# Jurnalul Oficial C 22/2020

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 22 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6322 ianuarie 2020 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 22

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6322 ianuarie 2020

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | ECA |
| 2020/C 22/01 | Raport [în temeiul articolului 92 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014] cu privire la orice datorie contingentă rezultată, pentru exercițiul financiar 2018, ca urmare a îndeplinirii de către Comitetul Unic de Rezoluție, de către Consiliu sau de către Comisie a sarcinilor care le revin în temeiul acestui regulament, însoțit de răspunsurile Comitetului Unic de Rezoluție, ale Comisiei și ale Consiliului | 1 |

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

ECA

2020/C 22/01

Raport [în temeiul articolului 92 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014] cu privire la orice datorie contingentă rezultată, pentru exercițiul financiar 2018, ca urmare a îndeplinirii de către Comitetul Unic de Rezoluție, de către Consiliu sau de către Comisie a sarcinilor care le revin în temeiul acestui regulament, însoțit de răspunsurile Comitetului Unic de Rezoluție, ale Comisiei și ale Consiliului

1

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

ECA

| 22.1.2020 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 22/1 |
| --- | --- | --- | --- |

22.1.2020

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 22/1

---

Raport [în temeiul articolului 92 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014] cu privire la orice datorie contingentă rezultată, pentru exercițiul financiar 2018, ca urmare a îndeplinirii de către Comitetul Unic de Rezoluție, de către Consiliu sau de către Comisie a sarcinilor care le revin în temeiul acestui regulament, însoțit de răspunsurile Comitetului Unic de Rezoluție, ale Comisiei și ale Consiliului

(2020/C 22/01)

| Informații despre raport

  Mecanismul unic de rezoluție este sistemul UE pentru gestionarea rezoluției băncilor în curs de a intra în dificultate din zona euro, principalul actor în acest proces fiind Comitetul Unic de Rezoluție (SRB). Alți actori esențiali sunt Comisia și Consiliul. SRB supraveghează Fondul unic de rezoluție (FUR), care poate fi utilizat în rezoluțiile bancare. Curtea de Conturi Europeană are obligația de a raporta anual cu privire la datoriile contingente care pot apărea în acest context.
  Până în prezent, FUR nu a fost utilizat, dar există un număr mare de acțiuni în justiție deschise în legătură cu o primă rezoluție și cu alte decizii sau în legătură cu contribuțiile ex ante la FUR. Pentru exercițiul financiar 2018, SRB a raportat datorii contingente legate de acțiuni în justiție vizând contribuțiile ex ante, dar nu a semnalat nicio datorie contingentă aferentă unei decizii de rezoluție. Curtea nu a identificat elemente de probă care să contrazică evaluarea realizată de SRB, dar formulează două recomandări privind raportarea de către SRB a datoriilor contingente. |
| --- |

Informații despre raport

Mecanismul unic de rezoluție este sistemul UE pentru gestionarea rezoluției băncilor în curs de a intra în dificultate din zona euro, principalul actor în acest proces fiind Comitetul Unic de Rezoluție (SRB). Alți actori esențiali sunt Comisia și Consiliul. SRB supraveghează Fondul unic de rezoluție (FUR), care poate fi utilizat în rezoluțiile bancare. Curtea de Conturi Europeană are obligația de a raporta anual cu privire la datoriile contingente care pot apărea în acest context.

Până în prezent, FUR nu a fost utilizat, dar există un număr mare de acțiuni în justiție deschise în legătură cu o primă rezoluție și cu alte decizii sau în legătură cu contribuțiile ex ante la FUR. Pentru exercițiul financiar 2018, SRB a raportat datorii contingente legate de acțiuni în justiție vizând contribuțiile ex ante, dar nu a semnalat nicio datorie contingentă aferentă unei decizii de rezoluție. Curtea nu a identificat elemente de probă care să contrazică evaluarea realizată de SRB, dar formulează două recomandări privind raportarea de către SRB a datoriilor contingente.

CUPRINS

| | Puncte | Pagina |
| --- | --- | --- |
| Sinteză | I.-XII. | 3 |
| Acronime | | 5 |
| Introducere | 1.-3. | 6 |
| Sfera și abordarea auditului | 4.-11. | 6 |
| Sfera auditului | 4.-5. | 6 |
| Abordarea auditului | 6.-11. | 6 |
| Observații | 12.-62. | 8 |
| Partea întâi – Datoriile contingente ale SRB | 12.-53. | 8 |
| Datoriile contingente legate de proceduri judiciare inițiate în urma unor decizii de rezoluție | 18.-33. | 10 |
| Datoriile contingente legate de principiul potrivit căruia niciun creditor nu trebuie să fie dezavantajat în raport cu procedurile normale de insolvență | 34.-37. | 14 |
| Datoriile contingente legate de contribuțiile băncilor la Fondul unic de rezoluție | 38.-48. | 15 |
| Datoriile contingente legate de contribuții administrative | 49.-52. | 18 |
| Informații suplimentare privind procedurile judiciare | 53. | 19 |
| Partea a doua – Datoriile contingente ale Comisiei | 54.-60. | 19 |
| Partea a treia – Datoriile contingente ale Consiliului | 61.-62. | 20 |
| Concluzii și recomandări | 63.-66. | 20 |
| ANEXĂ – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor din exercițiul anterior | | 22 |
| Răspunsurile Comitetului Unic de Rezoluție | | 23 |
| Răspunsurile Comisiei | | 23 |
| Răspunsurile Consiliului | | 23 |
| Echipa de audit | | 24 |

Puncte

Pagina

Sinteză

I.-XII.

3

Acronime

5

Introducere

1.-3.

6

Sfera și abordarea auditului

4.-11.

6

Sfera auditului

4.-5.

6

Abordarea auditului

6.-11.

6

Observații

12.-62.

8

Partea întâi – Datoriile contingente ale SRB

12.-53.

8

Datoriile contingente legate de proceduri judiciare inițiate în urma unor decizii de rezoluție

18.-33.

10

Datoriile contingente legate de principiul potrivit căruia niciun creditor nu trebuie să fie dezavantajat în raport cu procedurile normale de insolvență

34.-37.

14

Datoriile contingente legate de contribuțiile băncilor la Fondul unic de rezoluție

38.-48.

15

Datoriile contingente legate de contribuții administrative

49.-52.

18

Informații suplimentare privind procedurile judiciare

53.

19

Partea a doua – Datoriile contingente ale Comisiei

54.-60.

19

Partea a treia – Datoriile contingente ale Consiliului

61.-62.

20

Concluzii și recomandări

63.-66.

20

ANEXĂ – Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor din exercițiul anterior

22

Răspunsurile Comitetului Unic de Rezoluție

23

Răspunsurile Comisiei

23

Răspunsurile Consiliului

23

Echipa de audit

24

SINTEZĂ

| I. | Mecanismul unic de rezoluție (MUR) este sistemul UE pentru gestionarea rezoluției băncilor în curs de a intra în dificultate din zona euro. Principalul actor în acest proces este Comitetul Unic de Rezoluție (SRB – Single Resolution Board), un organism al UE cu sediul la Bruxelles. Acesta administrează Fondul unic de rezoluție, care poate fi utilizat pentru a sprijini rezoluțiile bancare. Alți actori-cheie în procesul de rezoluție sunt Comisia Europeană și Consiliul Uniunii Europene. |
| --- | --- |

I.

| II. | Curtea are obligația de a raporta anual cu privire la orice datorie contingentă a SRB, a Comisiei sau a Consiliului care rezultă din îndeplinirea sarcinilor lor de rezoluție. Datoriile contingente și provizioanele reflectă riscul financiar la care sunt expuse aceste entități. |
| --- | --- |

II.

| III. | O datorie contingentă este o obligație apărută ca urmare a unor evenimente anterioare, a cărei existență va fi confirmată de evenimente viitoare, sau reprezintă o obligație curentă care nu este recunoscută fie deoarece este puțin probabil să fie nevoie de ieșiri de resurse, fie deoarece valoarea obligației nu poate fi măsurată cu suficientă fiabilitate. În practică, dacă o ieșire de resurse nu este evaluată ca având o probabilitate redusă, acest lucru înseamnă că trebuie prezentată o datorie contingentă. |
| --- | --- |

III.

| IV. | La sfârșitul exercițiului 2018, în instanțele UE erau în curs proceduri judiciare împotriva SRB și a Comisiei (dar nu și împotriva Consiliului) cu privire la sarcinile lor de rezoluție, proceduri care ar putea genera datorii contingente. Din totalul de 104 proceduri în curs, una era îndreptată numai împotriva Comisiei, 74 erau îndreptate numai împotriva SRB, iar restul de 29 erau îndreptate atât împotriva Comisiei, cât și împotriva SRB. Auditul Curții a presupus o examinare a unui eșantion de documente legate de acțiunile în instanță introduse împotriva SRB și Comisiei, precum și a unor scrisori de reprezentare cu privire la procedurile de la nivel național. |
| --- | --- |

IV.

| V. | Două acțiuni ale SRB sunt atacate în instanțele UE:






  — | în iunie 2017, SRB a adoptat o schemă de rezoluție în legătură cu Banco Popular Español S.A., care a fost aprobată de Comisie. Schema presupunea o reducere a valorii contabile și conversia instrumentelor de capital, precum și vânzarea băncii pentru un euro. Aceste măsuri fac obiectul a peste o sută de proceduri judiciare introduse de creditori și acționari afectați, care solicită anularea unor decizii sau cer despăgubiri; |
| --- | --- | --- |

V.

—

în iunie 2017, SRB a adoptat o schemă de rezoluție în legătură cu Banco Popular Español S.A., care a fost aprobată de Comisie. Schema presupunea o reducere a valorii contabile și conversia instrumentelor de capital, precum și vânzarea băncii pentru un euro. Aceste măsuri fac obiectul a peste o sută de proceduri judiciare introduse de creditori și acționari afectați, care solicită anularea unor decizii sau cer despăgubiri;

| — | în februarie 2018, SRB a decis să nu ia măsuri de rezoluție cu privire la ABLV Bank AS și ABLV Bank Luxemburg. |
| --- | --- |

—

în februarie 2018, SRB a decis să nu ia măsuri de rezoluție cu privire la ABLV Bank AS și ABLV Bank Luxemburg.

| VI. | În toate cazurile de mai sus, SRB a decis să nu prezinte o datorie contingentă aferentă, deoarece a evaluat că riscurile conexe sunt reduse. Curtea nu a identificat elemente de probă care să contrazică evaluarea SRB. Evaluarea SRB nu se sprijinea însă pe anumite motive sau argumente. |
| --- | --- |

VI.

| VII. | Rezoluția Banco Popular Español S.A. a fost pusă în aplicare la nivel național de către autoritatea națională de rezoluție din Spania (Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria). Autoritatea națională de rezoluție din Spania este implicată în proceduri judiciare la nivel național, dar SRB nu a prezentat nicio datorie contingentă aferentă bazată pe informațiile raportate de autoritățile naționale de rezoluție, întrucât aceste proceduri depind în mare măsură de rezultatul procedurilor de la nivelul UE. |
| --- | --- |

VII.

| VIII. | În urma rezoluției Banco Popular Español S.A., SRB desfășoară un proces care permite acționarilor și creditorilor afectați să își exercite „dreptul de a fi ascultat” cu privire la orice eventuală compensație posibilă în temeiul principiului potrivit căruia niciun creditor nu trebuie să fie dezavantajat. Întrucât acest proces nu s-a încheiat, SRB nu este în măsură să evalueze dacă există datorii contingente aferente. |
| --- | --- |

