznos obveze ne može dovoljno pouzdano utvrditi.

| 7. | Kako bi se utvrdilo je li potrebno objaviti informacije o potencijalnim obvezama te treba li rezervacija biti priznata, potrebno je procijeniti vjerojatnost odljeva sredstava. Ako je budući odljev sredstava:






  — | siguran, potrebno je priznati obvezu, |
| --- | --- | --- |

7.

—

siguran, potrebno je priznati obvezu,

| — | vjerojatan, potrebno je priznati rezervaciju, |
| --- | --- |

—

vjerojatan, potrebno je priznati rezervaciju,

| — | moguć, potrebno je objaviti informacije o potencijalnim obvezama, |
| --- | --- |

—

moguć, potrebno je objaviti informacije o potencijalnim obvezama,

| — | malo vjerojatan, nije potrebno objaviti informacije. |
| --- | --- |

—

malo vjerojatan, nije potrebno objaviti informacije.

| 8. | Odbor, Komisija i Vijeće naveli su dodatne pojedinosti o tim stupnjevima vjerojatnosti u svojim računovodstvenim politikama. U skladu s tržišnom praksom Odbor i Vijeće odredili su da pojam „malo vjerojatno” podrazumijeva vjerojatnost manju od 10 %, a „moguće” od 10 % do 50 % (vidjeti tablicu 1.). S druge strane, Komisija je utvrdila da pojam „malo vjerojatno” podrazumijeva vjerojatnost manju od 20 %, a „moguće” od 20 % do 50 %.

  Tablica 1.


  Stupnjevi vjerojatnosti prema definicijama relevantnih tijela EU-a










  Tijelo EU-a | Malo vjerojatno | Moguće | Vjerojatno | Sigurno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odbor | < 10 % | ≥ 10 % do ≤ 50 % | > 50 % do < 100 % | 100 % |
| Komisija | < 20 % | ≥ 20 % do ≤ 50 % | > 50 % do < 100 % | 100 % |
| Vijeće | < 10 % | ≥ 10 % do ≤ 50 % | > 50 % do < 100 % | 100 % |
| Izvor: | računovodstvena praksa Odbora, Komisije i Vijeća. |

8.

Tablica 1.

Stupnjevi vjerojatnosti prema definicijama relevantnih tijela EU-a

Tijelo EU-a

Malo vjerojatno

Moguće

Vjerojatno

Sigurno

Odbor

< 10 %

≥ 10 % do ≤ 50 %

> 50 % do < 100 %

100 %

Komisija

< 20 %

≥ 20 % do ≤ 50 %

> 50 % do < 100 %

100 %

Vijeće

< 10 %

≥ 10 % do ≤ 50 %

> 50 % do < 100 %

100 %

Izvor:

računovodstvena praksa Odbora, Komisije i Vijeća.

| 9. | Revizijski dokazi obuhvaćali su informacije prikupljene tijekom sastanaka i razgovora s osobljem, kao i pregledom, među ostalim, dokumentacije u Odboru i Komisiji, dokumentacije privatnog vanjskog revizora Odbora (9) i izjava vanjskih pravnika te javno dostupnih podataka. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Dana 21. lipnja 2019. godine bili su u tijeku sudski postupci protiv Odbora i Komisije u vezi s njihovim zadaćama predviđenima Uredbom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu (vidjeti tablicu 2.). Nije bio u tijeku nijedan sudski postupak protiv Vijeća. Revizorski sud odabrao je za reviziju povezanih potencijalnih obveza uzorak sudskih predmeta za koje se vode postupci pred sudovima EU-a i pregledao relevantne spise.

  Tablica 2.


  Sudski postupci protiv Odbora i/ili Komisije u vezi s njihovim zadaćama predviđenima Uredbom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu (stanje iz svibnja 2019.)









  Predmet postupka | Postupak pred sudovima EU-a | Postupak pred nacionalnim sudovima ili upravni postupak | Odlomci izvješća |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Sanacija banke BPE | 102 | 1325 | 18.
  ,
  19.
  ,
  25.
  ,
  26.
  ,
  30.
  –
  32.
  ,
  56.
  –
  59. |
| Odluka o neprovođenju sanacije banke ABLV | 2 | — | 27
  ,
  28 |
| Proces na temelju načela prema kojem nijedan vjerovnik ne smije biti u slabijem položaju za banku BPE | 0 | 0 | 34.
  –
  37. |
| Ex ante doprinosi | 16 | 625 | 38.
  –
  48.
  ,
  59. |
| Administrativni doprinosi | 0 | — | 49.
  –
  52. |
| Izvor: | Revizorski sud, na temelju podataka Odbora i Komisije; za dodatne pojedinosti vidjeti relevantno poglavlje. |

10.

Tablica 2.

Sudski postupci protiv Odbora i/ili Komisije u vezi s njihovim zadaćama predviđenima Uredbom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu (stanje iz svibnja 2019.)

Predmet postupka

Postupak pred sudovima EU-a

Postupak pred nacionalnim sudovima ili upravni postupak

Odlomci izvješća

Sanacija banke BPE

102

1325

18.
  ,
  19.
  ,
  25.
  ,
  26.
  ,
  30.
  –
  32.
  ,
  56.
  –
  59.

Odluka o neprovođenju sanacije banke ABLV

2

—

27
  ,
  28

Proces na temelju načela prema kojem nijedan vjerovnik ne smije biti u slabijem položaju za banku BPE

0

0

34.
  –
  37.

Ex ante doprinosi

16

625

38.
  –
  48.
  ,
  59.

Administrativni doprinosi

0

—

49.
  –
  52.

Izvor:

Revizorski sud, na temelju podataka Odbora i Komisije; za dodatne pojedinosti vidjeti relevantno poglavlje.

| 11. | U skladu s pravima koja Revizorski sud ima na temelju Ugovora i Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu Odbor, Komisija i Vijeće dužni su dostaviti Revizorskom sudu sve informacije i dokumente koje smatra važnima za obavljanje svojih zadaća (10). Međutim, Odbor i Komisija zatražili su od Revizorskog suda da uzorak spisa pregleda u njihovim prostorijama navodeći kao razlog zaštitu povjerljivih informacija. Zbog takvih radnih postupaka za obavljanje predmetne zadaće bila je potrebna veća količina resursa. Suprotno uvjetima koje je nametnuo Revizorskom sudu, Odbor vlastitom osoblju i određenim trećim stranama s kojima ima sklopljen ugovor omogućava rad na daljinu s izravnim pristupom njegovim poslužiteljima i povjerljivim informacijama. |
| --- | --- |

11.

OPAŽANJA

Dio I.:   Potencijalne obveze Odbora

| 12. | Računovodstveni službenik Odbora potvrdio je u izjavi kojom je obuhvaćena godišnja računovodstvena dokumentacija za financijsku godinu 2018. da su u njoj objavljene informacije o svim potencijalnim obvezama iz članka 92. stavka 4. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu. U svojem izvješću o računovodstvenoj dokumentaciji Odbora za 2018. godinu privatni vanjski revizor zaključio je da je dobio zadovoljavajuće jamstvo u pogledu potencijalnih obveza. Nadalje, na temelju dostupnih informacija, privatni vanjski revizor složio se s procjenom Odbora da rezervacije za sudske postupke nisu potrebne. |
| --- | --- |

12.

| 13. | U odnosu na stanje iz sredine 2018. godine Odbor je dodatno razradio svoje računovodstvene smjernice za upravne žalbe i sudske postupke (11). Smjernice su izrađene u skladu s primjenjivim standardima (usp. odlomak
  06.
  ) te su u njima na odgovarajući način definirani relevantni pojmovi na temelju tržišne prakse (usp. odlomak
  08.
  ). Računovodstveni službenik služio se tim smjernicama za pripremu završne računovodstvene dokumentacije za 2018. godinu. Budući da se u potencijalnim obvezama odražava financijski rizik kojem je Odbor izložen, u računovodstvenim smjernicama, u skladu s primjenjivim standardima, zahtjeva se da se objave najmanje sljedeće informacije:






  — | procjena njegova financijskog učinka, |
| --- | --- | --- |

13.

—

procjena njegova financijskog učinka,

| — | stupanj neizvjesnosti u pogledu iznosa ili trenutka eventualnih odljeva, |
| --- | --- |

—

stupanj neizvjesnosti u pogledu iznosa ili trenutka eventualnih odljeva,

| — | mogućnost bilo kakve nadoknade. |
| --- | --- |

—

mogućnost bilo kakve nadoknade.

| 14. | Računovodstvena dokumentacija Odbora sastoji se od dvaju dijelova (vidjeti sliku 1.). Dio I. odnosi se na svakodnevne aktivnosti Odbora. One se financiraju godišnjim administrativnim doprinosima svih banaka, koji se upotrebljavaju za administraciju i aktivnosti Odbora. Dio II. odnosi se na Jedinstveni fond za sanaciju, kojim Odbor upravlja. Jedinstveni fond za sanaciju financiraju banke na temelju godišnjih ex ante doprinosa dok se ne dostigne ciljna razina. Osim toga, Odbor u određenim okolnostima može prikupljati ex post doprinose. Ako je potrebno, financijska sredstva iz Jedinstvenog fonda za sanaciju mogu se upotrijebiti za potporu sanaciji s pomoću posebnih instrumenata, pri čemu mora biti ispunjen određeni niz uvjeta (12). |
| --- | --- |

14.

