# Jurnalul Oficial C 433/2019

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 433 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6223 decembrie 2019 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 433

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6223 decembrie 2019

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN SESIUNEA 2018-2019 Ședințele dintre 10 și 13 septembrie 2018Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 227, 5.7.2019 . TEXTE ADOPTATE | 1 |

Cuprins

Pagina

PARLAMENTUL EUROPEAN SESIUNEA 2018-2019 Ședințele dintre 10 și 13 septembrie 2018Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 227, 5.7.2019 . TEXTE ADOPTATE

PARLAMENTUL EUROPEAN

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 227, 5.7.2019 .

1

---

| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| --- | --- |
| | REZOLUȚII |
| | Parlamentul European |
| 2019/C 433/02 | Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la impactul politicii de coeziune a UE asupra Irlandei de Nord (2017/2225(INI)) | 2 |
| | REZOLUȚII |
| 2019/C 433/03 | Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a unor măsuri specifice referitoare la Grecia în temeiul Regulamentului (UE) 2015/1839 (2018/2038(INI)) | 5 |
| 2019/C 433/04 | Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la metodele de reintegrare a lucrătorilor care se recuperează în urma vătămărilor și a bolilor în locuri de muncă de calitate (2017/2277(INI)) | 9 |
| 2019/C 433/05 | Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la relațiile dintre UE și țările terțe în ceea ce privește reglementarea și supravegherea serviciilor financiare (2017/2253(INI)) | 19 |
| 2019/C 433/06 | Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE (2018/2054(INI)) | 24 |
| 2019/C 433/07 | Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la prevenirea și combaterea hărțuirii morale și a hărțuirii sexuale la locul de muncă, în spațiile publice și în viața politică a UE (2018/2055(INI)) | 31 |
| 2019/C 433/08 | Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la egalitatea limbilor în epoca digitală (2018/2028(INI)) | 42 |
| 2019/C 433/09 | Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la gestionarea transparentă și responsabilă a resurselor naturale în țările în curs de dezvoltare: pădurile (2018/2003(INI)) | 50 |
| 2019/C 433/10 | Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la o propunere prin care invită Consiliul să stabilească, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, existența unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (2017/2131(INL)) | 66 |
| 2019/C 433/11 | Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome (2018/2752(RSP)) | 86 |
| 2019/C 433/12 | Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-SUA (2017/2271(INI)) | 89 |
| 2019/C 433/13 | Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-China (2017/2274(INI)) | 103 |
| 2019/C 433/14 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la Uganda, în special la arestarea parlamentarilor din opoziție (2018/2840(RSP)) | 121 |
| 2019/C 433/15 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la Myanmar, în special cazul jurnaliștilor Wa Lone și Kyaw Soe Oo (2018/2841(RSP)) | 124 |
| 2019/C 433/16 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la Cambodgia, în special la cazul lui Kem Sokha (2018/2842(RSP)) | 128 |
| 2019/C 433/17 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la incendiile din iulie 2018 din Mati, regiunea Attica din Grecia și răspunsul UE (2018/2847(RSP)) | 132 |
| 2019/C 433/18 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la amenințarea de demolare a satului Khan al-Ahmar și a altor sate de beduini (2018/2849(RSP)) | 134 |
| 2019/C 433/19 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la o strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară (2018/2035(INI)) | 136 |
| 2019/C 433/20 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a pachetului privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (2018/2589(RSP)) | 146 |
| 2019/C 433/21 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la planul de acțiune european O singură sănătate (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) (2017/2254(INI)) | 153 |
| 2019/C 433/22 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la Europa în mișcare: o agendă pentru viitorul mobilității în UE (2017/2257(INI)) | 173 |
| 2019/C 433/23 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 privind produsele fitosanitare (2017/2128(INI)) | 183 |
| 2019/C 433/24 | Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la diferențele de calitate ce caracterizează unele produse de pe piața unică (2018/2008(INI)) | 191 |

I   Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European

2019/C 433/02

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la impactul politicii de coeziune a UE asupra Irlandei de Nord (2017/2225(INI))