VIII.

| IX. | De asemenea, SRB colectează (prin intermediul autorităților naționale de rezoluție) contribuțiile ex ante la Fondul unic de rezoluție. SRB a prezentat datorii contingente în valoare de 50 de milioane EUR legate de acțiuni în justiție la nivelul UE vizând aceste contribuții, precum și datorii contingente de 40 de milioane EUR legate de acțiuni în justiție introduse cu privire la aceste contribuții la nivel național. Curtea a ajuns la concluzia că SRB a depus eforturi rezonabile pentru a prezenta aceste cazuri ca datorii contingente, în condițiile în care mai multe autorități naționale de rezoluție au declarat că nu sunt în măsură să evalueze dacă există sau nu datorii contingente. Întrucât nu existau proceduri judiciare în curs, SRB nu a prezentat datorii contingente legate de contribuțiile pe care le colectează de la bănci pentru a-și finanța bugetul administrativ. |
| --- | --- |

IX.

| X. | Comisia face de asemenea obiectul unor proceduri judiciare în fața instanțelor UE cu privire la cazul Banco Popular Español S.A.: într-una dintre proceduri este singura pârâtă, iar în cealaltă este parte pârâtă alături de SRB. Comisia nu a prezentat nicio datorie contingentă, întrucât a evaluat că probabilitatea aferentă unei ieșiri de resurse este redusă. Curtea nu a identificat elemente de probă care să contrazică evaluarea Comisiei. Trebuie remarcat faptul că Comisia dispune de un proces pentru a evalua în mod sistematic probabilitatea unui rezultat negativ al procedurilor judiciare și, prin urmare, pentru a decide cu privire la necesitatea prezentării de datorii contingente în fiecare caz în parte. |
| --- | --- |

X.

| XI. | Consiliul nu este implicat în nicio acțiune în justiție legată de sarcinile sale de rezoluție și, prin urmare, nu a prezentat nicio datorie contingentă. |
| --- | --- |

XI.

| XII. | Concluzia Curții este că evaluarea realizată de SRB cu privire la datoriile contingente pentru cauzele legate de Banco Popular Español S.A. nu se sprijinea pe anumite motive sau argumente. Prezentarea contabilă a SRB s-a îmbunătățit, dar există deficiențe în modul de raportare a datoriilor contingente aferente procedurilor de la nivel național. Curtea formulează următoarele recomandări:






  I. | atunci când evaluează probabilitatea unei ieșiri de resurse economice ca rezultat al unor proceduri judiciare, SRB ar trebui să includă motive adecvate și argumente pentru fiecare caz în parte; |
| --- | --- | --- |

XII.

I.

atunci când evaluează probabilitatea unei ieșiri de resurse economice ca rezultat al unor proceduri judiciare, SRB ar trebui să includă motive adecvate și argumente pentru fiecare caz în parte;

| II. | în cazul în care autoritățile naționale de rezoluție nu sunt în măsură să evalueze probabilitatea unor datorii contingente la nivel național, SRB ar trebui să prezinte o datorie contingentă. |
| --- | --- |

II.

în cazul în care autoritățile naționale de rezoluție nu sunt în măsură să evalueze probabilitatea unor datorii contingente la nivel național, SRB ar trebui să prezinte o datorie contingentă.

ACRONIME

| Acronim | Explicație |
| --- | --- |
| ANR | Autoritate națională de rezoluție |
| BPE | Banco Popular Español S.A. |
| CDFUE | Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene |
| CJ | Curtea de Justiție (parte a Curții de Justiție a Uniunii Europene) |
| CJUE | Curtea de Justiție a Uniunii Europene |
| FROB | Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria (autoritatea națională de rezoluție din Spania) |
| FUR | Fondul unic de rezoluție |
| MUR | Mecanismul unic de rezoluție |
| Regulamentul MUR | Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (JO L 225, 30.7.2014, p. 1). |
| SRB | Comitetul Unic de Rezoluție (Single Resolution Board) |
| TFUE | Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene |

Acronim

Explicație

ANR

Autoritate națională de rezoluție

BPE

Banco Popular Español S.A.

CDFUE

Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene

CJ

Curtea de Justiție (parte a Curții de Justiție a Uniunii Europene)

CJUE

Curtea de Justiție a Uniunii Europene

FROB

Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria (autoritatea națională de rezoluție din Spania)

FUR

Fondul unic de rezoluție

MUR

Mecanismul unic de rezoluție

Regulamentul MUR

Regulamentul (UE) nr. 806/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 15 iulie 2014 de stabilire a unor norme uniforme și a unei proceduri uniforme de rezoluție a instituțiilor de credit și a anumitor firme de investiții în cadrul unui mecanism unic de rezoluție și al unui fond unic de rezoluție și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1093/2010 (JO L 225, 30.7.2014, p. 1).

SRB

Comitetul Unic de Rezoluție (Single Resolution Board)

TFUE

Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene

INTRODUCERE

| 1. | Mecanismul unic de rezoluție (MUR) a fost creat prin Regulamentul (UE) nr. 806/2014 (denumit în continuare „Regulamentul MUR”) și este cel de al doilea pilon al uniunii bancare a UE. Scopul MUR este de a gestiona rezoluția băncilor în curs de a intra în dificultate, urmărind să reducă la minimum impactul negativ asupra economiei reale și recurgerea la fonduri publice. Comitetul Unic de Rezoluție (denumit în continuare „SRB”) este actorul principal în cadrul acestui mecanism, fiind autoritatea de rezoluție competentă pentru toate băncile semnificative (1) și pentru grupurile bancare transfrontaliere mai puțin semnificative care sunt stabilite în zona euro (2). SRB a devenit o agenție independentă la 1 ianuarie 2015 și deține competențe depline de rezoluție de la 1 ianuarie 2016. |
| --- | --- |

1.

| 2. | În procesul care duce la decizia de a supune o bancă rezoluției sunt implicate Banca Centrală Europeană, SRB, Comisia Europeană și, posibil, Consiliul UE (3). În anumite condiții, Fondul unic de rezoluție (FUR, a se vedea punctul 38) poate fi utilizat în sprijinul rezoluției. SRB și FUR sunt finanțate integral de sectorul bancar. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Articolul 92 alineatul (4) din Regulamentul MUR prevede în mod explicit obligația Curții de Conturi Europene de a elabora un raport cu privire la orice datorie contingentă (pentru comitet, Consiliu, Comisie sau pentru altă entitate) rezultată ca urmare a îndeplinirii de către comitet, Consiliu sau Comisie a sarcinilor care le revin în temeiul acestui regulament. Curtea de Conturi Europeană poate solicita de la aceste entități orice informație pe care o consideră pertinentă pentru îndeplinirea sarcinilor sale (4). |
| --- | --- |

3.

SFERA ȘI ABORDAREA AUDITULUI

Sfera auditului

| 4. | Prezentul raport de audit se referă numai la datoriile contingente rezultate ca urmare a îndeplinirii de către SRB, de către Consiliu sau de către Comisie a sarcinilor care le revin în temeiul Regulamentului MUR (5). Raportul acoperă exercițiul financiar 2018. Pe lângă datoriile contingente apărute în cursul exercițiului 2018, contabilul trebuie să țină seama de toate informațiile relevante obținute până la data prezentării conturilor finale (6). Prin urmare, în vederea unei imagini corecte și fidele a conturilor, pot fi necesare ajustări sau prezentări de informații suplimentare, care pot include informații obținute în cursul exercițiului 2019. Conturile pentru exercițiul 2018 au fost prezentate:






  — | de Comitetul Unic de Rezoluție la 21 iunie 2019; |
| --- | --- | --- |

4.

—

de Comitetul Unic de Rezoluție la 21 iunie 2019;

| — | de Comisia Europeană la 21 iunie 2019; |
| --- | --- |

—

de Comisia Europeană la 21 iunie 2019;

| — | de Consiliul Uniunii Europene la 26 iunie 2019. |
| --- | --- |

—

de Consiliul Uniunii Europene la 26 iunie 2019.

| 5. | Curtea de Conturi Europeană a auditat, de asemenea, conturile anuale ale Comisiei Europene și ale Consiliului (7) pentru exercițiul financiar 2018, precum și conturile SRB (8), care sunt prezentate în alte rapoarte. |
| --- | --- |

5.

Abordarea auditului

| 6. | Datoriile contingente trebuie prezentate în conturile anuale astfel cum se prevede în Norma contabilă nr. 10 a UE, care se bazează pe Standardul internațional de contabilitate pentru sectorul public (IPSAS) 19 referitor la provizioane, active contingente și datorii contingente (a se vedea caseta 1). În esență, datoriile contingente și provizioanele reflectă riscul financiar la care este expusă o entitate. |
| --- | --- |

6.

Caseta 1

Definiția datoriei contingente

| O datorie contingentă este:
  obligație posibilă, apărută ca urmare a unor evenimente anterioare și a cărei existență va fi confirmată doar de apariția sau neapariția unuia sau a mai multor evenimente viitoare incerte, care nu depind în totalitate de controlul Uniunii Europene; sau
  o obligație curentă, apărută ca urmare a unor evenimente anterioare, dar care nu este recunoscută, deoarece este puțin probabil să fie nevoie de ieșiri de resurse încorporând beneficii economice sau potențial de servicii pentru stingerea obligației sau deoarece valoarea obligației nu poate fi măsurată cu suficientă fiabilitate. |
| --- |

O datorie contingentă este:

obligație posibilă, apărută ca urmare a unor evenimente anterioare și a cărei existență va fi confirmată doar de apariția sau neapariția unuia sau a mai multor evenimente viitoare incerte, care nu depind în totalitate de controlul Uniunii Europene; sau

o obligație curentă, apărută ca urmare a unor evenimente anterioare, dar care nu este recunoscută, deoarece este puțin probabil să fie nevoie de ieșiri de resurse încorporând beneficii economice sau potențial de servicii pentru stingerea obligației sau deoarece valoarea obligației nu poate fi măsurată cu suficientă fiabilitate.

| 7. | Pentru a stabili dacă trebuie prezentată o datorie contingentă sau dacă trebuie recunoscut un provizion, este necesar să se evalueze probabilitatea unei ieșiri de resurse. În cazul în care probabilitatea unei ieșiri viitoare de resurse este:






  — | sigură, trebuie prezentată o datorie; |
| --- | --- | --- |

7.

—

sigură, trebuie prezentată o datorie;

| — | probabilă, trebuie prezentat un provizion; |
| --- | --- |

—

probabilă, trebuie prezentat un provizion;

| — | posibilă, trebuie prezentată o datorie contingentă; |
| --- | --- |

—

posibilă, trebuie prezentată o datorie contingentă;

| — | redusă, nu este necesară prezentarea niciunei informații. |
| --- | --- |

—

redusă, nu este necesară prezentarea niciunei informații.

| 8. | SRB, Comisia și Consiliul au descris mai în detaliu aceste probabilități în politicile lor contabile respective. În conformitate cu practicile pieței, SRB și Consiliul au definit că o probabilitate „redusă” este mai mică de 10 %, o probabilitate „posibilă” variind prin urmare între 10 % și 50 % (a se vedea tabelul 1). În schimb, în accepțiunea Comisiei, o probabilitate „redusă” este mai mică de 20 %, ceea ce înseamnă că o probabilitate „posibilă” variază între 20 % și 50 %.