Slika 1.

Proračun Jedinstvenog sanacijskog odbora

Image 1

| Izvor: | Revizorski sud, na temelju Uredbe (EU) br. 806/2014 |
| --- | --- |

Izvor:

| 15. | Budući da se sljedeći odlomci odnose na sudske postupke pred Sudom Europske unije (vidjeti sliku 2.), važno je prisjetiti se strukture i radnih postupaka na Sudu Europske unije. Sud Europske unije čine dva suda: Sud i Opći sud. Unutar Suda predmeti se dodjeljuju nezavisnim odvjetnicima i oni daju svoja mišljenja kako bi pružili potporu Sudu tijekom njegovih vijećanja. |
| --- | --- |

15.

Slika 2.

Sastav Suda Europske unije

Image 2

| Izvor: | Revizorski sud. |
| --- | --- |

Izvor:

| 16. | Opći sud osnovan je radi smanjenja opterećenja Suda i uglavnom odlučuje u predmetima koje pred njega iznose pojedinci ili poduzeća protiv akata EU-a i regulatornih akata koji se odnose izravno na njih, kao i u tužbama u kojima se traži naknada štete koju su prouzročile institucije, tijela, uredi ili agencije EU-a. Protiv presuda Općeg suda može se podnijeti žalba pred Sudom u roku od dva mjeseca, ali povezane su presude ograničene na pravna pitanja. |
| --- | --- |

16.

| 17. | U odlomcima u nastavku iznose se informacije o potencijalnim obvezama koje je objavio Odbor, kao i pitanja relevantna za eventualne potencijalne obveze. |
| --- | --- |

17.

Potencijalne obveze povezane sa sudskim postupcima nakon odluka o sanaciji

| 18. | Dana 7. lipnja 2017. provedena je prva i dosad jedina sanacija na razini EU-a, i to za banku Banco Popular Español S. A (BPE). Odbor je usvojio sanacijski program i Komisija ga je potvrdila. Banka BPE procijenjena je kao banka koja propada ili će vjerojatno propasti. Odbor je zaključio da nije razumno očekivati da bi se bilo kojom alternativnom mjerom privatnog sektora moglo spriječiti propadanje te banke i da je sanacija u javnom interesu. Stoga je došlo do otpisa i konverzije instrumenata kapitala te prodaje banke za jedan euro (vidjeti okvir 2.). |
| --- | --- |

18.

Okvir 2.

Sažeti prikaz glavnih elemenata odluke Odbora o sanaciji banke
  Banco Popular Español S. A

| 1. | Otpis i konverzija instrumenata kapitala u iznosu od 4130 milijuna eura u skladu s člankom 21. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu:






  — | dionički kapital: 2 098 milijuna eura, |
| --- | --- | --- |

1.

—

dionički kapital: 2 098 milijuna eura,

| — | instrumenti dodatnog osnovnog kapitala: 1 347 milijuna eura, |
| --- | --- |

—

instrumenti dodatnog osnovnog kapitala: 1 347 milijuna eura,

| — | instrumenti dopunskog kapitala: 685 milijuna eura. |
| --- | --- |

—

instrumenti dopunskog kapitala: 685 milijuna eura.

| 2. | Prodaja poslovanja banci Banco Santander S. A. za jedan euro u skladu s člankom 24. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu. |
| --- | --- |

2.

| Izvor: | odluka Jedinstvenog sanacijskog odbora od 7. lipnja 2017. godine (SRB/EES/2017/08). |
| --- | --- |

Izvor:

| 19. | Protiv Odbora i Komisije pokrenut je niz sudskih postupaka (vidjeti tablicu 3.) u vezi s tom prvom odlukom o sanaciji i kasnijim odlukama Odbora da ne provede sanaciju dviju banaka ABLV (vidjeti odlomak
  27.
  ).

  Tablica 3.


  Sudski postupci protiv Odbora i Komisije pred Sudom Europske unije na kraju svibnja 2019.









  Predmet postupka | Broj spojenih predmeta protiv Odbora i Komisije | Broj predmeta isključivo protiv Odbora | Broj predmeta isključivo protiv Komisije | Ukupno |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Odluka o sanaciji banke Banco Popular Español S. A. | 29 | 72 | 1 | 102 |
| Odluka o bankama ABLV Bank AS i ABLV Bank Luxembourg | 0 | 2 | 0 | 2 |
| UKUPNO | 29 | 74 | 1 | 104 |
| Izvor: | Revizorski sud, na temelju podataka Odbora. |

19.

Tablica 3.

Sudski postupci protiv Odbora i Komisije pred Sudom Europske unije na kraju svibnja 2019.

Predmet postupka

Broj spojenih predmeta protiv Odbora i Komisije

Broj predmeta isključivo protiv Odbora

Broj predmeta isključivo protiv Komisije

Ukupno

Odluka o sanaciji banke Banco Popular Español S. A.

29

72

1

102

Odluka o bankama ABLV Bank AS i ABLV Bank Luxembourg

0

2

0

2

UKUPNO

29

74

1

104

Izvor:

Revizorski sud, na temelju podataka Odbora.

| 20. | Postoje različiti pravni lijekovi koje fizičke i pravne osobe mogu upotrijebiti protiv odluka institucija, tijela, ureda i agencija EU-a (vidjeti sliku 3.). Jedna je vrsta pravnog lijeka tužba za poništenje protiv pravno obvezujuće odluke koja je upućena određenoj osobi ili se odnosi izravno i pojedinačno na tu osobu. Kako bi se poništila odluka koju donese EU ili jedno od njegovih tijela, tužitelji moraju podnijeti tužbu u roku od dva mjeseca od objave relevantne odluke (13). U skladu s time, većina predmeta podnesena je unutar dva mjeseca od objavljivanja odluke o sanaciji te je isključivo zatraženo poništenje predmetne odluke. Valja napomenuti da neki tužitelji tvrde da imaju pravo na naknadu štete ako se odluka Odbora poništi (14). Međutim, u skladu sa sudskom praksom EU-a tužbe za poništenje i tužbe za naknadu štete imaju različite svrhe. Stoga se čini da te tužbe ne dovode do drugih potencijalnih obveza osim pravnih troškova. |
| --- | --- |

20.

Slika 3.

Dostupni pravni lijekovi protiv odluka institucija, tijela, ureda i agencija EU-a

Image 3

| Izvor: | Revizorski sud, na temelju UFEU-a i sudske prakse. |
| --- | --- |

Izvor:

| 21. | Druga je vrsta pravnog lijeka tužba za naknadu štete, kojom se poziva na izvanugovornu odgovornost Unije. Zahtjevi za naknadu štete protiv EU-a na temelju navodne izvanugovorne odgovornosti (15) mogu se podnijeti isključivo u roku od pet godina. Kako bi tužba za naknadu štete bila uspješna, tužitelji moraju dokazati da je relevantna institucija dovoljno ozbiljno povrijedila pravno pravilo čiji je cilj dodjela prava pojedincima, stvarnu štetu koju je pretrpio tužitelj i izravnu uzročnu vezu između nezakonitog čina i štete. Do kraja svibnja 2019. od 102 predmeta povezana s odlukama o usvajanju sanacijskog programa njih 23 uključivalo je tužitelje koji uz zahtjev za poništenje odluke o sanaciji traže naknadu za navodnu štetu. Od 102 sudska predmeta, njih 13 je uključivalo tužitelje koji su isključivo podnijeli zahtjev za naknadu navodno pretrpljene štete. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Neki su tužitelji u okviru svojih tužbi za poništenje i/ili naknadu štete iznijeli prigovor nezakonitosti (16) (vidjeti sliku 4.). Oni tvrde da pravni okvir na kojem se temelji sanacija banke BPE, kao što su odredbe Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu, nije u skladu s Ugovorom o funkcioniranju Europske unije (UFEU) i Poveljom Europske unije o temeljnim pravima. Ako se sudovi EU-a slože, sporna odredba pravnog okvira stoga bi se mogla smatrati neprimjenjivom. Neki su tužitelji ujedno pokrenuli tužbe protiv odluke Europske središnje banke (ESB) o propasti ili vjerojatnoj propasti. Međutim, potencijalne obveze ESB-a nisu obuhvaćene ovom revizijom (vidjeti odlomak
  4.
  ). Nadalje, podnesene su tužbe za poništavanje protiv odluke Komisije o potvrđivanju sanacijskog programa (vidjeti tablicu 3. i odlomak
  54.
  ) i provedbene odluke španjolskog nacionalnog sanacijskog tijela, Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria (FROB). |
| --- | --- |

22.

Slika 4.

Proces odlučivanja koji dovodi do sanacije i tekući sporovi

Image 4

| Izvor: | Revizorski sud na temelju pravnog okvira |
| --- | --- |

Izvor:

| 23. | Svaki sudski postupak započinje tako da tužitelj podnese tužbu u kojoj se navode tužbeni razlozi i argumenti na koje se poziva, kao i tužbeni zahtjev. Tuženik je dužan dostaviti pisanu obranu u roku od dva mjeseca (17). U pravilu tužitelj tada može dostaviti repliku na obranu, a tuženik može dostaviti svoj odgovor na repliku. Stranke koje mogu dokazati postojanje interesa za ishod predmeta mogu intervenirati u postupku podnošenjem intervencijskog podneska u kojem podupiru zaključke jedne stranke. Osim toga, sudovi EU-a mogu odlučiti strankama postaviti određena pitanja, na koja su one dužne odgovoriti. Na kraju tog pisanog postupka sudovi EU-a mogu odlučiti održati javnu usmenu raspravu na Sudu Europske unije. Sudci tada vijećaju i donose presudu na javnoj raspravi (vidjeti sliku 5.). |
| --- | --- |

23.