2

REZOLUȚII

2019/C 433/03

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a unor măsuri specifice referitoare la Grecia în temeiul Regulamentului (UE) 2015/1839 (2018/2038(INI))

5

2019/C 433/04

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la metodele de reintegrare a lucrătorilor care se recuperează în urma vătămărilor și a bolilor în locuri de muncă de calitate (2017/2277(INI))

9

2019/C 433/05

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la relațiile dintre UE și țările terțe în ceea ce privește reglementarea și supravegherea serviciilor financiare (2017/2253(INI))

19

2019/C 433/06

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE (2018/2054(INI))

24

2019/C 433/07

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la prevenirea și combaterea hărțuirii morale și a hărțuirii sexuale la locul de muncă, în spațiile publice și în viața politică a UE (2018/2055(INI))

31

2019/C 433/08

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la egalitatea limbilor în epoca digitală (2018/2028(INI))

42

2019/C 433/09

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la gestionarea transparentă și responsabilă a resurselor naturale în țările în curs de dezvoltare: pădurile (2018/2003(INI))

50

2019/C 433/10

Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la o propunere prin care invită Consiliul să stabilească, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, existența unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (2017/2131(INL))

66

2019/C 433/11

Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome (2018/2752(RSP))

86

2019/C 433/12

Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-SUA (2017/2271(INI))

89

2019/C 433/13

Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-China (2017/2274(INI))

103

2019/C 433/14

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la Uganda, în special la arestarea parlamentarilor din opoziție (2018/2840(RSP))

121

2019/C 433/15

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la Myanmar, în special cazul jurnaliștilor Wa Lone și Kyaw Soe Oo (2018/2841(RSP))

124

2019/C 433/16

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la Cambodgia, în special la cazul lui Kem Sokha (2018/2842(RSP))

128

2019/C 433/17

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la incendiile din iulie 2018 din Mati, regiunea Attica din Grecia și răspunsul UE (2018/2847(RSP))

132

2019/C 433/18

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la amenințarea de demolare a satului Khan al-Ahmar și a altor sate de beduini (2018/2849(RSP))

134

2019/C 433/19

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la o strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară (2018/2035(INI))

136

2019/C 433/20

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a pachetului privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (2018/2589(RSP))

146

2019/C 433/21

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la planul de acțiune european O singură sănătate (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) (2017/2254(INI))

153

2019/C 433/22

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la Europa în mișcare: o agendă pentru viitorul mobilității în UE (2017/2257(INI))

173

2019/C 433/23

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 privind produsele fitosanitare (2017/2128(INI))

183

2019/C 433/24

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la diferențele de calitate ce caracterizează unele produse de pe piața unică (2018/2008(INI))