  Tabelul 1


  Probabilitățile definite de organismele relevante ale UE










  Organism al UE | Redusă | Posibilă | Probabilă | Sigură |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| SRB | < 10 % | între ≥ 10 % și ≤ 50 % | între > 50 % și < 100 % | 100 % |
| Comisia | < 20 % | între ≥ 20 % și ≤ 50 % | între > 50 % și < 100 % | 100 % |
| Consiliu | < 10 % | între ≥ 10 % și ≤ 50 % | între > 50 % și < 100 % | 100 % |
| Sursa: | practicile contabile ale SRB, ale Comisiei și ale Consiliului. |

8.

Tabelul 1

Probabilitățile definite de organismele relevante ale UE

Organism al UE

Redusă

Posibilă

Probabilă

Sigură

SRB

< 10 %

între ≥ 10 % și ≤ 50 %

între > 50 % și < 100 %

100 %

Comisia

< 20 %

între ≥ 20 % și ≤ 50 %

între > 50 % și < 100 %

100 %

Consiliu

< 10 %

între ≥ 10 % și ≤ 50 %

între > 50 % și < 100 %

100 %

Sursa:

practicile contabile ale SRB, ale Comisiei și ale Consiliului.

| 9. | Probele de audit au constat în informații colectate în cadrul reuniunilor și al interviurilor desfășurate cu personalul, precum și în urma examinării, printre altele, a documentației la sediul SRB și la sediul Comisiei, a documentației puse la dispoziție de auditorul extern privat al SRB (9), a scrisorilor de confirmare a declarațiilor din partea avocaților externi și a datelor aflate la dispoziția publicului. |
| --- | --- |

9.

| 10. | La 21 iunie 2019 erau în curs mai multe proceduri judiciare împotriva SRB și a Comisiei legate de sarcinile care le revin acestora în temeiul Regulamentului MUR (a se vedea tabelul 2). Nu existau proceduri judiciare în curs împotriva Consiliului. Pentru a audita datoriile contingente aferente, Curtea a selectat un eșantion de procese aflate pe rol în fața instanțelor UE și a examinat dosarele relevante.

  Tabelul 2


  Proceduri judiciare împotriva SRB și/sau a Comisiei legate de sarcinile acestora în temeiul Regulamentului MUR (situația în mai 2019)









  Cazuri legate de | În fața instanțelor UE | În fața instanțelor judecătorești naționale/proceduri administrative | Punctele din raport |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Rezoluția BPE | 102 | 1 325 | 18
  ,
  19
  ,
  25
  ,
  26
  ,
  30-32
  ;
  56-59 |
| Decizia cu privire la neinițierea rezoluției ABLV | 2 | — | 27
  ,
  28 |
| Proces în baza principiului potrivit căruia niciun creditor nu trebuie să fie dezavantajat – BPE | 0 | 0 | 34-37 |
| Contribuții ex ante | 16 | 625 | 38-48
  ,
  59 |
| Contribuții administrative | 0 | — | 49-52 |
| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor SRB și ale Comisiei; pentru mai multe detalii, a se vedea capitolul relevant. |

10.

Tabelul 2

Proceduri judiciare împotriva SRB și/sau a Comisiei legate de sarcinile acestora în temeiul Regulamentului MUR (situația în mai 2019)

Cazuri legate de

În fața instanțelor UE

În fața instanțelor judecătorești naționale/proceduri administrative

Punctele din raport

Rezoluția BPE

102

1 325

18
  ,
  19
  ,
  25
  ,
  26
  ,
  30-32
  ;
  56-59

Decizia cu privire la neinițierea rezoluției ABLV

2

—

27
  ,
  28

Proces în baza principiului potrivit căruia niciun creditor nu trebuie să fie dezavantajat – BPE

0

0

34-37

Contribuții ex ante

16

625

38-48
  ,
  59

Contribuții administrative

0

—

49-52

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor SRB și ale Comisiei; pentru mai multe detalii, a se vedea capitolul relevant.

| 11. | Pe baza drepturilor conferite Curții prin tratat și pe baza Regulamentului MUR, SRB, Comisia și Consiliul au obligația de a pune la dispoziția Curții toate informațiile și documentele pe care aceasta le consideră necesare pentru îndeplinirea sarcinilor sale (10). Or, SRB și Comisia i-au solicitat Curții să examineze eșantionul de dosare la sediul SRB și, respectiv, la sediul Comisiei, invocând motive de protecție a confidențialității datelor. Din cauza acestor condiții de lucru, a fost nevoie de mai multe resurse alocate pentru îndeplinirea acestei sarcini. În contrast cu cerințele impuse Curții, SRB permite personalului său și anumitor părți terțe contractate să lucreze de la distanță cu acces direct la serverele și la informațiile sale confidențiale. |
| --- | --- |

11.

OBSERVAȚII

Partea întâi –   Datoriile contingente ale SRB

| 12. | Într-o scrisoare de reprezentare cu privire la conturile anuale pentru exercițiul financiar 2018, contabilul SRB a confirmat că toate datoriile contingente avute în vedere la articolul 92 alineatul (4) din Regulamentul MUR au fost prezentate. În raportul său privind conturile SRB pe 2018, auditorul extern privat a concluzionat că a obținut o asigurare satisfăcătoare în ceea ce privește datoriile contingente. În plus, pe baza informațiilor disponibile, auditorul extern a fost de acord cu evaluarea SRB conform căreia nu este necesară constituirea de provizioane pentru acțiunile în justiție. |
| --- | --- |

12.

| 13. | În comparație cu situația de la jumătatea anului 2018, SRB și-a elaborat mai în detaliu orientările contabile referitoare la tratarea căilor de atac administrative și a acțiunilor în instanță (11). Orientările au fost elaborate în conformitate cu standardele aplicabile (a se compara cu punctul 6) și definesc în mod adecvat termenii relevanți pe baza practicilor pieței (a se compara cu punctul 8). Contabilul a utilizat aceste orientări pentru întocmirea conturilor finale aferente exercițiului 2018. Deoarece datoriile contingente reflectă riscul financiar la care este expus SRB, orientările contabile, în conformitate cu standardele aplicabile, prevăd prezentarea cel puțin a următoarelor informații:






  — | estimarea efectului financiar; |
| --- | --- | --- |

13.

—

estimarea efectului financiar;

| — | indicarea incertitudinilor privind suma sau scadența oricărei ieșiri de resurse; și |
| --- | --- |

—

indicarea incertitudinilor privind suma sau scadența oricărei ieșiri de resurse; și

| — | probabilitatea unei eventuale rambursări. |
| --- | --- |

—

probabilitatea unei eventuale rambursări.

| 14. | Conturile SRB au două părți (a se vedea figura 1). Prima parte reflectă operațiunile zilnice ale SRB. Aceasta este finanțată prin contribuții administrative anuale din partea tuturor băncilor. Contribuțiile respective sunt utilizate pentru administrarea SRB și pentru operațiunile sale. Partea a doua este reprezentată de Fondul unic de rezoluție (FUR), care este gestionat de SRB. FUR este finanțat de bănci prin contribuții anuale ex ante până la atingerea nivelului-țintă stabilit. În plus, în anumite circumstanțe, SRB poate colecta contribuții ex post. Dacă este necesar, resursele financiare ale FUR pot fi utilizate pentru a sprijini o rezoluție prin intermediul unor instrumente specifice, sub rezerva îndeplinirii unei serii de condiții (12). |
| --- | --- |

14.

Figura 1

Bugetul Comitetului Unic de Rezoluție

Image 1

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza Regulamentului (UE) nr. 806/2014. |
| --- | --- |

Sursa:

| 15. | Având în vedere că următoarele puncte se referă la procedurile judiciare în fața Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE) (a se vedea figura 2), este important să se reamintească structura și modalitățile de lucru ale acestei instituții. CJUE este formată din două instanțe: Curtea de Justiție (CJ) și Tribunalul. În cadrul CJ, avocaților generali li se repartizează cauze și aceștia prezintă concluzii care au rolul de a sprijini CJ în deliberările sale. |
| --- | --- |

15.

Figura 2

Componența Curții de Justiție a Uniunii Europene

Image 2

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Sursa:

| 16. | Tribunalul a fost creat cu scopul de a ușura sarcina de lucru a CJ și judecă în principal cauze introduse de persoane fizice sau de societăți împotriva actelor și a actelor normative ale UE care le privesc în mod direct pe acestea, precum și acțiunile prin care se solicită despăgubiri pentru prejudicii cauzate de instituțiile, organele, oficiile sau agențiile UE. Hotărârile Tribunalului pot fi atacate la CJ în termen de două luni și doar pe probleme de drept. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Datoriile contingente prezentate de SRB, precum și aspectele relevante pentru posibilele datorii contingente sunt prezentate în următoarele paragrafe. |
| --- | --- |

17.

Datoriile contingente legate de proceduri judiciare inițiate în urma unor decizii de rezoluție

| 18. | Prima și, până în prezent, singura rezoluție la nivelul UE a avut loc pentru Banco Popular Español S.A. (BPE) la 7 iunie 2017. SRB a adoptat schema de rezoluție, pe care Comisia a aprobat-o. BPE a fost evaluată ca fiind în curs de a intra în dificultate sau susceptibilă de a intra în dificultate. SRB a concluzionat că nu există nicio perspectivă rezonabilă ca măsuri alternative din partea sectorului privat să împiedice intrarea în dificultate a BPE și că rezoluția era în interesul public. Aceasta a implicat reducerea valorii contabile și conversia instrumentelor de capital, precum și vânzarea băncii pentru un euro (a se vedea caseta 2). |
| --- | --- |

18.

Caseta 2

Sinteză a principalelor elemente ale deciziei de rezoluție a SRB în ceea ce privește Banco Popular Español S.A.

| 1. | Reducerea valorii contabile și conversia instrumentelor de capital în cuantum de 4 130 de milioane EUR în aplicarea articolului 21 din Regulamentul MUR:






  — | Capital social: 2 098 de milioane EUR; |
| --- | --- | --- |

1.

—

Capital social: 2 098 de milioane EUR;

| — | Instrumente de fonduri proprii de nivelul 1 suplimentar: 1 347 de milioane EUR; și |
| --- | --- |

—

Instrumente de fonduri proprii de nivelul 1 suplimentar: 1 347 de milioane EUR; și

| — | Instrumente de fonduri proprii de nivel 2: 685 de milioane EUR. |
| --- | --- |

—

Instrumente de fonduri proprii de nivel 2: 685 de milioane EUR.

| 2. | Vânzarea activității către Banco Santander S.A. pentru 1 EUR în aplicarea articolului 24 din Regulamentul MUR. |
| --- | --- |

2.

| Sursa: | Decizia Comitetului unic de rezoluție din 7 iunie 2017 (SRB/EES/2017/08). |
| --- | --- |

Sursa:

| 19. | Împotriva SRB și a Comisiei au fost inițiate mai multe proceduri judiciare (a se vedea tabelul 3) referitoare la această primă decizie de rezoluție și la deciziile ulterioare a SRB de a nu supune rezoluției cele două bănci ABLV (a se vedea punctul 27).

  Tabelul 3


  Proceduri judiciare inițiate împotriva SRB și a Comisiei la CJUE (situația la sfârșitul lunii mai 2019)










  Cauze legate de | Numărul de cauze în care SRB și Comisia sunt ambele părți pârâte | Numărul de cauze în care SRB este pârât unic | Numărul de cauze în care Comisia este pârât unic | Total |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Decizia de rezoluție privind Banco Popular Español S.A. | 29 | 72 | 1 | 102 |
| Decizia privind ABLV Bank AS și ABLV Bank Luxembourg | 0 | 2 | 0 | 2 |
| TOTAL | 29 | 74 | 1 | 104 |
| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de comitet. |

19.