Slika 5.

Uobičajeno postupanje u predmetima na Sudu Europske unije

Image 5

| Izvor: | Revizorski sud. |
| --- | --- |

Izvor:

| 24. | Na temelju podataka za razdoblje do 2018. godine prosječno trajanje svih postupaka na Sudu Europske unije bilo je otprilike 18 mjeseci (18). Postupci pred Općim sudom trajali su otprilike 20 mjeseci. S obzirom na broj i složenost predmeta u vezi sa sanacijom banke BPE i slične tužbene razloge, Opći sud utvrdio je i odabrao šest pilot-predmeta za pokretanje drugog kruga pisanog postupka i usmene rasprave (19). Od tih šest postupaka, Odbor je jedini tuženik u dvama, Komisija u jednom, dok su Odbor i Komisija zajednički tuženici u preostalim trima postupcima. Opći sud obustavio je postupke za sve ostale predmete do donošenja konačne presude u tih šest pilot-predmeta. Iako je većina predmeta podnesena u ljeto 2017. godine, za većinu tih pilot-predmeta postupci su i dalje u tijeku (20). |
| --- | --- |

24.

| 25. | U svojoj završnoj računovodstvenoj dokumentaciji za 2018. godinu pravna služba Odbora procijenila je vjerojatnost odljeva ekonomskih resursa zbog postupaka koji su u tijeku u vezi s bankom BPE „malenom” te stoga Odbor nije objavio nikakve informacije o povezanim potencijalnim obvezama. Taj zaključak pravne službe Odbora nije donesen na temelju nikakvih razloga ili potkrjepljujućih argumenata u pogledu toga smatra li da je vjerojatnost odljeva ekonomskih resursa malena ili ne. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Revizorski sud napominje da je slučaj banke BPE bio prvi sanacijski predmet za Odbor. Iako su podneseni brojni predmeti, još nije donesena nijedna presuda te stoga u tom području ne postoji sudska praksa na razini EU-a. Na temelju pregledanih revizijskih dokaza Revizorski sud utvrdio je da su neki tužitelji tvrdili da su zadovoljena tri uvjeta za izvanugovornu odgovornost Unije. Iako je u ovoj fazi teško predvidjeti ishod tih sudskih postupaka zbog složenog, specifičnog i dosad nezabilježenog pravnog sustava koji je stvoren novim pravnim okvirom o sanaciji, na temelju ispitanih revizijskih dokaza Revizorski sud nije pronašao nijedan dokaz koji bi bio u suprotnosti sa zaključkom Odbora. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Osim te prve odluke o sanaciji, Odbor je 24. veljače 2018. najavio da neće provoditi sanacijske mjere u vezi s bankom ABLV Bank AS i njezinim društvom kćeri ABLV Bank Luxembourg jer sanacija ne bi bila u javnom interesu (21). Odluka Odbora uslijedila je nakon što je ESB procijenio da te banke „propadaju ili je vjerojatno da će propasti” zbog znatnog pogoršanja njihove likvidnosti (22). Odbor je u svibnju 2018. obaviješten o dvama sudskim postupcima koji su pokrenuti pred Općim sudom protiv njegove odluke o neprovođenju sanacijskih mjera. Ti su postupci i dalje u tijeku te je Odbor procijenio vjerojatnost odljeva ekonomskih resursa zbog tih postupaka koji su u tijeku „malenom” (23) te stoga nije objavio informacije o povezanim potencijalnim obvezama. Ne očekuje se da će Opći sud donijeti presudu tijekom 2019. godine. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Revizorski sud smatra da nije potrebna objava drugih potencijalnih obveza osim pravnih troškova jer trenutačno oba tužitelja od Općeg suda traže isključivo poništenje odluke Odbora. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Uredbom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu propisuje se da Odbor nakon odluke o sanaciji nacionalnim sanacijskim tijelima pod određenim uvjetima može biti dužan nadoknaditi štetu koju im je nacionalni sud naložio da plate (24). Stoga je važno da je Odbor svjestan predmeta za naknadu štete protiv nacionalnih sanacijskih tijela koji su u tijeku u državama članicama sudionicama. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Svaki sanacijski program koji Odbor odobri i Komisija potvrdi treba se provoditi na nacionalnoj razini. Stoga je, nakon što je Komisija potvrdila sanacijski program za banku BPE, španjolsko nacionalno sanacijsko tijelo (FROB) 7. lipnja 2017. donijelo provedbenu odluku (25). Protiv odluke FROB-a pokrenut je niz upravnih žalbi, odštetnih zahtjeva i sudskih postupaka. Provedbena odluka temelji se na nacionalnom pravu i stoga je podložna sudskom preispitivanju na nacionalnoj razini. FROB Odboru podnosi mjesečno izvješće o provedbi sanacijskog programa i eventualnim povezanim žalbama i zahtjevima. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Do kraja 2018. godine FROB je zaprimio 115 upravnih žalbi protiv navedene provedbene odluke i sve ih je odbio. FROB je zaprimio i 1 063 zahtjeva za pokretanje upravnog postupka u vezi s izvanugovornom odgovornošću države u skladu sa španjolskim nacionalnim pravom. Nadalje, tužitelji su uputili 262 predmeta u sudski postupak protiv FROB-a. Međutim, valja istaknuti da je španjolski Visoki nacionalni sud (Audiencia Nacional) obustavio predmetne sudske postupke sve dok Opći sud ne donese presudu o zakonitosti odluke o sanaciji i povezanim aspektima kao što je povjerljivost povezanih administrativnih spisa. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Nakon što je Odbor od FROB-a zatražio da procijeni vjerojatnost odljeva sredstava koji bi mogao nastati kao rezultat upravnih postupaka, FROB je tu vjerojatnost procijenio malenom. Obavijestio je Odbor da nije u mogućnosti procijeniti ishod obustavljenih sudskih postupaka jer ti postupci uvelike ovise o ishodu postupaka na razini EU-a. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Osim sudskih postupaka opisanih pod ovim naslovom, žalbenom vijeću Odbora (26) upućeno je nekoliko novih predmeta u vezi sa sanacijom banke BPE. Međutim, ti su se predmeti odnosili isključivo na pristup dokumentima te stoga na temelju njih ne bi mogle nastati nikakve potencijalne obveze. |
| --- | --- |

33.

Potencijalne obveze povezane s načelom prema kojem nijedan vjerovnik ne smije biti u slabijem položaju

| 34. | Kako bi se zaštitila temeljna prava vlasništva (27), Uredbom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu propisano je da nijedan vjerovnik ne smije biti u slabijem položaju nego što bi bio u okviru redovnog postupka u slučaju insolventnosti. U skladu s načelom prema kojem nijedan vjerovnik ne smije biti u slabijem položaju (28) svim vjerovnicima prema kojima bi se bolje postupalo u okviru uobičajenoga postupka u slučaju insolventnosti isplaćuje se naknada iz Jedinstvenoga fonda za sanaciju (29). Kako bi se procijenilo postupanje prema vjerovnicima i dioničarima, potrebno je provesti vrednovanje razlike u postupanju (vidjeti okvir 3.). |
| --- | --- |

34.

Okvir 3.

Vrednovanje razlike u postupanju

| Neovisni procjenitelj nakon svake sanacije provodi vrednovanje razlike u postupanju u okviru sanacije kako bi utvrdio imaju li dioničari i vjerovnici koji su obuhvaćeni sanacijskim mjerama pravo na naknadu štete. To vrednovanje često se naziva „vrednovanjem 3”. U okviru vrednovanja razlike u postupanju pretpostavlja se da bi se umjesto sanacije na predmetnu banku primijenio uobičajeni postupak u slučaju insolventnosti na temelju nacionalnog prava o insolventnosti, počevši od datuma sanacije. Zatim se uspoređuje kako bi takav scenarij utjecao na vjerovnike i dioničare u usporedbi sa sanacijom.







  Izvor: | analiza Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu koju je proveo Revizorski sud. |
| --- | --- |

Neovisni procjenitelj nakon svake sanacije provodi vrednovanje razlike u postupanju u okviru sanacije kako bi utvrdio imaju li dioničari i vjerovnici koji su obuhvaćeni sanacijskim mjerama pravo na naknadu štete. To vrednovanje često se naziva „vrednovanjem 3”. U okviru vrednovanja razlike u postupanju pretpostavlja se da bi se umjesto sanacije na predmetnu banku primijenio uobičajeni postupak u slučaju insolventnosti na temelju nacionalnog prava o insolventnosti, počevši od datuma sanacije. Zatim se uspoređuje kako bi takav scenarij utjecao na vjerovnike i dioničare u usporedbi sa sanacijom.