191

---

| | III   Acte pregătitoare |
| --- | --- |
| | PARLAMENTUL EUROPEAN |
| 2019/C 433/25 | P8_TA(2018)0318 Echivalența inspecțiilor în câmp ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Brazilia la culturile producătoare de semințe de plante furajere și la culturile producătoare de semințe de cereale și echivalența semințelor de plante furajere și a semințelor de cereale produse în Brazilia, precum și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Moldova la culturile producătoare de semințe de cereale, la culturile producătoare de semințe de legume și la culturile producătoare de semințe de plante oleaginoase și textile și echivalența semințelor de cereale, a semințelor de legume și a semințelor de plante oleaginoase și textile produse în Moldova (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD)) | 201 |
| P8_TC1-COD(2017)0297 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2018 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Republica Federativă a Braziliei la culturile producătoare de semințe de plante furajere și la culturile producătoare de semințe de cereale și echivalența semințelor de plante furajere și a semințelor de cereale produse în Republica Federativă a Braziliei, precum și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Republica Moldova la culturile producătoare de semințe de cereale, la culturile producătoare de semințe de legume și la culturile producătoare de semințe de plante oleaginoase și pentru fibre și echivalența semințelor de cereale, a semințelor de legume și a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre produse în Republica Moldova | 202 |
| 2019/C 433/26 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește regimul special pentru întreprinderile mici (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS)) | 203 |
| 2019/C 433/27 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind aplicarea unor măsuri de control în privința noilor substanțe psihoactive N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]ciclopropancarboxamidă (ciclopropilfentanil) și 2-metoxi-N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]acetamidă (metoxiacetilfentanil) (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE)) | 216 |
| 2019/C 433/28 | Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Bulgariei, Greciei, Lituaniei și Poloniei (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD)) | 217 |
| 2019/C 433/29 | Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2018 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru a se acorda asistență Bulgariei, Greciei, Lituaniei și Poloniei (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD)) | 220 |
| 2019/C 433/30 | P8_TA(2018)0328 Corpul european de solidaritate ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a cadrului juridic al Corpului european de solidaritate și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1288/2013, (UE) nr. 1293/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1305/2013, (UE) nr. 1306/2013 și a Deciziei nr. 1313/2013/UE (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD)) | 222 |
| P8_TC1-COD(2017)0102 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a cadrului juridic al Corpului european de solidaritate și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013, a Regulamentului (UE) nr. 1293/2013 și a Deciziei nr. 1313/2013/UE | 223 |
| 2019/C 433/31 | P8_TA(2018)0329 Programul de sprijin pentru reforme structurale: pachet financiar și obiectiv general ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/825 pentru a majora pachetul financiar aferent Programului de sprijin pentru reforme structurale și pentru a adapta obiectivul general al acestuia (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) | 225 |
| P8_TC1-COD(2017)0334 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/825 pentru a majora pachetul financiar aferent Programului de sprijin pentru reforme structurale și pentru a adapta obiectivul general al acestuia | 226 |
| 2019/C 433/32 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2019-2020) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE)) | 228 |
| 2019/C 433/33 | P8_TA(2018)0334 Cantitățile nominale pentru introducerea pe piața Uniunii a shochu distilat o singură dată ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 în ceea ce privește cantitățile nominale pentru introducerea pe piața Uniunii a shochu distilat o singură dată, produs în alambic și îmbuteliat în Japonia (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD)) | 244 |
| P8_TC1-COD(2018)0097Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 în ceea ce privește cantitățile nominale pentru introducerea pe piața Uniunii a shochu distilat o singură dată, produs în alambic și îmbuteliat în Japonia | 245 |
| 2019/C 433/34 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Modificării 1 la Memorandumul de cooperare NAT-I-9406 dintre Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE)) | 246 |
| 2019/C 433/35 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii Europene și al statelor sale membre, a unui Protocol de modificare a Acordului privind transportul aerian dintre Canada și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pentru a se ține cont de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE)) | 247 |
| 2019/C 433/36 | Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul de autor pe piața unică digitală (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) 1 1 | 248 |
| 2019/C 433/37 | P8_TA(2018)0338 Controlul numerarului care intră sau iese din Uniune ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind controlul numerarului care intră sau iese din Uniune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2005 (COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD)) | 302 |
| P8_TC1-COD(2016)0413 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind controlul numerarului care intră sau iese din Uniune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2005 | 303 |
| 2019/C 433/38 | P8_TA(2018)0339 Combaterea prin măsuri de drept penal a spălării banilor ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea prin măsuri de drept penal a spălării banilor (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD)) | 304 |
| P8_TC1-COD(2016)0414 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea prin măsuri de drept penal a spălării banilor | 305 |
| 2019/C 433/39 | Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului de aprobare a încheierii de către Eurojust a Acordului de cooperare dintre Eurojust și Albania (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS)) | 306 |
| 2019/C 433/40 | P8_TA(2018)0348 Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și libera circulație a acestor date ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD)) | 307 |
| P8_TC1-COD(2017)0002 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE | 308 |
| 2019/C 433/41 | P8_TA(2018)0349 Portalul digital unic ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind înființarea unui portal digital unic pentru a furniza informații, proceduri, servicii de asistență și soluționare a problemelor și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD)) | 310 |
| P8_TC1-COD(2017)0086 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind înființarea unui portal digital unic (gateway) pentru a oferi acces la informații, la proceduri și la servicii de asistență și de soluționare a problemelor și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 | 311 |