Tabelul 3

Proceduri judiciare inițiate împotriva SRB și a Comisiei la CJUE (situația la sfârșitul lunii mai 2019)

Cauze legate de

Numărul de cauze în care SRB și Comisia sunt ambele părți pârâte

Numărul de cauze în care SRB este pârât unic

Numărul de cauze în care Comisia este pârât unic

Total

Decizia de rezoluție privind Banco Popular Español S.A.

29

72

1

102

Decizia privind ABLV Bank AS și ABLV Bank Luxembourg

0

2

0

2

TOTAL

29

74

1

104

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor furnizate de comitet.

| 20. | Persoanele fizice și juridice au la dispoziție diferite căi de atac pe care le pot utiliza împotriva deciziilor instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor UE (a se vedea figura 3). Un tip de cale de atac este acțiunea în anulare împotriva unei decizii obligatorii din punct de vedere juridic care fie a fost adresată persoanei respective, fie o privește în mod direct și individual. Pentru a obține anularea unei decizii adoptate de UE sau de unul dintre organismele acesteia, reclamanții trebuie să își prezinte cererile introductive în termen de două luni de la publicarea respectivei decizii (13). Respectând această dispoziție, majoritatea acțiunilor au fost introduse în termen de două luni de la publicarea deciziei de rezoluție și nu solicitau decât anularea deciziei respective. Trebuie remarcat faptul că unii reclamanți susțin că au dreptul la despăgubiri în cazul în care decizia SRB este anulată (14). Or, pe baza jurisprudenței UE, acțiunile în anulare și acțiunile în despăgubiri urmăresc scopuri diferite. Prin urmare, aceste cereri nu par să conducă la datorii contingente, altele decât cheltuielile de judecată. |
| --- | --- |

20.

Figura 3

Căile de atac posibile împotriva deciziilor instituțiilor, organelor, oficiilor și agențiilor UE

Image 3

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza TFUE și a jurisprudenței. |
| --- | --- |

Sursa:

| 21. | Un alt tip de cale de atac este acțiunea în despăgubiri, în care se invocă o răspundere extracontractuală a Uniunii. Acțiunile în despăgubiri introduse împotriva UE în materie de răspundere extracontractuală (15) pot fi formulate în termen de maximum cinci ani. Pentru ca o acțiune în despăgubiri să aibă succes, reclamantul trebuie să demonstreze o încălcare suficient de gravă de către instituție a unei norme juridice destinate să confere drepturi persoanelor fizice, prejudicii efective suferite de reclamant și o legătură cauzală directă între actul ilicit și prejudicii. Până la sfârșitul lunii mai 2019, din 102 cauze legate de decizii cu privire la adoptarea sau nu a unei scheme de rezoluție, 23 fuseseră introduse de reclamanți care, pe lângă anularea deciziei de rezoluție, solicitau despăgubiri pentru presupusul prejudiciu suferit. În 13 dintre aceste 102 cauze, reclamanții solicitau numai despăgubiri pentru presupusele prejudicii suferite. |
| --- | --- |

21.

| 22. | În cadrul acțiunilor lor în anulare și/sau în despăgubiri, unii reclamanți au invocat, de asemenea, excepții de nelegalitate (16) (a se vedea figura 4). Potrivit acestor reclamanți, cadrul juridic aflat la baza rezoluției BPE, cum ar fi dispozițiile Regulamentului MUR, nu este conform cu Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE) și cu Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene (CDFUE). În cazul în care instanțele UE sunt de acord cu acest lucru, dispoziția contestată din cadrul juridic poate fi considerată, prin urmare, inaplicabilă. De asemenea, unii reclamanți au introdus acțiuni împotriva deciziei BCE legată de evaluarea ca „instituție în curs de a intra în dificultate sau susceptibilă de a intra în dificultate”. Datoriile contingente ale BCE nu intră însă în sfera prezentului audit (a se vedea punctul 4). De asemenea, au fost introduse acțiuni în anulare împotriva deciziei de aprobare adoptate de Comisie (a se vedea tabelul 3 și punctul 54) și împotriva deciziei de punere în aplicare luate de autoritatea națională de rezoluție din Spania, Fondo de Reestructuración Ordenada Bancaria (FROB). |
| --- | --- |

22.

Figura 4

Procesul decizional care duce la o rezoluție și litigiile în curs

Image 4

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza cadrului juridic. |
| --- | --- |

Sursa:

| 23. | Fiecare procedură judiciară începe cu depunerea unei cereri introductive de către reclamant, în care acesta precizează motivele și argumentele invocate, precum și concluziile sale. În termen de două luni (17), pârâtul este obligat să prezinte un memoriu în apărare. De regulă, reclamantul poate prezenta apoi o replică, iar pârâtul poate depune o duplică. Părțile care pot demonstra un interes în soluționarea cauzei pot interveni în procedură, depunând un memoriu în intervenție prin care sprijină concluziile uneia dintre părți. În plus, instanțele UE pot decide să adreseze întrebări specifice părților, la care acestea sunt obligate să răspundă. La finalul acestei proceduri scrise, instanțele UE pot decide să organizeze o ședință publică de audiere a pledoariilor la CJUE. Judecătorii deliberează apoi și pronunță o hotărâre în cadrul unei ședințe publice (a se vedea figura 5). |
| --- | --- |

23.

Figura 5

Procesarea tipică a unei cauze în cadrul CJUE

Image 5

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Sursa:

| 24. | Pe baza datelor de până în 2018, durata medie a tuturor procedurilor la CJUE era de aproximativ 18 luni (18). Durata cauzelor judecate de Tribunal era de aproximativ 20 de luni. Având în vedere numărul și complexitatea cauzelor referitoare la rezoluția BPE și similitudinea motivelor, Tribunalul a identificat și a selectat șase cauze-pilot care să treacă în a doua rundă constând în procedura scrisă și în ședința de audiere a pledoariilor (19). În ceea ce privește aceste șase proceduri, SRB este singurul pârât în două cauze, Comisia este singura pârâtă într-o cauză, iar în celelalte trei cauze Comisia și SRB sunt ambele părți pârâte. Toate celelalte cauze au fost suspendate de către Tribunal, în așteptarea pronunțării unei hotărâri definitive în cele șase cauze-pilot. Deși cele mai multe cauze au fost introduse în vara anului 2017, procedura pentru majoritatea cauzelor-pilot este în continuare în derulare (20). |
| --- | --- |

24.

| 25. | În ceea ce privește conturile finale aferente exercițiului 2018, Serviciul juridic al SRB a evaluat că probabilitatea unei ieșiri de resurse economice, ca urmare a proceselor pe rol referitoare la BPE, este „redusă” și, prin urmare, SRB nu a prezentat o datorie contingentă. Această concluzie a Serviciului juridic al SRB nu a fost formulată pe baza unor motive sau argumente în funcție de care să se decidă dacă probabilitatea unei ieșiri de resurse economice este sau nu redusă. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Curtea observă faptul că BPE a fost primul caz de rezoluție al SRB. Deși au fost introduse numeroase acțiuni în justiție, nu au fost încă pronunțate hotărâri și, prin urmare, la nivelul UE nu exista o jurisprudență. Pe baza probelor de audit examinate, Curtea a constatat că anumiți reclamanți susțineau că sunt îndeplinite cele trei condiții necesare pentru angajarea răspunderii extracontractuale a Uniunii. Dat fiind sistemul juridic complex, specific și fără precedent creat de noul cadru juridic de rezoluție, este dificil să se prevadă în această etapă rezultatul procedurilor judiciare în curs, dar, pe baza probelor de audit examinate, Curtea nu a identificat niciun element de probă care să contrazică concluzia formulată de SRB. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Pe lângă prima decizie de rezoluție, SRB a anunțat, la 24 februarie 2018, că nu va lua măsuri de rezoluție în ceea ce privește ABLV Bank AS și filiala acesteia, ABLV Bank Luxemburg, întrucât o rezoluție nu ar fi în interesul public (21). Decizia SRB a fost luată în urma evaluării prin care BCE considera că aceste bănci erau „în curs de a intra în dificultate sau susceptibile să intre în dificultate” din cauza unei deteriorări semnificative a situației lichidităților lor (22). În mai 2018, SRB a fost notificat cu privire la două procese introduse la Tribunal împotriva deciziei sale de a nu lua măsuri de rezoluție. Aceste cauze sunt pendinte. SRB a evaluat probabilitatea unei ieșiri de resurse economice ca urmare a acestor cauze ca fiind „redusă” (23) și, prin urmare, nu a prezentat o datorie contingentă. Pentru 2019 nu sunt așteptate hotărâri ale Tribunalului. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Curtea consideră că nu sunt necesare alte datorii contingente în afară de cele privind cheltuielile de judecată, deoarece cei doi reclamanți nu solicită deocamdată Tribunalului decât anularea deciziei SRB. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Regulamentul MUR prevede că, în urma unei decizii de rezoluție și în anumite circumstanțe, SRB poate avea obligația de a despăgubi autoritățile naționale de rezoluție pentru daunele pe care o instanță națională le-a obligat să le plătească (24). Prin urmare, este important ca SRB să aibă cunoștință de acțiunile în despăgubiri pendinte împotriva autorităților naționale de rezoluție din statele membre participante. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Toate schemele de rezoluție adoptate de SRB și aprobate de Comisie trebuie puse în aplicare la nivel național. Prin urmare, ca urmare a aprobării de către Comisie a schemei de rezoluție a BPE, autoritatea națională de rezoluție din Spania (FROB) a emis o decizie de punere în aplicare la 7 iunie 2017 (25). Împotriva deciziei adoptate de FROB au fost inițiate o serie de recursuri administrative, de acțiuni în răspundere civilă și de acțiuni în justiție. Decizia de punere în aplicare se bazează pe legislația națională și, prin urmare, face obiectul controlului jurisdicțional național. FROB transmite SRB un raport lunar privind punerea în aplicare a schemei de rezoluție și eventualele recursuri și acțiuni conexe. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Până la sfârșitul anului 2018, FROB primise 115 recursuri administrative împotriva deciziei de punere în aplicare menționate anterior, pe care le-a și respins. De asemenea, FROB a primit 1 063 de cereri de inițiere a unei proceduri administrative privind răspunderea extracontractuală a statului în temeiul legislației naționale spaniole. În plus, împotriva FROB au fost deschise 262 de procese. Trebuie însă subliniat faptul că aceste din urmă proceduri judiciare au fost suspendate de Audiencia Nacional din Spania până la adoptarea de către Tribunal a unei hotărâri cu privire la legalitatea deciziei de rezoluție, precum și cu privire la aspecte conexe, cum ar fi confidențialitatea dosarelor administrative aferente. |
| --- | --- |

31.

| 32. | În urma unei solicitări din partea SRB, FROB a evaluat ca fiind redusă probabilitatea unei ieșiri de resurse ca urmare a procedurilor administrative. De asemenea, FROB a informat SRB că nu este în măsură să estimeze rezultatul procedurilor judiciare suspendate, dat fiind că acestea depind în mare măsură de rezultatul procedurilor de la nivelul UE. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Pe lângă procedurile judiciare descrise în această secțiune, mai multe acțiuni noi au fost introduse în fața Comisiei de apel a SRB (26) în legătură cu rezoluția BPE. Acestea priveau însă doar accesul la documente și nu puteau antrena deci niciun fel de datorii contingente. |
| --- | --- |

33.