Izvor:

| 35. | Odbor je 13. lipnja 2018. najavio da je od neovisnog procjenitelja, društva Deloitte, primio izvješće o vrednovanju razlike u postupanju u okviru sanacije banke BPE. Na temelju ishoda tog vrednovanja i preliminarnog zaključka da nijedan vjerovnik ne bi bio u boljem položaju u nacionalnom postupku u slučaju insolventnosti, Odbor je 6. kolovoza 2018. objavio obavijest o svojoj preliminarnoj odluci da neće isplatiti naknade dioničarima i vjerovnicima obuhvaćenima sanacijom banke BPE (30). Odbor procjenjuje da ih je otprilike 300 000 (31). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Odbor je zatim pokrenuo proces „prava na saslušanje” (32) za vjerovnike i dioničare obuhvaćene sanacijom (vidjeti sliku 6.). Time je registriranim stranama, ili njihovim predstavnicima, omogućeno da u razdoblju od 6. do 26. studenoga 2018. podnesu pisane primjedbe u vezi s preliminarnom odlukom da im se ne odobri naknada štete i obrazloženjem te odluke. Odbor je izjavio da trenutačno preispituje primjedbe zaprimljene od otprilike 12 000 registriranih pojedinačnih strana (33) te da će ih na odgovarajući način uzeti u obzir pri donošenju konačne odluke o isplati naknade štete onima koji su obuhvaćeni sanacijom. |
| --- | --- |

36.

Slika 6.

Kronološki prikaz procesa na temelju načela prema kojem nijedan vjerovnik ne smije biti u slabijem položaju za banku Banco Popular Español S. A.

Image 6

| Izvor: | Revizorski sud. |
| --- | --- |

Izvor:

| 37. | Budući da nije donesena konačna odluka o naknadi štete, Odbor u svojoj računovodstvenoj dokumentaciji za 2018. nije objavio informacije o potencijalnim obvezama povezanima s načelom prema kojem nijedan vjerovnik ne smije biti u slabijem položaju. |
| --- | --- |

37.

Potencijalne obveze povezane s doprinosima banaka za Jedinstveni fondu za sanaciju

| 38. | Banke u europodručju zakonski su obvezane davati doprinose za Jedinstveni fond za sanaciju (vidjeti okvir 4.). |
| --- | --- |

38.

Okvir 4.

Jedinstveni fond za sanaciju

| Ciljna vrijednost za Jedinstveni fond za sanaciju utvrđena je na najmanje 1 % ukupnog iznosa osiguranih depozita u bankovnoj uniji do kraja 2023. godine. Na temelju vrijednosti osiguranih depozita na kraju 2018. godine ciljna vrijednost iznosila bi otprilike 60 milijardi eura. Kako bi se dostigla ta ciljna vrijednost, 2019. godine prikupljeni su godišnji doprinosi od 3 186 banaka, dosegavši iznos od 7,8 milijardi eura. U srpnju 2019. ukupni prikupljeni doprinosi iznosili su nešto manje od 33 milijarde eura.







  Izvor: | Odbor. |
| --- | --- |

Ciljna vrijednost za Jedinstveni fond za sanaciju utvrđena je na najmanje 1 % ukupnog iznosa osiguranih depozita u bankovnoj uniji do kraja 2023. godine. Na temelju vrijednosti osiguranih depozita na kraju 2018. godine ciljna vrijednost iznosila bi otprilike 60 milijardi eura. Kako bi se dostigla ta ciljna vrijednost, 2019. godine prikupljeni su godišnji doprinosi od 3 186 banaka, dosegavši iznos od 7,8 milijardi eura. U srpnju 2019. ukupni prikupljeni doprinosi iznosili su nešto manje od 33 milijarde eura.

Izvor:

| 39. | Ex ante doprinose za 2015. godinu izračunala su i prikupila nacionalna sanacijska tijela te je u siječnju 2016. izvršen prijenos tih sredstava Odboru. Godišnji ex ante doprinosi usklađuju se u godinama do 2023. na način da se umanjuju za iznose koji su već plaćeni 2015. godine. Neka nacionalna sanacijska tijela zbog nacionalnih sanacijskih mjera primijenjenih prije kraja 2015. godine nisu Odboru u cijelosti prenijela doprinose za 2015. godinu. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Od 2016. godine Odbor sam izračunava doprinose u bliskoj suradnji s nacionalnim sanacijskim tijelima. Doprinos po banci izračunava se na temelju paušalnog doprinosa i doprinosa prilagođenog za rizik za veće banke. Banke dostavljaju potrebne informacije preko nacionalnih sanacijskih tijela. Odbor svakom nacionalnom sanacijskom tijelu stavlja na raspolaganje standardni obrazac koji sadržava sve povezane informacije za svaku banku u njegovoj nadležnosti, uključujući iznos ex ante doprinosa koje je potrebno platiti, pojedinosti o izračunu i ulazne podatke banaka. Na temelju izračuna koji Odbor dostavi nacionalna sanacijska tijela prikupljaju doprinose i prenose predmetna sredstva Jedinstvenom fondu za sanaciju, kojim Odbor upravlja (vidjeti sliku 7.). |
| --- | --- |

40.

Slika 7.

Proces prikupljanja ex ante doprinosa s pravnim lijekom

Image 7

| Izvor: | Revizorski sud, na temelju pravnog okvira;. |
| --- | --- |

Izvor:

| 41. | Niz banaka iz ukupno četiriju država članica pokrenuo je upravne ili sudske postupke protiv odluka o ex ante doprinosima koje trebaju dati. Većina banaka podnijela je takve tužbe protiv relevantne obavijesti nacionalnog sanacijskog tijela (34) jer je ona pravni temelj za plaćanje doprinosa. Slijedom toga, na dan 21. lipnja 2019. na nacionalnoj razini bilo je u tijeku 625 upravnih ili sudskih postupaka pokrenutih zbog ex ante doprinosa. Međutim, budući da doprinose izračunava i određuje Odbor, tužitelji su protiv njegovih odluka o ex ante doprinosima za godine od 2016. do 2018. također pokrenuli sudske postupke pred Sudom Europske unije. Dana 21. lipnja 2019. i dalje je bilo u tijeku 16 postupaka. Ukupno 15 od tih postupaka vodilo se pred Općim sudom, dok se u slučaju jednog predmeta radilo o žalbi na presudu Općeg suda koja je podnesena Sudu. Osim toga, jedan nacionalni sud zatražio je prethodnu odluku Suda o tumačenju prava EU-a u vezi s ex ante doprinosima (35). Međutim, protiv Odbora nije podnesena nijedna tužba. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Kao što je opisano u prethodnom dijelu teksta, jedan je od elemenata sustava koji je uveden radi izračuna i prikupljanja ex ante doprinosa za Jedinstveni fond za sanaciju podjela odgovornosti između EU-a i država članica. Stoga se poduzimanjem pravnih koraka protiv ex ante doprinosa otvara složeno pitanje sudskog preispitivanja odluka Odbora u pogledu doprinosa za Jedinstveni fondu za sanaciju (36). Odbor je u prošlosti izjavio da još uvijek nije jasno mogu li tužitelji pokrenuti sudski postupak protiv odluka o ex ante doprinosima na europskoj razini. Nezavisni odvjetnik naveo je u mišljenju iznesenom 9. srpnja 2019. o predmetu C-414/18 da, na temelju sudske prakse, nacionalni sudovi ne mogu odlučivati o zakonitosti odluka koje donosi Odbor, kao što je odluka Odbora o ex ante doprinosima, te da Sud Europske unije ima isključivu nadležnost u tim pitanjima (37). Međutim, pravnu sigurnost može donijeti jedino konačna presuda Suda Europske unije. U nedostatku takve presude, za potrebe ovoga izvješća pretpostavlja se da potencijalni odljev sredstava može nastati kao rezultat upravnih i sudskih postupaka na nacionalnoj razini koji su pokrenuti protiv zakonskih akata nacionalnih sanacijskih tijela te kao rezultat sudskih postupaka na razini EU-a koji su pokrenuti protiv zakonskih akata Odbora u pogledu ex ante doprinosa za Jedinstveni fondu za sanaciju. |
| --- | --- |

42.