III   Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

2019/C 433/25

P8_TA(2018)0318 Echivalența inspecțiilor în câmp ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Brazilia la culturile producătoare de semințe de plante furajere și la culturile producătoare de semințe de cereale și echivalența semințelor de plante furajere și a semințelor de cereale produse în Brazilia, precum și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Moldova la culturile producătoare de semințe de cereale, la culturile producătoare de semințe de legume și la culturile producătoare de semințe de plante oleaginoase și textile și echivalența semințelor de cereale, a semințelor de legume și a semințelor de plante oleaginoase și textile produse în Moldova (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD))

201

P8_TC1-COD(2017)0297 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2018 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Republica Federativă a Braziliei la culturile producătoare de semințe de plante furajere și la culturile producătoare de semințe de cereale și echivalența semințelor de plante furajere și a semințelor de cereale produse în Republica Federativă a Braziliei, precum și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Republica Moldova la culturile producătoare de semințe de cereale, la culturile producătoare de semințe de legume și la culturile producătoare de semințe de plante oleaginoase și pentru fibre și echivalența semințelor de cereale, a semințelor de legume și a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre produse în Republica Moldova

202

2019/C 433/26

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește regimul special pentru întreprinderile mici (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS))

203

2019/C 433/27

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind aplicarea unor măsuri de control în privința noilor substanțe psihoactive N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]ciclopropancarboxamidă (ciclopropilfentanil) și 2-metoxi-N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]acetamidă (metoxiacetilfentanil) (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE))

216

2019/C 433/28

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Bulgariei, Greciei, Lituaniei și Poloniei (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD))

217

2019/C 433/29

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2018 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru a se acorda asistență Bulgariei, Greciei, Lituaniei și Poloniei (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD))

220

2019/C 433/30

P8_TA(2018)0328 Corpul european de solidaritate ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a cadrului juridic al Corpului european de solidaritate și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1288/2013, (UE) nr. 1293/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1305/2013, (UE) nr. 1306/2013 și a Deciziei nr. 1313/2013/UE (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD))

222

P8_TC1-COD(2017)0102 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a cadrului juridic al Corpului european de solidaritate și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013, a Regulamentului (UE) nr. 1293/2013 și a Deciziei nr. 1313/2013/UE

223

2019/C 433/31

P8_TA(2018)0329 Programul de sprijin pentru reforme structurale: pachet financiar și obiectiv general ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/825 pentru a majora pachetul financiar aferent Programului de sprijin pentru reforme structurale și pentru a adapta obiectivul general al acestuia (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

225

P8_TC1-COD(2017)0334 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/825 pentru a majora pachetul financiar aferent Programului de sprijin pentru reforme structurale și pentru a adapta obiectivul general al acestuia

226

2019/C 433/32

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2019-2020) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE))

228

2019/C 433/33

P8_TA(2018)0334 Cantitățile nominale pentru introducerea pe piața Uniunii a shochu distilat o singură dată ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 în ceea ce privește cantitățile nominale pentru introducerea pe piața Uniunii a shochu distilat o singură dată, produs în alambic și îmbuteliat în Japonia (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD))

244

P8_TC1-COD(2018)0097Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 în ceea ce privește cantitățile nominale pentru introducerea pe piața Uniunii a shochu distilat o singură dată, produs în alambic și îmbuteliat în Japonia

shochu

245

2019/C 433/34

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Modificării 1 la Memorandumul de cooperare NAT-I-9406 dintre Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE))

246

2019/C 433/35

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii Europene și al statelor sale membre, a unui Protocol de modificare a Acordului privind transportul aerian dintre Canada și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pentru a se ține cont de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE))

247

2019/C 433/36

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul de autor pe piața unică digitală (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) 1 1