Datoriile contingente legate de principiul potrivit căruia niciun creditor nu trebuie să fie dezavantajat în raport cu procedurile normale de insolvență

| 34. | Pentru a garanta respectarea drepturilor de proprietate fundamentale (27), Regulamentul MUR prevede că niciun creditor nu trebuie să fie dezavantajat în cadrul procedurii de rezoluție în raport cu procedurile normale de insolvență. Conform acestui principiu (28), toți creditorii care ar fi putut beneficia de un tratament mai bun în cadrul procedurii obișnuite de insolvență trebuie să fie compensați din Fondul unic de rezoluție (29). Pentru a se evalua tratamentul creditorilor și al acționarilor, trebuie efectuată o evaluare a diferenței de tratament (a se vedea caseta 3). |
| --- | --- |

34.

Caseta 3

Evaluarea diferenței de tratament

| O evaluare a diferenței de tratament în cadrul procedurii de rezoluție este efectuată de un evaluator independent după fiecare rezoluție, pentru a stabili dacă acționarii și creditorii în legătură cu care au fost luate măsurile de rezoluție au dreptul la o astfel de compensație. Această procedură este denumită adesea „a treia evaluare” (valuation 3). Evaluarea diferenței de tratament presupune că, în locul rezoluției, banca respectivă ar fi făcut obiectul procedurilor normale de insolvență, pe baza legislației naționale în materie de insolvență, începând de la data rezoluției. În cadrul evaluării se compară apoi modul în care creditorii și acționarii ar fi fost afectați într-un astfel de scenariu în comparație cu rezoluția.







  Sursa: | analiza Curții de Conturi Europene cu privire la Regulamentul MUR. |
| --- | --- |

O evaluare a diferenței de tratament în cadrul procedurii de rezoluție este efectuată de un evaluator independent după fiecare rezoluție, pentru a stabili dacă acționarii și creditorii în legătură cu care au fost luate măsurile de rezoluție au dreptul la o astfel de compensație. Această procedură este denumită adesea „a treia evaluare” (valuation 3). Evaluarea diferenței de tratament presupune că, în locul rezoluției, banca respectivă ar fi făcut obiectul procedurilor normale de insolvență, pe baza legislației naționale în materie de insolvență, începând de la data rezoluției. În cadrul evaluării se compară apoi modul în care creditorii și acționarii ar fi fost afectați într-un astfel de scenariu în comparație cu rezoluția.

Sursa:

| 35. | La 13 iunie 2018, SRB a anunțat că a primit din partea evaluatorului independent, Deloitte, un raport privind evaluarea diferenței de tratament în cadrul rezoluției pentru BPE. Pe baza rezultatelor acestei evaluări și a concluziei preliminare potrivit căreia niciun creditor nu ar fi primit un tratament mai favorabil în cazul aplicării procedurii naționale de insolvență, SRB a publicat la 6 august 2018 un aviz cu privire la decizia sa preliminară de a nu plăti despăgubiri acționarilor și creditorilor afectați de rezoluția BPE (30). SRB estimează că există aproximativ 300 000 de creditori și acționari afectați (31). |
| --- | --- |

35.

| 36. | SRB a lansat ulterior un proces care permite acționarilor și creditorilor afectați să își exercite „dreptul de a fi ascultat” (32) (a se vedea figura 6). Acesta a permis părților înregistrate sau reprezentanților acestora să prezinte între 6 și 26 noiembrie 2018 observații scrise cu privire la decizia preliminară de a nu li se acorda despăgubiri și cu privire la motivele acestei decizii. SRB a declarat că examinează în prezent observațiile primite de la aproximativ 12 000 de părți individuale înregistrate (33), observații pe care le va lua în considerare, după caz, în vederea deciziei sale finale cu privire la acordarea sau nu de despăgubiri celor afectați. |
| --- | --- |

36.

Figura 6

Cronologia procesului desfășurat pentru Banco Popular Español S.A. în baza principiului potrivit căruia niciun creditor nu trebuie să fie dezavantajat

Image 6

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană. |
| --- | --- |

Sursa:

| 37. | Întrucât nu există o decizie finală cu privire la despăgubiri, SRB nu a prezentat în conturile sale pentru 2018 datorii contingente legate de principiul potrivit căruia niciun creditor nu trebuie să fie dezavantajat. |
| --- | --- |

37.

Datoriile contingente legate de contribuțiile băncilor la Fondul unic de rezoluție

| 38. | Băncile din zona euro sunt obligate prin lege să contribuie la FUR (a se vedea caseta 4). |
| --- | --- |

38.

Caseta 4

Fondul unic de rezoluție (FUR)

| Nivelul-țintă al Fondului unic de rezoluție este definit la cel puțin 1 % din cuantumul total al depozitelor garantate în uniunea bancară, nivel care trebuie să fie atins până la sfârșitul anului 2023. Pe baza depozitelor garantate existente la sfârșitul exercițiului 2018, acest cuantum s-ar ridica la aproximativ 60 de miliarde EUR. Pentru a atinge ținta respectivă, în 2019 au fost colectate contribuții anuale de la 3 186 de bănci, în valoare de 7,8 miliarde EUR. În iulie 2019, suma totală colectată era cu puțin sub 33 de miliarde EUR.







  Sursa: | SRB. |
| --- | --- |

Nivelul-țintă al Fondului unic de rezoluție este definit la cel puțin 1 % din cuantumul total al depozitelor garantate în uniunea bancară, nivel care trebuie să fie atins până la sfârșitul anului 2023. Pe baza depozitelor garantate existente la sfârșitul exercițiului 2018, acest cuantum s-ar ridica la aproximativ 60 de miliarde EUR. Pentru a atinge ținta respectivă, în 2019 au fost colectate contribuții anuale de la 3 186 de bănci, în valoare de 7,8 miliarde EUR. În iulie 2019, suma totală colectată era cu puțin sub 33 de miliarde EUR.

Sursa:

| 39. | Contribuțiile ex ante pentru exercițiul 2015 au fost calculate și colectate de autoritățile naționale de rezoluție, care le-au transferat către SRB în ianuarie 2016. Contribuțiile anuale ex ante sunt ajustate de-a lungul anilor, până în 2023, prin deduceri pentru sumele deja plătite în 2015. Unele autorități naționale de rezoluție nu au transferat în integralitate contribuțiile pentru 2015 la Fondul unic de rezoluție, din cauza unor acțiuni naționale de rezoluție aflate în derulare înainte de sfârșitul anului 2015. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Începând din 2016, SRB calculează el însuși contribuțiile, în strânsă cooperare cu autoritățile naționale de rezoluție. Contribuția fiecărei bănci se calculează pe baza unei contribuții forfetare și a unei contribuții ajustate în funcție de risc pentru băncile mai mari. Informațiile solicitate sunt furnizate de bănci prin intermediul autorităților naționale de rezoluție. SRB pune la dispoziția fiecărei autorități naționale de rezoluție un formular standard care conține toate informațiile referitoare la fiecare bancă aflată în domeniul său de competență, inclusiv valoarea contribuțiilor ex ante care trebuie plătite, detaliile calculului și datele bancare subiacente. Pe baza calculului furnizat de SRB, autoritățile naționale de rezoluție (ANR) colectează contribuțiile și transferă sumele către FUR, care este gestionat de SRB (a se vedea figura 7). |
| --- | --- |

40.

Figura 7

Procesul de colectare a contribuțiilor ex ante și căile de atac

Image 7

| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza cadrului juridic; |
| --- | --- |

Sursa:

| 41. | Într-un total de patru state membre, mai multe bănci au inițiat proceduri administrative sau judiciare prin care atacă deciziile privind contribuțiile lor ex ante. Majoritatea băncilor au introdus astfel de acțiuni împotriva notificării respective trimise de autoritatea națională de rezoluție (34), care este temeiul juridic pentru plata contribuției. Astfel, la 21 iunie 2019, la nivel național erau în curs 625 de proceduri administrative sau judiciare împotriva contribuțiilor ex ante. În plus, întrucât contribuțiile sunt calculate și stabilite de SRB, reclamanții au introdus de asemenea proceduri judiciare la CJUE împotriva deciziilor SRB privind contribuțiile ex ante pentru anii 2016-2018. La data de 21 iunie 2019, erau pendinte 16 proceduri. 15 dintre acestea se aflau pe rolul Tribunalului, iar într-un caz este vorba de un recurs aflat pe rolul CJ formulat împotriva unei hotărâri a Tribunalului. De asemenea, a existat o cerere din partea unei instanțe naționale prin care se solicită o decizie preliminară a CJ cu privire la interpretarea dreptului UE în ceea ce privește contribuțiile ex ante (35). Acțiunea nu era însă îndreptată împotriva SRB. |
| --- | --- |

41.

| 42. | După cum s-a explicat mai sus, sistemul instituit pentru calcularea și colectarea contribuțiilor ex ante pentru FUR include responsabilități partajate între UE și statele membre. Acțiunile în justiție introduse împotriva contribuțiilor ex ante ridică, prin urmare, problema delicată a controlului jurisdicțional al deciziilor luate de SRB în ceea ce privește contribuțiile la FUR (36). SRB a afirmat în trecut că nu este încă clar dacă reclamanții pot introduce acțiuni în justiție la nivel european vizând contribuțiile ex ante. Avocatul general a afirmat în concluziile prezentate la 9 iulie 2019 în cauza C-414/18 că, pe baza jurisprudenței, instanțele naționale nu se pot pronunța cu privire la legalitatea deciziilor adoptate de SRB, cum ar fi decizia SRB privind contribuțiile ex ante, și că CJUE are competență exclusivă în această privință (37). Numai o hotărâre definitivă a CJ poate aduce însă securitate juridică. În lipsa unei astfel de hotărâri, ipoteza de lucru utilizată de Curte pentru prezentul raport este că pot rezulta posibile ieșiri de resurse atât ca urmare a procedurilor administrative și judiciare de la nivel național formulate împotriva actelor juridice ale autorităților naționale de rezoluție, cât și ca urmare a acțiunilor în justiție introduse la nivelul UE împotriva actelor juridice ale SRB cu privire la contribuțiile ex ante la FUR. |
| --- | --- |

42.