| 43. | U svojoj završnoj godišnjoj računovodstvenoj dokumentaciji za 2018. godinu Odbor je objavio informacije o potencijalnim obvezama koje su nastale kao rezultat ex ante doprinosa zbog sudskih postupaka koji su u tijeku pred Općim sudom. Odbor je procijenio da postoje potencijalne obveze u iznosu od 50 milijuna eura koje se odnose na sedam predmeta (38). Radi dodatne transparentnosti Odbor je objavio informaciju da je do kraja 2018. godine pred Sudom Europske unije osporeno ukupno 222,7 milijuna eura ex ante doprinosa. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Odgovarajuće poznavanje financijskih rizika kojima je Odbor izložen ključno je za jamčenje primjerenog upravljanja rizicima i računovodstva. Na temelju preporuka Revizorskog suda iz 2018. godine Odbor je poboljšao svoj sustav unutarnje kontrole potencijalnih obveza koje nastaju u vezi s ex ante doprinosima zbog sudskih predmeta na nacionalnoj razini. Odbor traži od nacionalnih sanacijskih tijela da dostave detaljan popis postupaka povezanih s ex ante doprinosima koji su u tijeku. Osim toga, od nacionalnih sanacijskih tijela traži se da pruže pisanu potvrdu dostavljenih informacija te da procijene vjerojatnost uspjeha postupaka pokrenutih zbog ex ante doprinosa. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Prema informacijama dobivenima od nacionalnih sanacijskih tijela pokrenuti su upravni i sudski postupci protiv odluka o doprinosima koje su donijela četiri nacionalna sanacijska tijela. Međutim, od tih četiriju nacionalnih sanacijskih tijela njih tri je izjavilo da nisu u mogućnosti procijeniti vjerojatnost uspješnog ishoda postupaka u tijeku zbog nesigurnosti opisane u odlomku
  42.
  i zbog toga što u tom području još uvijek ne postoji sudska praksa. Samo jedno nacionalno sanacijsko tijelo dostavilo je Odboru detaljnu procjenu, zaključivši da vjerojatnost odljeva sredstava kao rezultat predmeta nije malena. Iako je Odbor na temelju procjene koju je iznijelo to nacionalno sanacijsko tijelo objavio informacije o potencijalnim obvezama povezanima s postupcima na nacionalnoj razini u iznosu od 40 milijuna eura (39), nije objavio nikakve informacije o potencijalnim obvezama povezanima s predmetima u trima državama članicama čija su nacionalna sanacijska tijela tvrdila da ne mogu iznijeti procjenu. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Revizorski sud napominje da je procjena točnih rizičnih iznosa složena. U tom je pogledu zabilježeno poboljšanje u prikazivanju potencijalnih obveza povezanih s ex ante doprinosima u računovodstvenoj dokumentaciji Odbora u usporedbi s prethodnim godinama, kad je Odbor jednostavno iznosio cjelokupne sporne iznose kao potencijalne obveze bez ikakve procjene pojedinačnih predmeta. Na temelju pregledanih dokaza koje je Odbor dostavio Revizorski sud zaključuje da je Odbor poduzeo razumne mjere kako bi utvrdio postoje li potencijalne obveze u vezi s tim predmetima i vjerno ih prikazao. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Osim informacija o potencijalnim obvezama povezanima s ex ante doprinosima, Odbor je objavio i informacije o ukupnim iznosima ex ante doprinosa koji su predmet upravnih ili sudskih postupaka. Ti doprinosi iznose otprilike 2 milijarde eura, od kojih je 1,8 milijardi povezano s nacionalnim predmetima, a 222,7 milijuna eura s predmetima pred Općim sudom (vidjeti tablicu 4.). Iako bi se možda tek mali dio tih iznosa morao nadoknaditi tužiteljima te bi se oni kompenzirali budućim ex ante doprinosima svih banaka pod nadležnošću Odbora, objavom takvih informacija dionicima se pružaju korisne pozadinske informacije.

  Tablica 4.


  Kretanja u spornim iznosima na nacionalnoj razini povezanima s ex ante doprinosima za Jedinstveni fondu za sanaciju










  Doprinos za predmetnu godinu | Broj predmeta
  u svibnju 2019. | Sporni iznosi
  u svibnju 2019.
  (u milijunima eura) | Broj predmeta
  u svibnju 2018. | Sporni iznosi
  u svibnju 2018.
  (u milijunima eura) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019. | 135 | 5,7 | — | — |
| 2018. | 114 | 586,8 | 122 | 597,1 |
| 2017. | 131 | 559,1 | 131 | 559,1 |
| 2016. | 240 | 562,9 | 241 | 565,5 |
| 2015. | 5 | 84,1 | 5 | 84,1 |
| UKUPNO | 625 | 1 765,9 | 499 | 1 805,8 |
| Izvor: | Revizorski sud, na temelju podataka Odbora; iznosi su zaokruženi na najbliži milijun. |

47.

Tablica 4.

Kretanja u spornim iznosima na nacionalnoj razini povezanima s ex ante doprinosima za Jedinstveni fondu za sanaciju

Doprinos za predmetnu godinu

Broj predmeta

u svibnju 2019.

Sporni iznosi

u svibnju 2019.

(u milijunima eura)

Broj predmeta

u svibnju 2018.

Sporni iznosi

u svibnju 2018.

(u milijunima eura)

2019.

135

5,7

—

—

2018.

114

586,8

122

597,1

2017.

131

559,1

131

559,1

2016.

240

562,9

241

565,5

2015.

5

84,1

5

84,1

UKUPNO

625

1 765,9

499

1 805,8

Izvor:

Revizorski sud, na temelju podataka Odbora; iznosi su zaokruženi na najbliži milijun.

| 48. | Valja napomenuti da su, u skladu s informacijama u računovodstvenoj dokumentaciji Odbora, za 198 milijuna eura spornog iznosa pokrenuti postupci i pred nacionalnim sudovima i pred sudovima EU-a. Ako tužbe budu uspješne, relevantan iznos ili dio tog iznosa nadoknadit će se, u relevantnim slučajevima, samo jednom. |
| --- | --- |

48.

Potencijalne obveze povezane s administrativnim doprinosima

| 49. | Odbor svake godine prikuplja administrativne doprinose za financiranje troškova svojih aktivnosti. Sve banke obuhvaćene područjem primjene Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu u 19 država članica sudionica dužne su dati doprinos za administrativne rashode Odbora. Konačni sustav doprinosa za administrativne rashode Jedinstvenog sanacijskog odbora (40) stupio je na snagu u siječnju 2018. godine te je time uspostavljen trajni sustav za administrativne doprinose. Za razliku od ex ante doprinosa za Jedinstveni fond za sanaciju administrativni doprinosi ne prikupljaju se preko nacionalnih sanacijskih tijela već ih izravno prikuplja Odbor. Prikupljaju se po bankarskim grupama, dok se ex ante doprinosi prikupljaju po pojedinačnom subjektu. Zbog toga je njihovim područjem primjene obuhvaćen različit broj banaka. |
| --- | --- |

49.

| 50. | U veljači 2019. Odbor je izračunao godišnje administrativne doprinose za financijsku godinu 2019. na temelju podataka ESB-a s kraja 2017. godine. Na temelju tih izračuna dostavio je bankama pripadajuće obavijesti o doprinosima. Do kraja ožujka 2019. Odbor je prikupio administrativne doprinose u iznosu od 88,8 milijuna eura od 2 660 banaka (vidjeti tablicu 5.). Otprilike 95 % tih doprinosa uplatile su „značajne” institucije. Prikupljeni iznos bio je manji nego 2018. jer je umanjen za veće proračunske iznose koji su preneseni iz 2017. godine. Tijekom sljedećeg ciklusa izračuna u prvom tromjesečju 2020. godine u relevantnim slučajevima doprinosi će se ponovno izračunati na temelju informacija o promjeni područja primjene ili statusa institucija s kraja 2019. godine.

  Tablica 5.


  Administrativni doprinosi koje je prikupio Odbor | 2019. | 2018. | 2017. | 2016. | 2015. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Broj banaka | 2 660 | 2 729  (*1) | 2 819  (*1) | 2 963  (*1) | 3 060  (*1) |
| Ukupan uplaćeni iznos
  (u milijunima eura) | 88,8 | 91,4 | 83,0 | 56,7 | 21,8 |
| Izvor: | Odbor; iznosi su zaokruženi na najbliži milijun. |

50.

Tablica 5.

Administrativni doprinosi koje je prikupio Odbor

2019.

2018.

2017.

2016.

2015.

Broj banaka

2 660

2 729  (*1)

2 819  (*1)

2 963  (*1)

3 060  (*1)

Ukupan uplaćeni iznos

(u milijunima eura)

88,8

91,4

83,0

56,7

21,8

Izvor:

Odbor; iznosi su zaokruženi na najbliži milijun.

| 51. | Na obavijesti o administrativnim doprinosima može se podnijeti žalba žalbenom vijeću Odbora u roku od šest tjedana (41). Odluke žalbenog vijeća mogu se osporavati pred Općim sudom. Banke su 2018. godine podnijele tri žalbe protiv obavijesti o administrativnim doprinosima. Iako je žalbeno vijeće odbilo sve tri žalbe, u jednom je predmetu napomenulo da će Odbor tijekom sljedećeg ciklusa izračuna morati ponovno izračunati administrativne doprinose koje podnositelj žalbe mora platiti za 2018. godinu i nadoknaditi mu preostali iznos (42). Banka koja je osporavala doprinose izgubila je odobrenje za pružanje bankovnih usluga tijekom 2018. godine. Stoga nije bila obuhvaćena administrativnim doprinosima za dio 2018. godine. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Kao što je predviđeno relevantnim okvirom, Odbor je tijekom izračuna administrativnih doprinosa za financijsku godinu 2019. bankama u pogledu kojih je došlo do promjene područja primjene ili statusa ponovno izračunao godišnje doprinose za 2018. godinu (43) na temelju podataka ESB-a iz siječnja 2019. Na dan 21. lipnja 2019. u vezi s administrativnim doprinosima nije bila u tijeku nijedna žalba ni sudski postupak. Slijedom toga, Odbor nije objavio nikakve informacije o potencijalnim obvezama za administrativne doprinose. |
| --- | --- |

52.

Dodatne informacije povezane sa sudskim postupcima

| 53. | Postupci pokrenuti protiv Odbora i nacionalnih sanacijskih tijela donose trošak u smislu njihovih financijskih i ljudskih resursa. Troškove će izravno snositi ta tijela i slijedom toga sve banke svojim doprinosima. Odbor je 2018. godine rezervirao 5 milijuna eura za vanjske pravne službe u vezi sa sudskim postupcima u predstojećim godinama. Na kraju 2018. godine od 14 članova osoblja u pravnoj službi Odbora njih šest je radilo na sudskim postupcima. Za 2019. godinu predviđeno je zapošljavanje dodatnih triju djelatnika u službi za sudske postupke. |
| --- | --- |

53.

Dio II.:   Potencijalne obveze Komisije

| 54. | Europska komisija potvrdila je da na dan 31. prosinca 2018. nisu postojale nikakve potencijalne obveze nastale kao rezultat zadaća iz Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu koje obavlja. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Sudskom praksom EU-a (44) delegiranje ovlasti agencijama EU-a kao što je Odbor ograničava se na izvršne vlasti, čime se posljedično ograničava i delegiranje diskrecijskih ovlasti. Stoga, u skladu s odredbama Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu, sanacijski program stupa na snagu samo ako ga potvrdi Komisija. Komisija ima pravo iznijeti prigovor na bilo koji diskrecijski aspekt predloženog sanacijskog programa. Ako Komisija iznese prigovor na sanacijski program na osnovi kriterija javnog interesa ili zatraži materijalnu promjenu načina uporabe Jedinstvenog fonda za sanaciju, svaku takvu izmjenu mora predložiti Vijeću (45). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Komisija je 7. lipnja 2017. potvrdila prvu odluku o sanacijskom programu (46) koju je donio Odbor. U pogledu tog programa protiv Komisije je pokrenuto 30 sudskih postupaka pred Općim sudom (47). Svih 30 tužitelja pokrenulo je tužbe za poništenje odluke Komisije, a njih 8 pokrenulo je i tužbe za naknadu štete. Ti su predmeti još uvijek u tijeku te Opći sud još nije donio presudu o njima. Budući da za sanaciju banke BPE nije upotrijebljena nikakva javna financijska potpora, kao ni Jedinstveni fond za sanaciju (vidjeti odlomak
  2.
  ), Komisija nije provela postupak ocjenjivanja usklađenosti s pravilima o državnim potporama ili potporama iz fondova. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Jednako kao u slučaju računovodstvene dokumentacije za 2017. Komisija je na temelju svoje računovodstvene procjene odlučila da za te predmete neće objaviti nikakve informacije o potencijalnim obvezama. Kao jedan od razloga za takvu računovodstvenu procjenu navodi se da na temelju dostupnih informacija nijedan tužitelj nije u dovoljnoj mjeri dokazao izvanugovornu odgovornost Komisije. Konkretnije, Komisija je navela da nije bilo dovoljno ozbiljne povrede pravnog pravila čiji je cilj dodjela prava pojedincima (usp. odlomak
  21.
  ). Stoga je prema stajalištu Komisije vjerojatnost odljeva sredstava povezanog s tom odlukom o potvrđivanju malena. Nadalje, Komisija je navela da nijedan tužitelj nije mogao pretrpjeti štetu s obzirom na to da bi alternativa sanaciji bio postupak u slučaju insolventnosti prema nacionalnim odredbama. Svakom dioničaru ili vjerovniku koji bi bio u boljem položaju u postupku u slučaju insolventnosti bit će isplaćena naknada u tekućem postupku na temelju načela prema kojem nijedan vjerovnik ne smije biti u slabijem položaju (vidjeti odlomke
  34.
  –
  37.
  ). Stoga je Komisija navela da su, na temelju njezina opsežnog iskustva, financijski rizici koji bi mogli nastati kao rezultat tih predmeta maleni. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Na temelju pregleda uzorka Revizorski sud utvrdio je da su neki tužitelji tvrdili da su zadovoljeni potrebni uvjeti za izvanugovornu odgovornost Unije. Revizorski sud napominje da je u ovoj fazi složeno iznijeti ikakva predviđanja s obzirom na činjenicu da je pravni okvir za sanaciju relativno nov i da se njime stvara složen, specifičan i dosad nezabilježen pravni sustav. Međutim, Revizorski sud nije pronašao dokaze koji bi bili u suprotnosti s procjenom koju je iznijela Komisija. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Osim predmeta koji se odnose na sanaciju banke BPE, Komisija je bila uključena u dva sudska predmeta koji se odnose na ex ante doprinose za Jedinstveni fondu za sanaciju. U obama predmetima Komisija je tuženik, zajedno s Odborom. Dok je jedan predmet u tijeku pred Općim sudom, drugi predmet odnosi se na prethodnu odluku i vodi se pred Sudom. Revizorski sud slaže se s procjenom koju je iznijela Komisija u skladu s kojom za te predmete nije potrebno objavljivati informacije o potencijalnim obvezama. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Revizorski sud napominje da je pravna služba Komisije uvela odgovarajući proces na temelju kojeg se procjenjuje vjerojatnost za svaki pojedinačni pravni predmet i pružaju razlozi i potkrjepljujući argumenti. Tim se procesom računovodstvenom službeniku stavljaju na raspolaganje procjene potrebne za objavu informacija o potencijalnim obvezama ili o rezervacijama proizašlima iz pravnih predmeta. |
| --- | --- |

60.

Dio III.:   Potencijalne obveze Vijeća

| 61. | Revizorski sud primio je izjavu računovodstvenog službenika Vijeća u skladu s kojom na dan 31. prosinca 2018. nisu postojale potencijalne obveze koje su nastale kao rezultat zadaća iz Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu koje obavlja Vijeće. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Komisija može na temelju vlastite procjene sanacijskog programa koji je predložio Odbor iznijeti prigovor na taj program. Ako se prigovor temelji na kriteriju javnog interesa ili zahtijeva materijalnu promjenu načina uporabe Jedinstvenog fonda za sanaciju, Komisija predmetnu promjenu mora predložiti Vijeću (vidjeti odlomak
  55.
  ). Vijeće dosad nije bilo uključeno ni u jednu odluku o sanaciji. Međutim, bilo je uključeno u jedan pravni predmet krajem 2017. koji se odnosio na banku BPE. Taj je predmet 2018. godine proglašen nedopuštenim u dijelu koji se odnosio na njegovo upućivanje Vijeću (48). U skladu s time, za Vijeće nisu nastale nikakve potencijalne obveze. |
| --- | --- |

62.

ZAKLJUČCI I PREPORUKE

| 63. | Revizorski sud napominje da je u ovoj fazi složeno iznijeti ikakva predviđanja ishoda sudskih postupaka protiv Odbora, Komisije i Vijeća s obzirom na činjenicu da je pravni okvir za sanaciju relativno nov i da se njime stvara složen, specifičan i dosad nezabilježen pravni sustav. Međutim, Revizorski sud nije pronašao dokaze koji bi bili u suprotnosti s procjenama koje su iznijeli Odbor, Komisija i Vijeće u pogledu potencijalnih obveza koje bi mogle nastati kao rezultat obavljanja njihovih zadaća iz Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu (vidjeti redom odlomke
  26.
  ,
  46.
  ,
  58.
  ,
  59.
  i
  62.
  ). Ipak, Revizorski sud utvrdio je određene nedostatke kojima je potrebno posvetiti pozornost na upravljačkoj razini. |
| --- | --- |

63.

| 64. | U svojoj završnoj računovodstvenoj dokumentaciji za 2018. godinu pravna služba Odbora procijenila je vjerojatnost odljeva ekonomskih resursa zbog postupaka koji su u tijeku u vezi s bankom BPE „malenom” te nisu objavljene nikakve informacije o povezanim potencijalnim obvezama. Procjena vjerojatnosti kao „malene” nije se temeljila na nikakvim razlozima ili potkrjepljujućim argumentima (vidjeti odlomak
  25.
  ). S druge strane, Komisija je procijenila tu vjerojatnost za pojedinačne sudske postupke i navela razloge za svoju procjenu (vidjeti odlomak
  60.
  ). |
| --- | --- |

64.

1. preporuka

interna procjena vjerojatnosti odljeva sredstava

| Odbor bi pri procjeni vjerojatnosti odljeva ekonomskih resursa koji bi mogao nastati kao rezultat sudskih postupaka trebao navesti odgovarajuće razloge i potkrjepljujuće argumente za svaki pojedinačni predmet.

  Preporučeni rok: prikazivanje računovodstvene dokumentacije Odbora za 2019. |
| --- |

Odbor bi pri procjeni vjerojatnosti odljeva ekonomskih resursa koji bi mogao nastati kao rezultat sudskih postupaka trebao navesti odgovarajuće razloge i potkrjepljujuće argumente za svaki pojedinačni predmet.