| 43. | În conturile sale anuale finale privind exercițiul 2018, SRB a prezentat datorii contingente legate de contribuții ex ante, care decurg din procedurile judiciare aflate pe rolul Tribunalului. SRB a evaluat că există datorii contingente în valoare de 50 de milioane EUR legate de șapte cauze (38). Pentru o mai mare transparență, SRB a comunicat că, la sfârșitul anului 2018, contribuțiile ex ante contestate în fața CJUE se ridicau în total la 222,7 milioane EUR. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Pentru a se asigura o gestionare adecvată a riscurilor și o contabilizare corespunzătoare, este esențială o cunoaștere adecvată a riscurilor financiare la care este expus SRB. Pe baza recomandărilor prezentate de Curte în 2018, SRB și-a îmbunătățit sistemul de control intern cu privire la datoriile contingente care decurg din procesele introduse la nivel național în legătură cu contribuțiile ex ante. SRB solicită autorităților naționale de rezoluție o listă detaliată a procedurilor în curs vizând contribuțiile ex ante. În plus, acestor autorități li se solicită să prezinte o asigurare scrisă cu privire la informațiile furnizate, precum și o evaluare a probabilității de succes a procedurilor inițiate în legătură cu contribuțiile ex ante. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Din informațiile primite de la autoritățile naționale de rezoluție rezultă că au fost inițiate proceduri administrative și judiciare împotriva deciziilor referitoare la contribuții luate de patru autorități naționale de rezoluție. Trei dintre acestea au declarat însă că nu sunt în măsură să evalueze probabilitatea de succes a procedurilor în curs, având în vedere incertitudinile descrise la punctul 42 și faptul că nu există încă o jurisprudență în materie. O singură autoritate națională de rezoluție a pus la dispoziția SRB o evaluare detaliată, în care se concluziona că probabilitatea unei ieșiri de resurse ca urmare a unei cauze nu era redusă. Pe baza acestei evaluări, SRB a prezentat datorii contingente în valoare de 40 de milioane EUR legate de procedurile de la nivel național (39), dar nu a prezentat nicio datorie contingentă pentru cazurile din cele trei state membre în care autoritățile naționale de rezoluție au afirmat că nu sunt în măsură să efectueze o evaluare. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Curtea ia notă de faptul că este dificil să se evalueze care sunt sumele exacte expuse riscului. În această privință, prezentarea contabilă de către SRB a datoriilor contingente aferente contribuțiilor ex ante reprezintă o îmbunătățire în comparație cu anii precedenți, în care toate sumele contestate au fost pur și simplu prezentate drept datorii contingente, fără să existe o evaluare a cazurilor specifice. Pe baza probelor de la SRB pe care le-a analizat, Curtea concluzionează că SRB a depus eforturi rezonabile pentru a stabili dacă aceste cazuri reprezentau datorii contingente și le-a raportat în mod corect. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Pe lângă datoriile contingente prezentate în legătură cu contribuțiile ex ante, SRB a comunicat și valorile totale ale contribuțiilor ex ante care fac obiectul unor proceduri administrative sau judiciare. Acestea se ridică la aproximativ 2 miliarde EUR, din care 1,8 miliarde privesc cauze introduse la nivel național, iar 222,7 milioane privesc cauze aflate pe rolul Tribunalului (a se vedea tabelul 4). Deși este posibil ca doar o mică parte din aceste sume să trebuiască să fie rambursate vreodată reclamanților și ele ar fi compensate prin contribuții ex ante viitoare din partea tuturor băncilor care intră în domeniul de competență al SRB, prezentarea acestor date oferă părților interesate informații contextuale utile.

  Tabelul 4


  Evoluția sumelor contestate la nivel național în legătură cu contribuțiile ex ante la FUR










  Contribuții aferente exercițiului | Numărul de cauze
  Mai 2019 | Sume contestate
  Mai 2019
  (în milioane EUR) | Numărul de cauze
  Mai 2018 | Sume contestate
  Mai 2018
  (în milioane EUR) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 2019 | 135 | 5,7 | — | — |
| 2018 | 114 | 586,8 | 122 | 597,1 |
| 2017 | 131 | 559,1 | 131 | 559,1 |
| 2016 | 240 | 562,9 | 241 | 565,5 |
| 2015 | 5 | 84,1 | 5 | 84,1 |
| TOTAL | 625 | 1 765,9 | 499 | 1 805,8 |
| Sursa: | Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor SRB; sume rotunjite la cel mai apropiat milion. |

47.

Tabelul 4

Evoluția sumelor contestate la nivel național în legătură cu contribuțiile ex ante la FUR

Contribuții aferente exercițiului

Numărul de cauze

Mai 2019

Sume contestate

Mai 2019

(în milioane EUR)

Numărul de cauze

Mai 2018

Sume contestate

Mai 2018

(în milioane EUR)

2019

135

5,7

—

—

2018

114

586,8

122

597,1

2017

131

559,1

131

559,1

2016

240

562,9

241

565,5

2015

5

84,1

5

84,1

TOTAL

625

1 765,9

499

1 805,8

Sursa:

Curtea de Conturi Europeană, pe baza datelor SRB; sume rotunjite la cel mai apropiat milion.

| 48. | Așa cum se arată în conturile SRB, trebuie remarcat faptul că un cuantum de 198 de milioane EUR din suma contestată este vizat atât de proceduri inițiate în fața instanțelor naționale, cât și de proceduri inițiate la instanțele UE. În cazul în care aceste proceduri au câștig de cauză, suma relevantă sau o parte a acesteia va fi rambursată doar o singură dată, după caz. |
| --- | --- |

48.

Datoriile contingente legate de contribuții administrative

| 49. | În fiecare an, SRB colectează contribuții administrative pentru finanțarea cheltuielilor sale de funcționare. Toate băncile care intră sub incidența Regulamentului MUR din cele 19 state membre participante trebuie să contribuie la cheltuielile administrative ale SRB. În ianuarie 2018, a intrat în vigoare sistemul definitiv al contribuțiilor la cheltuielile administrative ale SRB, creându-se astfel un sistem permanent pentru contribuțiile administrative (40). Spre deosebire de contribuțiile ex ante la FUR, contribuțiile administrative nu sunt colectate prin intermediul autorităților naționale de rezoluție, ci direct de către comitet. Acestea sunt colectate per grup bancar, în timp ce contribuțiile ex ante sunt colectate pentru fiecare entitate. Din această cauză, numărul de bănci aflate în sfera respectivă de colectare a contribuțiilor este diferit. |
| --- | --- |

49.

| 50. | În februarie 2019, SRB a calculat contribuțiile administrative anuale pentru exercițiul financiar 2019 pe baza datelor furnizate de BCE referitoare la situația de la sfârșitul anului 2017. Pe baza acestor calcule, SRB a trimis băncilor avizele de plată pentru contribuțiile care le priveau. Până la sfârșitul lunii martie 2019, SRB colectase contribuții administrative în valoare de 88,8 milioane EUR de la 2 660 de bănci (a se vedea tabelul 5). Instituțiile semnificative au plătit aproximativ 95 % din aceste contribuții. Suma colectată a fost mai mică decât cea din 2018, deoarece a fost redusă cu sume bugetare mai mari reportate din 2017. Dacă este necesar, în cursul următorului ciclu de calcul din primul trimestru al anului 2020, contribuțiile vor fi recalculate pe baza informațiilor privind modificările de la nivelul sferei de colectare sau de la nivelul statutului instituțiilor de la sfârșitul anului 2019.

  Tabelul 5


  Contribuțiile administrative colectate de SRB | 2019 | 2018 | 2017 | 2016 | 2015 |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Numărul de bănci | 2 660 | 2 729  (*1) | 2 819  (*1) | 2 963  (*1) | 3 060  (*1) |
| Suma totală plătită
  (în milioane EUR) | 88,8 | 91,4 | 83,0 | 56,7 | 21,8 |
| Sursa: | SRB; sume rotunjite la cel mai apropiat milion. |

50.

Tabelul 5

Contribuțiile administrative colectate de SRB

2019

2018

2017

2016

2015

Numărul de bănci

2 660

2 729  (*1)

2 819  (*1)

2 963  (*1)

3 060  (*1)

Suma totală plătită

(în milioane EUR)

88,8

91,4

83,0

56,7

21,8

Sursa:

SRB; sume rotunjite la cel mai apropiat milion.

| 51. | Avizele de plată pentru contribuțiile administrative pot fi contestate la Comisia de apel a SRB în termen de șase săptămâni (41). Deciziile Comisiei de apel pot fi atacate la Tribunal. În 2018, băncile au introdus trei recursuri împotriva unor astfel de avize. Comisia de apel a respins toate cele trei recursuri, dar a observat în unul dintre cazuri că SRB va trebui să recalculeze în cursul următorului ciclu contribuțiile administrative care trebuiau plătite pentru 2018 de partea care a formulat recursul și va trebui să ramburseze sumele rezultate (42). Banca respectivă și-a pierdut licența bancară în cursul anului 2018. Prin urmare, pentru o parte din anul 2018, ea nu s-a mai aflat în sfera vizată de contribuțiile administrative. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Astfel cum se prevede în cadru, în contextul calculării contribuțiilor administrative pentru exercițiul financiar 2019, SRB a recalculat contribuțiile anuale pentru 2018 ale băncilor care au cunoscut modificări la nivelul sferei sau al statutului în cursul anului 2018 (43), utilizând în acest sens datele furnizate de BCE referitoare la situația din ianuarie 2019. La data de 21 iunie 2019 nu erau pendinte recursuri sau proceduri judiciare privind contribuțiile administrative. În consecință, SRB nu a prezentat datorii contingente pentru contribuțiile administrative. |
| --- | --- |

52.

Informații suplimentare privind procedurile judiciare

| 53. | Procedurile introduse împotriva SRB și a autorităților naționale de rezoluție au un cost din perspectiva resurselor financiare și umane implicate. Costurile vor fi suportate direct de către aceste autorități și, în consecință, de către toate băncile prin intermediul contribuțiilor lor. În 2018, SRB a angajat 5 milioane EUR pentru servicii juridice externe legate de proceduri judiciare pentru următorii ani. La sfârșitul exercițiului 2018, șase dintre cei 14 angajați din Serviciul juridic al SRB se ocupau de acțiunile în instanță. În 2019, urmau să fie recrutate în cadrul echipei responsabile de acțiunile în instanță alte trei persoane. |
| --- | --- |

53.

Partea a doua –   Datoriile contingente ale Comisiei

| 54. | Comisia Europeană a confirmat că, la 31 decembrie 2018, nu avea datorii contingente ca urmare a îndeplinirii sarcinii sale în temeiul Regulamentului MUR. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Jurisprudența UE (44) limitează delegarea de competențe către agențiile UE, precum SRB, la competențele executive și, prin urmare, limitează delegarea de competențe discreționare. Prin urmare, astfel cum se prevede în Regulamentul MUR, o schemă de rezoluție intră în vigoare doar dacă este aprobată de Comisie. De asemenea, Comisia se poate opune oricăror aspecte discreționare ale schemei de rezoluție propuse. În cazul în care Comisia se opune schemei de rezoluție din motive legate de criteriul interesului public sau solicită o modificare semnificativă în utilizarea FUR, Comisia trebuie să propună eventualele modificări Consiliului (45). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Comisia a aprobat la 7 iunie 2017 prima decizie de rezoluție (46) adoptată de SRB. În legătură cu schema de rezoluție vizată de această decizie, împotriva Comisiei au fost inițiate la Tribunal 30 de proceduri judiciare (47). Toți cei 30 de reclamanți au introdus acțiuni în anulare împotriva deciziei Comisiei, iar opt dintre aceștia au introdus și acțiuni în despăgubiri. Cauzele se află în continuare pe rol și nu au făcut obiectul unei hotărâri a Tribunalului. Întrucât rezoluția BPE nu a implicat un sprijin financiar public sau utilizarea FUR (a se vedea punctul 2), Comisia nu a efectuat o evaluare a ajutorului de stat sau a ajutorului din partea fondului. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Ca și în cazul conturilor pentru 2017, Comisia a decis, pe baza evaluării sale contabile, să nu prezinte datorii contingente pentru aceste cauze. Unul dintre motivele invocate pentru evaluarea contabilă este că, din informațiile disponibile, reiese că niciun reclamant nu a demonstrat în mod suficient răspunderea extracontractuală a Comisiei. În special, Comisia a arătat că nu exista o încălcare suficient de gravă a unei norme de drept menite să confere drepturi persoanelor fizice (a se compara cu punctul 21). Prin urmare, în opinia Comisiei, probabilitatea unei ieșiri de resurse în legătură cu decizia sa de aprobare este redusă. De asemenea, Comisia a arătat că nu este posibil ca vreun reclamant să fi suferit un prejudiciu, dat fiind că alternativa la rezoluție ar fi fost o procedură de insolvență în temeiul normelor naționale. Orice acționar sau creditor care ar fi primit un tratament mai favorabil în cazul aplicării procedurii de insolvență va fi compensat în cadrul procedurii în curs desfășurate în baza principiului potrivit căruia niciun creditor nu trebuie să fie dezavantajat (a se vedea punctele 34-37). Prin urmare, Comisia a arătat că, pe baza largii sale experiențe, riscurile financiare care ar putea decurge din aceste cauze sunt reduse. |
| --- | --- |

57.

| 58. | În urma examinării eșantionului, Curtea a constatat că anumiți reclamanți susțineau că sunt îndeplinite condițiile necesare pentru angajarea răspunderii extracontractuale a Uniunii. Curtea observă că, în această fază, orice predicție este complicată, dat fiind cadrul juridic relativ nou în materie de rezoluție, care dă naștere la un sistem juridic complex, specific și fără precedent. Curtea nu a identificat însă elemente de probă care să contrazică evaluarea Comisiei. |
| --- | --- |

58.

| 59. | În plus față de cauzele legate de rezoluția BPE, Comisia a făcut obiectul a două acțiuni în instanță referitoare la contribuțiile ex ante la FUR. În ambele cazuri, Comisia este parte pârâtă împreună cu SRB. O cauză este pendinte la Tribunal, iar cea de a doua este o decizie preliminară pendinte la CJ. Curtea este de acord cu evaluarea Comisiei potrivit căreia nu este necesară prezentarea de datorii contingente pentru aceste cauze. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Curtea observă că Serviciul juridic al Comisiei dispune de un proces adecvat pentru a evalua probabilitatea pentru fiecare acțiune în justiție în parte și pentru a prezenta motive și argumentări. Procesul pune la dispoziția contabilului evaluările necesare pentru prezentarea oricăror datorii contingente sau provizioane care decurg din acțiuni în justiție. |
| --- | --- |

60.