Preporučeni rok: prikazivanje računovodstvene dokumentacije Odbora za 2019.

| 65. | U usporedbi s prethodnim godinama Odbor je poboljšao svoj računovodstveni prikaz potencijalnih obveza povezanih s ex ante doprinosima Fondu. Odbor je prilagodio svoj pristup kako bi naveo precizniju procjenu potencijalnih obveza koje su nastale kao rezultat pravnih predmeta koji se odnose na ex ante doprinose (vidjeti odlomak
  46.
  ). |
| --- | --- |

65.

| 66. | Međutim, i dalje postoji nesigurnost u vezi s učinkom sudskih postupaka koji su pokrenuti na nacionalnoj razini i razini EU-a radi osporavanja odluka (vidjeti odlomak
  42.
  ). U nedostatku pravne sigurnosti Odbor je poboljšao svoj okvir unutarnje kontrole za praćenje predmeta na nacionalnoj razini. Unatoč tome, od četiriju nacionalnih sanacijskih tijela njih tri je obavijestilo Odbor da ne mogu procijeniti vjerojatnost odljeva sredstava koji bi mogao nastati kao rezultat nacionalnih postupaka protiv odluka nacionalnih sanacijskih tijela koje se odnose na ex ante doprinose. Iako su ta tri nacionalna sanacijska tijela navela da ne mogu procijeniti vjerojatnost, Odbor nije objavio nikakve informacije o potencijalnim obvezama u vezi s tim predmetima (vidjeti odlomke
  44.
  i
  45.
  ). |
| --- | --- |

66.

2. preporuka

Objavljivanje informacija o potencijalnim obvezama povezanima s predmetima na nacionalnoj razini

| Ako nije moguće procijeniti vjerojatnost odljeva sredstava zbog sudskih postupaka protiv odluka povezanih s ex ante doprinosima, mogućnost odljeva ne smije se isključiti te je potrebno objaviti informacije o povezanim potencijalnim obvezama.
  Primjenjivost ove preporuke ovisi o razvoju događaja u okviru relevantnih sudskih postupaka (vidjeti odlomak
  42.
  ).

  Preporučeni rok: prikazivanje računovodstvene dokumentacije Odbora za 2019. |
| --- |

Ako nije moguće procijeniti vjerojatnost odljeva sredstava zbog sudskih postupaka protiv odluka povezanih s ex ante doprinosima, mogućnost odljeva ne smije se isključiti te je potrebno objaviti informacije o povezanim potencijalnim obvezama.

Primjenjivost ove preporuke ovisi o razvoju događaja u okviru relevantnih sudskih postupaka (vidjeti odlomak
  42.
  ).

Preporučeni rok: prikazivanje računovodstvene dokumentacije Odbora za 2019.

Ovo je izvješće usvojilo IV. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Revizorskog suda Alex Brenninkmeijer, na sastanku održanom u Luxembourgu 12. studenoga 2019.

Za Revizorski sud

Klaus-Heiner LEHNE

predsjednik

---

(1)  U ovom se izvješću izraz „banka” odnosi na subjekte u skladu s definicijom iz članka 2. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

1

(2)  Popis banaka za koje Odbor ima ulogu sanacijskog tijela dostupan je na: https://srb.europa.eu/en/content/banks-under-srbs-remit

2

(3)  Članak 18. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

3

(4)  Članak 92. stavak 8. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

4

(5)  Članak 92. stavak 4. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

5

(6)  Članak 98. stavak 4. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715.

6

(7)  Godišnja izvješća Revizorskog suda za financijsku godinu 2018.

7

(8)  Godišnje izvješće o agencijama EU-a za financijsku godinu 2018., odjeljak 3.35.

8

(9)  U skladu s člankom 104. stavkom 1. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/715 godišnju računovodstvenu dokumentaciju tijela Unije provjerava privatni vanjski revizor. Revizorski sud pri pripremi svojih posebnih godišnjih izvješća o tijelima Unije u skladu s člankom 287. stavkom 1. UFEU-a uzima u obzir reviziju koju je proveo privatni vanjski revizor.

9

(10)  Vidjeti članak 287. stavak 3. UFEU-a i članak 92. stavak 8. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

10

(11)  Riječ je o prvoj preporuci iz izvješća Revizorskog suda o potencijalnim obvezama za 2017. godinu.

11

(12)  Vidjeti članak 76. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

12

(13)  Člankom 263. UFEU-a utvrđuje se rok od dva mjeseca od objavljivanja mjere ili obavješćivanja tužitelja o njoj ili, ako takva objava ili obavijest izostanu, od dana kada je tužitelj doznao za mjeru.

13

(14)  Vidjeti članak 85. stavak 4. Direktive 2014/59/EU.

14

(15)  Članak 268. UFEU-a, članak 87. stavak 5. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu i članak 46. Statuta Suda Europske unije.

15

(16)  Članak 277. UFEU-a.

16

(17)  U iznimnim okolnostima taj se rok može produžiti na obrazloženi zahtjev tuženika, na temelju članka 81. Poslovnika Općeg suda (SL L 105, 23.4.2015., str. 1). To se dogodilo u većini predmeta povezanih sa sanacijom banke BPE.

17

(18)  Sud Europske unije: godišnje izvješće za 2018. godinu; str. 18.

18

(19)  Godišnje izvješće Odbora za 2018. godinu, odjeljak 5.4.1.

19

(20)  25. listopada 2019. Opći sud odbio je tužbu u pilot-predmetu T-557/17 kao nedopuštenu.

20

(21)  Uredbom o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu predviđeno je da bi banke u pravilu trebale biti likvidirane redovnim postupkom u slučaju insolventnosti. Izuzetak je sanacija, i to u slučajevima kad je u javnom interesu.

21

(22)  Procjena kojom se utvrđuje propada li banka ili je li vjerojatno da će propasti koju je ESB usvojio 23. veljače: https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.2019_FOLTF_assessment_ABLV_Bank_AS~48046b4adb.en.pdf.

22

(23)  Završna godišnja računovodstvena dokumentacija Odbora, (J), str. 35.

23

(24)  Članak 87. stavak 4. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

24

(25)  Odluka o banci Banco Popular Español S. A. koju je upravni odbor FROB-a donio 7. lipnja 2017.: http://www.frob.es/en/Lists/Contenidos/Attachments/419/ProyectodeAcuerdoreducido_EN_v1.pdf.

25

Banco Popular Español S. A.

(26)  Na određene odluke Odbora, kao što je odluka o administrativnim doprinosima i pristupu dokumentima, može se podnijeti žalba žalbenom vijeću Odbora, u skladu s člankom 85. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

26

(27)  Članak 17. stavak 1. Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

27

(28)  Članak 15. stavak 1. točka (g) Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

28

(29)  Članak 20. stavak 16. i članak 76. stavak 1. točka (e) Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

29

(30)  Obavijest Jedinstvenog sanacijskog odbora od 2. kolovoza 2018. koja se odnosi na njegovu preliminarnu odluku o tome treba li se odobriti naknadu štete dioničarima i vjerovnicima koji su obuhvaćeni sanacijskim mjerama primijenjenima na banku Banco Popular Español S. A. i pokretanju procesa prava na saslušanje (SRB/EES/2018/132).

30

Banco Popular Español S. A.

(31)  Godišnje izvješće Odbora za 2018. godinu, bilješka 16., str. 32.

31

(32)  Na temelju članka 41. stavka 2. točke (a) Povelje Europske unije o temeljnim pravima.

32

(33)  Godišnje izvješće Odbora za 2018. godinu, str. 32.

33

(34)  Ovisno o pravnom okviru u relevantnoj državi članici sudionici nacionalna sanacijska tijela obavještavaju banke s pomoću administrativnih akata, odluka ili obavijesti.

34

(35)  U skladu s člankom 267. UFEU-a sudovi država članica mogu podnijeti zahtjev za prethodnu odluku u svrhu tumačenja prava EU-a.

35

(36)  Mišljenje nezavisnog odvjetnika Manuela Camposa Sánchez-Bordone o predmetu C-414/18 od 9. srpnja 2019., točka 26.

36

(37)  Mišljenje nezavisnog odvjetnika Manuela Camposa Sánchez-Bordone o predmetu C-414/18 od 9. srpnja 2019., točke 29. – 31.

37

(38)  Godišnja računovodstvena dokumentacija Odbora, str. 34.

38

(39)  Godišnja računovodstvena dokumentacija Odbora, str. 33.

39

(40)  Delegirana uredba Komisije br. 2017/2361.

40

(*1)  za razdoblje 2015.–2018. broj banaka označava godišnji prosjek jer su doprinosi za te godine ponovno izračunani 2018., kad je konačni sustav stupio na snagu; u izračun administrativnih doprinosa za 2015. uključeni su i studeni i prosinac 2014.

*1

(41)  Članak 85. stavak 3. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

41

(42)  Odluka žalbenog vijeća Odbora od 13. kolovoza 2018. u predmetu 04/18, stavak 16.

42

(43)  Razlog tome može biti prekategorizacija banke kao „manje značajne” ili „značajne” ili gubitak odobrenja za pružanje bankovnih usluga.

43

(44)  Doktrina Meroni utvrđena predmetima 9/56 i 10/56, Meroni & Co., Industrie Metallurgiche, SpA protiv Visoke vlasti Europske zajednice za ugljen i čelik, [1957. – 1958.], Zbirka sudske prakse 133 i predmet C-270/12, Ujedinjena Kraljevina Velike Britanije i Sjeverne Irske protiv Europskog parlamenta i Vijeća Europske unije, [ECLI:EU:C:2014:18].

44

(45)  Članak 18. stavak 7. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

45

(46)  Potvrda odluke o sanaciji banke Banco Popular Español, S. A. (BPE).

46

Banco Popular Español, S. A.