Partea a treia –   Datoriile contingente ale Consiliului

| 61. | Curtea a primit de la contabilul Consiliului o scrisoare de reprezentare, în care se arăta că, la 31 decembrie 2018, Consiliul nu avea datorii contingente rezultate din îndeplinirea sarcinilor acestuia în temeiul Regulamentului MUR. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Pe baza evaluării sale cu privire la o schemă de rezoluție propusă de SRB, Comisia poate formula obiecții cu privire la aceasta. În cazul în care obiecția este legată de criteriul interesului public sau solicită o modificare semnificativă în utilizarea FUR, Comisia trebuie să propună modificarea respectivă Consiliului (a se vedea punctul 55). Până în prezent, Consiliul nu a fost implicat în nicio decizie de rezoluție. La sfârșitul anului 2017, Consiliul a făcut însă obiectul unei acțiuni în justiție referitoare la BPE. În 2018, acțiunea a fost declarată inadmisibilă în măsura în care aceasta era îndreptată împotriva Consiliului (48). Prin urmare, pentru Consiliu nu rezultă datorii contingente. |
| --- | --- |

62.

CONCLUZII ȘI RECOMANDĂRI

| 63. | Curtea observă că orice predicție prezentată în această etapă cu privire la rezultatul procedurilor judiciare introduse împotriva SRB, a Comisiei și a Consiliului este complicată, dat fiind cadrul juridic relativ nou în materie de rezoluție, care dă naștere la un sistem juridic complex, specific și fără precedent. Curtea nu a identificat însă elemente de probă care să contrazică aprecierile formulate de SRB, de Comisie și de Consiliu cu privire la eventuale datorii contingente care decurg din îndeplinirea sarcinilor lor în temeiul Regulamentului MUR (a se vedea punctele 26, 46, 58, 59 și, respectiv, 62). Au fost observate însă anumite deficiențe care necesită atenție din partea conducerii. |
| --- | --- |

63.

| 64. | În ceea ce privește conturile finale aferente exercițiului 2018, Serviciul juridic al SRB a evaluat probabilitatea unei ieșiri de resurse economice ca urmare a proceselor pe rol referitoare la BPE ca fiind „redusă” și, prin urmare, nu a prezentat nicio datorie contingentă. Această evaluare a unei probabilități „reduse” nu era însă susținută prin prezentarea de motive sau argumente (a se vedea punctul 25). În comparație, Comisia a evaluat probabilitățile legate de procedurile judiciare individuale și a prezentat motivele de la baza evaluării sale (a se vedea punctul 60). |
| --- | --- |

64.

Recomandarea 1

Evaluarea internă a probabilității unei ieșiri de resurse

| Atunci când evaluează probabilitatea unei ieșiri de resurse economice ca rezultat al unor proceduri judiciare, SRB ar trebui să includă motive și argumente adecvate pentru fiecare caz în parte.

  Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: prezentarea conturilor SRB aferente exercițiului 2019. |
| --- |

Atunci când evaluează probabilitatea unei ieșiri de resurse economice ca rezultat al unor proceduri judiciare, SRB ar trebui să includă motive și argumente adecvate pentru fiecare caz în parte.

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: prezentarea conturilor SRB aferente exercițiului 2019.

| 65. | În comparație cu anii precedenți, SRB și-a îmbunătățit prezentarea contabilă a datoriilor contingente aferente contribuțiilor ex ante la fond. SRB și-a adaptat abordarea pentru a furniza o estimare mai precisă a datoriilor contingente care decurg din acțiunile în justiție legate de contribuțiile ex ante (a se vedea punctul 46). |
| --- | --- |

65.

| 66. | Cu toate acestea, există în continuare incertitudini legate de efectul acțiunilor în justiție de la nivel național și de la nivelul UE (a se vedea punctul 42). În lipsa securității juridice, SRB și-a îmbunătățit cadrul de control intern pentru monitorizarea cauzelor introduse la nivel național. Trei dintre cele patru autorități naționale de rezoluție în chestiune au informat însă SRB că nu erau în măsură să evalueze probabilitatea unei ieșiri de resurse ca urmare a procedurilor naționale introduse împotriva deciziilor lor cu privire la contribuțiile ex ante. Deși aceste trei autorități au declarat că nu au putut evalua probabilitatea, SRB nu a prezentat nicio datorie contingentă în legătură cu cauzele respective (a se vedea punctele 44 și 45). |
| --- | --- |

66.

Recomandarea 2

Prezentarea datoriilor contingente aferente cauzelor introduse la nivel național

| În cazul în care probabilitatea unei ieșiri de resurse nu poate fi estimată din cauza acțiunilor în justiție introduse în legătură cu contribuțiile ex ante, acest lucru înseamnă că o ieșire nu poate fi exclusă și că ar trebui prezentată o datorie contingentă.
  Această recomandare este prezentată sub rezerva evoluțiilor legate de procedurile judiciare (a se vedea punctul 42).

  Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: prezentarea conturilor SRB aferente exercițiului 2019. |
| --- |

În cazul în care probabilitatea unei ieșiri de resurse nu poate fi estimată din cauza acțiunilor în justiție introduse în legătură cu contribuțiile ex ante, acest lucru înseamnă că o ieșire nu poate fi exclusă și că ar trebui prezentată o datorie contingentă.

Această recomandare este prezentată sub rezerva evoluțiilor legate de procedurile judiciare (a se vedea punctul 42).

Data-țintă pentru punerea în aplicare a recomandării: prezentarea conturilor SRB aferente exercițiului 2019.

Prezentul raport a fost adoptat de Camera IV, condusă de domnul Alex Brenninkmeijer, membru al Curții de Conturi, la Luxemburg, în ședința sa din 12 noiembrie 2019.

Pentru Curtea de Conturi

Klaus-Heiner LEHNE

Președinte

---

(1)  Așa cum este utilizat în prezentul raport, termenul „bancă” se referă la entitățile definite la articolul 2 din Regulamentul MUR.

1

(2)  O listă a băncilor pentru care SRB este autoritatea de rezoluție poate fi găsită la adresa: https://srb.europa.eu/en/content/banks-under-srbs-remit

2

(3)  Articolul 18 din Regulamentul MUR.

3

(4)  Articolul 92 alineatul (8) din Regulamentul MUR.

4

(5)  Articolul 92 alineatul (4) din Regulamentul MUR.

5

(6)  Articolul 98 alineatul (4) din Regulamentul delegat (UE) 2019/715.

6

(7)  Rapoartele anuale ale Curții de Conturi Europene privind exercițiul financiar 2018.

7

(8)  Raportul anual privind agențiile UE pentru exercițiul financiar 2018, secțiunea 3.35.

8

(9)  În temeiul articolului 104 alineatul (1) din Regulamentul delegat (UE) 2019/715, un auditor extern privat verifică conturile anuale. În vederea întocmirii raportului său anual specific privind organismul Uniunii, în conformitate cu articolul 287 alineatul (1) din TFUE, Curtea de Conturi Europeană ia în considerare activitatea de audit desfășurată de auditorul extern privat.

9

(10)  A se vedea articolul 287 alineatul (3) din TFUE și articolul 92 alineatul (8) din Regulamentul MUR.

10

(11)  Prima recomandare a raportului Curții privind datoriile contingente pentru exercițiul 2017 viza tocmai acest aspect.

11

(12)  A se vedea articolul 76 din Regulamentul MUR.

12

(13)  Articolul 263 din TFUE definește acest termen ca fiind de două luni de la publicarea actului, de la notificarea acestuia reclamantului sau, în lipsa unei notificări, de la data la care reclamantul a luat cunoștință de actul respectiv.

13

(14)  A se vedea articolul 85 alineatul (4) din Directiva 2014/59/UE.

14

(15)  Articolul 268 din TFUE, articolul 87 alineatul (5) din Regulamentul MUR și articolul 46 din Statutul Curții de Justiție.

15

(16)  Articolul 277 din TFUE.

16

(17)  În circumstanțe excepționale, acest termen poate fi prelungit la cererea motivată a pârâtului, întemeiată pe articolul 81 din Regulamentul de procedură al Tribunalului (JO L 105, 23.4.2015, p. 1). O astfel de prelungire a avut loc în majoritatea cazurilor legate de rezoluția BPE.

17

(18)  Curtea de Justiție a Uniunii Europene, Raportul anual pe 2018, p. 18.

18

(19)  Raportul anual pe 2018 al SRB, secțiunea 5.4.1.

19

(20)  La 25 octombrie 2019, Tribunalul a respins acțiunea introdusă în cauza-pilot T-557/17 ca fiind inadmisibilă.

20

(21)  Regulamentul MUR prevede că băncile ar trebui în mod normal să fie lichidate în cadrul procedurilor naționale de insolvență. Excepția este măsura de rezoluție, atunci când aceasta este în interesul public.

21

(22)  Evaluare pentru a se stabili dacă o instituție este în curs de a intra în dificultate sau susceptibilă de a intra în dificultate, adoptată de BCE la 23 februarie: https://www.bankingsupervision.europa.eu/ecb/pub/pdf/ssm.2019_FOLTF_assessment_ABLV_Bank_AS~48046b4adb.en.pdf

22

(23)  Conturile anuale finale ale SRB, J, p. 35.

23

(24)  Articolul 87 alineatul (4) din Regulamentul MUR.

24

(25)  Decizie adoptată de Comitetul director al FROB la 7 iunie 2017 cu privire la Banco Popular Español S.A.: http://www.frob.es/en/Lists/Contenidos/Attachments/419/ProyectodeAcuerdoreducido_EN_v1.pdf

25

(26)  Anumite decizii ale SRB, cum ar fi cele privind contribuțiile administrative și accesul la documente, pot fi contestate în fața Comisiei de apel a SRB, pe baza articolului 85 din Regulamentul MUR.

26

(27)  Articolul 17 alineatul (1) din CDFUE.

27

(28)  Articolul 15 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul MUR.

28

(29)  Articolul 20 alineatul (16) și articolul 76 alineatul (1) litera (e) din Regulamentul MUR.

29

(30)  Avizul din 2 august 2018 al Comitetului Unic de Rezoluție referitor la decizia sa preliminară privind necesitatea acordării de compensații acționarilor și creditorilor în legătură cu care au fost luate măsurile de rezoluție privind Banco Popular Español S.A. și referitor la lansarea procesului privind exercitarea dreptului de a fi ascultat (SRB/EES/2018/132).

30

(31)  Raportul anual pe 2018 al SRB, nota de subsol 16, p. 32.

31

(32)  În temeiul articolului 41 alineatul (2) litera (a) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene.

32

(33)  Raportul anual pe 2018 al SRB, p. 32.

33

(34)  În funcție de cadrul juridic din statele membre participante, autoritățile naționale de rezoluție notifică băncile prin intermediul unor acte administrative, al unor decizii sau al unor notificări.

34

(35)  În temeiul articolului 267 TFUE, instanțele judecătorești din statele membre pot solicita decizii preliminare cu privire la interpretarea dreptului UE.

35

(36)  Concluziile avocatului general Manuel Campos Sánchez-Bordona prezentate la 9 iulie 2019 în cauza C-414/18, punctul 26.

36

(37)  Concluziile avocatului general Manuel Campos Sánchez-Bordona prezentate la 9 iulie 2019 în cauza C-414/18, punctele 29-31.

37

(38)  Conturile anuale ale SRB, p. 34.

38

(39)  Conturile anuale ale SRB, p. 33.

39

(40)  Regulamentul delegat (UE) 2017/2361.

40

(*1)  pentru perioada 2015-2018, numărul băncilor reflectă o medie anuală întrucât contribuțiile pentru acești ani au fost recalculate în 2018, când a intrat în vigoare sistemul definitiv; în scopul calculării contribuțiilor administrative, 2015 include lunile noiembrie și decembrie ale anului 2014.

*1

(41)  Articolul 85 alineatul (3) din Regulamentul MUR.

41

(42)  Decizia luată de Comisia de apel a SRB la 13 august 2018 în cazul 04/18, punctul 16.

42

(43)  O astfel de modificare poate fi cauzată de reclasificarea unei bănci ca „mai puțin semnificativă” sau ca „semnificativă” sau de retragerea unei licențe bancare.

43

(44)  Doctrina Meroni, astfel cum a fost stabilită în cauzele 9/56 și 10/56, Meroni & Co, Industrie Metallurgiche/Înalta Autoritate, [1957-1958], Rec., p. 133 și cauza C-270/12, Regatul Unit/Parlamentul European și Consiliul Uniunii Europene [ECLI:EU:C:2014:18].

44

(45)  Articolul 18 alineatul (7) din Regulamentul MUR.

45

(46)  Aprobarea schemei de rezoluție privind Banco Popular Español S.A. (BPE).

46

(47)  Comisia este pârât unic doar într-una dintre aceste 30 de cauze.

47

(48)  Ordonanța Tribunalului (Camera a opta) din 14 iunie 2018 – Cambra Abaurrea/Parlamentul și alții (cauza T-553/17).

48

---

ANEXĂ

Situația acțiunilor întreprinse în urma recomandărilor din exercițiile anterioare

| Exercițiu | Recomandare | Stadiu | Detalii |
| --- | --- | --- | --- |
| 2017 | SRB ar trebui să elaboreze orientări contabile detaliate. Acestea ar trebui să abordeze și chestiunea constituirii de provizioane pentru costuri juridice. | Finalizată | SRB a definit orientări contabile interne, bazate pe standardele relevante. |
| 2017 | Comitetul ar trebui să instituie un proces adecvat, inclusiv un sistem informatic care să garanteze că toate tipurile de datorii contingente sunt corect contabilizate și raportate. Autoritățile naționale de rezoluție ar trebui să aibă acces la acest sistem informatic pentru a putea înregistra eventualele datorii contingente. | Finalizată | SRB nu dispune încă de un sistem informatic specific, dar a introdus, în schimb, un sistem de control intern pentru a asigura caracterul adecvat al informațiilor provenite de la autoritățile naționale de rezoluție. |
| 2018 | Având în vedere creșterea numărului de cazuri care antrenează datorii contingente și complexitatea lor, Curtea reiterează recomandarea pe care a formulat-o în raportul de anul trecut. Comitetul Unic de Rezoluție ar trebui să finalizeze și să aprobe proiectul său de orientări contabile. Orientările contabile ar trebui să fie aplicate în integralitate pentru conturile aferente exercițiului 2018 și ar trebui să includă constituirea de provizioane sau prezentarea de informații cu privire la cheltuielile de judecată. | Finalizată | SRB a aprobat și a aplicat orientările sale contabile privind recursurile administrative și acțiunile în instanță. |
| 2018 | Pe baza datelor disponibile, cum ar fi creanțe cuantificabile, hotărâri judecătorești și date istorice, Comitetul Unic de Rezoluție și Comisia ar trebui să reevalueze în mod temeinic situația în perspectiva conturilor privind exercițiul 2018. Această reevaluare ar trebui realizată în conformitate cu Norma contabilă nr. 10 a UE: „Provizioane, datorii contingente și active contingente”. | Finalizată | SRB și-a adaptat abordarea pentru a furniza o estimare mai precisă a datoriilor contingente care decurg din acțiunile în instanță legate de contribuțiile ex ante.
  Comisia și-a evaluat datoriile contingente pe baza informațiilor disponibile. Nu există însă, deocamdată, o jurisprudență referitoare la creanțele specifice. |
| 2018 | Conform standardelor de control intern, Comitetul Unic de Rezoluție ar trebui să stabilească proceduri și controale adecvate pentru a asigura exactitatea, exhaustivitatea și disponibilitatea în timp util a informațiilor primite din partea autorităților naționale de rezoluție. În plus, Comitetul Unic de Rezoluție ar trebui să se asigure că există o pistă de audit adecvată, astfel încât Curtea să își poată îndeplini sarcinile sale de audit obligatorii. | Finalizată | SRB a pus la dispoziția autorităților naționale de rezoluție orientări și modele adecvate pentru evaluarea sumelor relevante expuse riscului. |

Exercițiu

Recomandare

Stadiu

Detalii

2017

SRB ar trebui să elaboreze orientări contabile detaliate. Acestea ar trebui să abordeze și chestiunea constituirii de provizioane pentru costuri juridice.

Finalizată

SRB a definit orientări contabile interne, bazate pe standardele relevante.

2017

Comitetul ar trebui să instituie un proces adecvat, inclusiv un sistem informatic care să garanteze că toate tipurile de datorii contingente sunt corect contabilizate și raportate. Autoritățile naționale de rezoluție ar trebui să aibă acces la acest sistem informatic pentru a putea înregistra eventualele datorii contingente.

Finalizată

SRB nu dispune încă de un sistem informatic specific, dar a introdus, în schimb, un sistem de control intern pentru a asigura caracterul adecvat al informațiilor provenite de la autoritățile naționale de rezoluție.

2018

Având în vedere creșterea numărului de cazuri care antrenează datorii contingente și complexitatea lor, Curtea reiterează recomandarea pe care a formulat-o în raportul de anul trecut. Comitetul Unic de Rezoluție ar trebui să finalizeze și să aprobe proiectul său de orientări contabile. Orientările contabile ar trebui să fie aplicate în integralitate pentru conturile aferente exercițiului 2018 și ar trebui să includă constituirea de provizioane sau prezentarea de informații cu privire la cheltuielile de judecată.

Finalizată

SRB a aprobat și a aplicat orientările sale contabile privind recursurile administrative și acțiunile în instanță.

2018

Pe baza datelor disponibile, cum ar fi creanțe cuantificabile, hotărâri judecătorești și date istorice, Comitetul Unic de Rezoluție și Comisia ar trebui să reevalueze în mod temeinic situația în perspectiva conturilor privind exercițiul 2018. Această reevaluare ar trebui realizată în conformitate cu Norma contabilă nr. 10 a UE: „Provizioane, datorii contingente și active contingente”.

Finalizată

SRB și-a adaptat abordarea pentru a furniza o estimare mai precisă a datoriilor contingente care decurg din acțiunile în instanță legate de contribuțiile ex ante.

Comisia și-a evaluat datoriile contingente pe baza informațiilor disponibile. Nu există însă, deocamdată, o jurisprudență referitoare la creanțele specifice.

2018

Conform standardelor de control intern, Comitetul Unic de Rezoluție ar trebui să stabilească proceduri și controale adecvate pentru a asigura exactitatea, exhaustivitatea și disponibilitatea în timp util a informațiilor primite din partea autorităților naționale de rezoluție. În plus, Comitetul Unic de Rezoluție ar trebui să se asigure că există o pistă de audit adecvată, astfel încât Curtea să își poată îndeplini sarcinile sale de audit obligatorii.

Finalizată

SRB a pus la dispoziția autorităților naționale de rezoluție orientări și modele adecvate pentru evaluarea sumelor relevante expuse riscului.

---

RĂSPUNSURILE COMITETULUI UNIC DE REZOLUȚIE

Sfera și abordarea auditului

| 11. | SRB i-a furnizat CCE acces la toate documentele pe care le-a solicitat. SRB este dispus să discute despre acordurile de lucru cu CCE în viitor, dar ar dori să remarce faptul că CCE nu se află pe poziție de egalitate cu personalul SRB sau cu consilierii săi externi și că trebuie instituite garanții adecvate pentru a asigura protecția informațiilor confidențiale. |
| --- | --- |

11.

Concluzii și recomandări

Recomandarea 1

SRB acceptă această recomandare. În cadrul evaluării interne a cauzelor, SRB va include justificări și argumente adecvate pentru fiecare categorie în parte, dacă este cazul.

Recomandarea 2

SRB acceptă recomandarea de a prezenta o datorie contingentă pentru acele cauze în care nu s-a putut face o estimare fiabilă a rezultatului.

Cu toate acestea, odată cu avansarea procedurilor judiciare existente, cauzele în care probabilitatea unei ieșiri nu poate fi evaluată în mod fiabil vor deveni din ce în ce mai puțin frecvente.

---

RĂSPUNSURILE COMISIEI

Comisia a luat notă de raportul Curții de Conturi Europene.

---

RĂSPUNSURILE CONSILIULUI

53.

Nu s-a înregistrat nicio datorie contingentă în sensul articolului 92 alineatul (4) din Regulamentul MUR în situațiile financiare ale Consiliului Uniunii Europene și Consiliului European pentru exercițiul financiar de raportare 2018.

---

ECHIPA DE AUDIT

În conformitate cu articolul 92 alineatul (4) din Regulamentul (UE) nr. 806/2014 de instituire a unui mecanism unic de rezoluție, Curtea de Conturi Europeană raportează în fiecare an cu privire la orice datorie contingentă rezultată ca urmare a îndeplinirii de către Comitetul Unic de Rezoluție, de către Comisie sau de către Consiliu a sarcinilor care le revin în temeiul acestui regulament.

Acest raport a fost întocmit de Camera de audit IV – Reglementarea piețelor și economia competitivă, condusă de domnul Alex Brenninkmeijer, membru al Curții. Auditul a fost condus de doamna Ildikó Gáll-Pelcz, membră a Curții de Conturi Europene, care a beneficiat de sprijinul unei echipe formate din: Zoltán Lovas, șef de cabinet; Joanna Metaxopoulou, directoare; Zacharias Kolias, manager principal; Matthias Blaas, coordonator; Shane Enright și Carlos Soler Ruiz, auditori; Andreea-Maria Feipel-Cosciug, consilier juridic.

---