(47)  Komisija je jedini tuženik samo u jednom od tih 30 predmeta.

47

(48)  Rješenje Općeg suda (osmo vijeće) od 14. lipnja 2018. – Cambra Abaurrea protiv Parlamenta i drugih (predmet T-553/17).

48

---

PRILOG

Praćenje provedbe preporuka iz prijašnjih godina

| Godina | Preporuka Revizorskog suda (Sud) | Status | Pojedinosti |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017. | Odbor bi trebao donijeti detaljne računovodstvene smjernice. U tim smjernicama trebalo bi također riješiti pitanje rezervacija za pravne troškove. | Dovršeno | Odbor je donio interne računovodstvene smjernice utemeljene na relevantnim standardima. |
| 2017. | Odbor bi trebao uvesti odgovarajući proces koji uključuje IT sustav, kojim će se zajamčiti da se sve vrste potencijalnih obveza pravilno knjiže i prijavljuju. Nadležna nacionalna sanacijska tijela trebala bi imati pristup tom IT sustavu kako bi na primjeren način mogla evidentirati potencijalne obveze. | Dovršeno | Odbor još uvijek nema poseban IT sustav, ali umjesto toga uveo je sustav unutarnje kontrole kako bi se zajamčilo da nacionalna sanacijska tijela pružaju odgovarajuće informacije. |
| 2018. | Zbog povećanja broja predmeta povezanih s potencijalnim obvezama i njihove složenosti Sud ponovno iznosi svoje preporuke iz prošlogodišnjeg izvješća. Odbor bi trebao dovršiti i odobriti svoj nacrt računovodstvenih smjernica. Računovodstvene smjernice trebale bi se u cijelosti primijeniti na računovodstvenu dokumentaciju Odbora za 2018. godinu te bi njima trebalo obuhvatiti prikazivanje rezervacija za pravne troškove ili objavu informacija o pravnim troškovima. | Dovršeno | Odbor je dovršio i primijenio svoje računovodstvene smjernice za upravne tužbe i sudske postupke. |
| 2018. | Na temelju dostupnih podataka kao što su mjerljivi zahtjevi, presude suda i povijesni podatci, Odbor i Komisija trebali bi temeljito ponoviti procjenu stanja svoje računovodstvene dokumentacije za 2018. Tu procjenu trebalo bi napraviti u skladu s računovodstvenim pravilom EU-a br 10: „Rezervacije, nepredviđene obveze i nepredviđena imovina”. | Dovršeno | Odbor je prilagodio svoj pristup kako bi pružio precizniju prognozu potencijalnih obveza proizašlih iz pravnih predmeta koji se odnose na ex ante doprinose.
  Komisija je procijenila svoje potencijalne obveze na temelju dostupnih informacija. Međutim, i dalje ne postoji sudska praksa koja bi se odnosila na te posebne zahtjeve. |
| 2018. | U skladu sa standardima unutarnje kontrole Odbor bi trebao uspostaviti odgovarajuće postupke i kontrole kako bi zajamčio točnost, cjelovitost i pravodobnost informacija zaprimljenih od nacionalnih sanacijskih tijela. Osim toga, trebao bi zajamčiti postojanje odgovarajućeg revizijskog traga kako bi Sud mogao obaviti svoje obvezne revizijske zadaće. | Dovršeno | Odbor je dostavio odgovarajuće smjernice i obrasce nacionalnim sanacijskim tijelima kako bi ona mogla procijeniti relevantne rizične iznose. |

Godina

Preporuka Revizorskog suda (Sud)

Status

Pojedinosti

2017.

Odbor bi trebao donijeti detaljne računovodstvene smjernice. U tim smjernicama trebalo bi također riješiti pitanje rezervacija za pravne troškove.

Dovršeno

Odbor je donio interne računovodstvene smjernice utemeljene na relevantnim standardima.

2017.

Odbor bi trebao uvesti odgovarajući proces koji uključuje IT sustav, kojim će se zajamčiti da se sve vrste potencijalnih obveza pravilno knjiže i prijavljuju. Nadležna nacionalna sanacijska tijela trebala bi imati pristup tom IT sustavu kako bi na primjeren način mogla evidentirati potencijalne obveze.

Dovršeno

Odbor još uvijek nema poseban IT sustav, ali umjesto toga uveo je sustav unutarnje kontrole kako bi se zajamčilo da nacionalna sanacijska tijela pružaju odgovarajuće informacije.

2018.

Zbog povećanja broja predmeta povezanih s potencijalnim obvezama i njihove složenosti Sud ponovno iznosi svoje preporuke iz prošlogodišnjeg izvješća. Odbor bi trebao dovršiti i odobriti svoj nacrt računovodstvenih smjernica. Računovodstvene smjernice trebale bi se u cijelosti primijeniti na računovodstvenu dokumentaciju Odbora za 2018. godinu te bi njima trebalo obuhvatiti prikazivanje rezervacija za pravne troškove ili objavu informacija o pravnim troškovima.

Dovršeno

Odbor je dovršio i primijenio svoje računovodstvene smjernice za upravne tužbe i sudske postupke.

2018.

Na temelju dostupnih podataka kao što su mjerljivi zahtjevi, presude suda i povijesni podatci, Odbor i Komisija trebali bi temeljito ponoviti procjenu stanja svoje računovodstvene dokumentacije za 2018. Tu procjenu trebalo bi napraviti u skladu s računovodstvenim pravilom EU-a br 10: „Rezervacije, nepredviđene obveze i nepredviđena imovina”.

Dovršeno

Odbor je prilagodio svoj pristup kako bi pružio precizniju prognozu potencijalnih obveza proizašlih iz pravnih predmeta koji se odnose na ex ante doprinose.

Komisija je procijenila svoje potencijalne obveze na temelju dostupnih informacija. Međutim, i dalje ne postoji sudska praksa koja bi se odnosila na te posebne zahtjeve.

2018.

U skladu sa standardima unutarnje kontrole Odbor bi trebao uspostaviti odgovarajuće postupke i kontrole kako bi zajamčio točnost, cjelovitost i pravodobnost informacija zaprimljenih od nacionalnih sanacijskih tijela. Osim toga, trebao bi zajamčiti postojanje odgovarajućeg revizijskog traga kako bi Sud mogao obaviti svoje obvezne revizijske zadaće.

Dovršeno

Odbor je dostavio odgovarajuće smjernice i obrasce nacionalnim sanacijskim tijelima kako bi ona mogla procijeniti relevantne rizične iznose.

---

ODGOVORI JEDINSTVENOG SANACIJSKOG ODBORA

Opseg revizije i pristup

| 11. | Jedinstveni sanacijski odbor (SRB) osigurao je Europskom revizorskom sudu pristup svim dokumentima koje je zatražio. SRB je spreman raspravljati o provedbi radnih dogovora s Europskim revizorskim sudom, ali bi želio istaknuti da Europski revizorski sud nije u ravnopravnom položaju s osobljem Jedinstvenog sanacijskog odbora ili s vanjskim savjetnicima te da bi trebalo uspostaviti odgovarajuće zaštitne mjere kako bi se zaštitila povjerljivost informacija. |
| --- | --- |

11.

Zaključci i preporuke

1. preporuka

SRB prihvaća ovu preporuku. Prema potrebi i ovisno o pojedinačnoj kategoriji, SRB će internu procjenu predmeta potkrijepiti odgovarajućim obrazloženjem i popratnim argumentima.

2. preporuka

SRB prihvaća preporuku da objavi nepredviđenu obvezu u vezi s onim predmetima u kojima nije bilo moguće donijeti pouzdanu procjenu prihoda i rashoda.

Međutim, usporedo s razvojem postojećih sudskih postupaka, sve će se rjeđe pojavljivati predmeti u kojima se vjerojatnost odljeva sredstava ne može pouzdano procijeniti.

---

ODGOVORI KOMISIJE

Komisija je primila na znanje izvješće Europskog revizorskog suda.

---

ODGOVORI VIJEĆA

53.

U financijskim izvještajima Vijeća Europske unije i Europskog vijeća u izvještajnoj financijskoj godini 2018. nisu zabilježene potencijalne obveze na temelju članka 92. stavka 4. Uredbe o jedinstvenom sanacijskom mehanizmu.

---

REVIZORSKI TIM

U skladu s člankom 92. stavkom 4. Uredbe (EU) br. 806/2014 o uspostavi jedinstvenog sanacijskog mehanizma Europski revizorski sud (Sud) svake godine izvješćuje o svim potencijalnim obvezama koje nastaju kao rezultat zadaća iz te Uredbe koje obavljaju Jedinstveni sanacijski odbor, Komisija i Vijeće.

Ovo izvješće sastavilo je IV. revizijsko vijeće, kojim predsjeda član Suda Alex Brenninkmeijer i koje je specijalizirano za rashodovna područja reguliranja tržišta i konkurentnog gospodarstva. Reviziju je predvodila članica Suda Ildikó Gáll-Pelcz, a potporu su joj pružali voditelj njezina ureda Zoltán Lovas, ravnateljica Joanna Metaxopoulou, glavni rukovoditelj Zacharias Kolias, voditelj radnog zadatka Matthias Blaas, revizori Shane Enright i Carlos Soler Ruiz te savjetnica za pravna pitanja Andreea-Maria Feipel Cosciug.

---