1 1

248

2019/C 433/37

P8_TA(2018)0338 Controlul numerarului care intră sau iese din Uniune ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind controlul numerarului care intră sau iese din Uniune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2005 (COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD))

302

P8_TC1-COD(2016)0413 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind controlul numerarului care intră sau iese din Uniune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2005

303

2019/C 433/38

P8_TA(2018)0339 Combaterea prin măsuri de drept penal a spălării banilor ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea prin măsuri de drept penal a spălării banilor (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD))

304

P8_TC1-COD(2016)0414 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea prin măsuri de drept penal a spălării banilor

305

2019/C 433/39

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului de aprobare a încheierii de către Eurojust a Acordului de cooperare dintre Eurojust și Albania (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS))

306

2019/C 433/40

P8_TA(2018)0348 Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și libera circulație a acestor date ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD))

307

P8_TC1-COD(2017)0002 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE

308

2019/C 433/41

P8_TA(2018)0349 Portalul digital unic ***I Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind înființarea unui portal digital unic pentru a furniza informații, proceduri, servicii de asistență și soluționare a problemelor și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD))

310

P8_TC1-COD(2017)0086 Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind înființarea unui portal digital unic (gateway) pentru a oferi acces la informații, la proceduri și la servicii de asistență și de soluționare a problemelor și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012

311

---

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

23.12.2019

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/1

---

PARLAMENTUL EUROPEAN

SESIUNEA 2018-2019

Ședințele dintre 10 și 13 septembrie 2018

Procesele-verbale ale acestei sesiuni au fost publicate în JO C 227, 5.7.2019.

TEXTE ADOPTATE

---

I Rezoluții, recomandări și avize

REZOLUȚII

Parlamentul European

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/2

---

P8_TA(2018)0323

Impactul politicii de coeziune a UE asupra Irlandei de Nord

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la impactul politicii de coeziune a UE asupra Irlandei de Nord (2017/2225(INI))

(2019/C 433/02)

Parlamentul European,

| — | având în vedere impactul politicii de coeziune a UE asupra Irlandei de Nord, |
| --- | --- |

—

având în vedere impactul politicii de coeziune a UE asupra Irlandei de Nord,

| — | având în vedere dispozițiile Acordului de la Belfast (Acordul din Vinerea Mare) din 1998, |
| --- | --- |

—

având în vedere dispozițiile Acordului de la Belfast (Acordul din Vinerea Mare) din 1998,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru control bugetar (A8-0240/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru control bugetar (A8-0240/2018),

| A. | întrucât politica de coeziune a UE în Irlanda de Nord este aplicată prin intermediul mai multor instrumente, inclusiv Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, Programul PEACE pentru Irlanda de Nord și regiunea de frontieră și programul Interreg pentru regiunea transfrontalieră; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica de coeziune a UE în Irlanda de Nord este aplicată prin intermediul mai multor instrumente, inclusiv Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală, Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, Programul PEACE pentru Irlanda de Nord și regiunea de frontieră și programul Interreg pentru regiunea transfrontalieră;

| B. | întrucât este evident că Irlanda de Nord este o regiune care a beneficiat în foarte mare măsură de pe urma politicii de coeziune a UE; întrucât angajamentul privind viitoarea finanțare a proiectului Comisiei pentru Cadrul financiar multianual 2021-2027 este foarte bine venit; |
| --- | --- |

B.

întrucât este evident că Irlanda de Nord este o regiune care a beneficiat în foarte mare măsură de pe urma politicii de coeziune a UE; întrucât angajamentul privind viitoarea finanțare a proiectului Comisiei pentru Cadrul financiar multianual 2021-2027 este foarte bine venit;

| C. | întrucât, pe lângă fondurile mai generale ale politicii de coeziune, Irlanda de Nord a beneficiat îndeosebi de programele transcomunitare și transfrontaliere speciale, inclusiv de programul PEACE pentru Irlanda de Nord; |
| --- | --- |

C.

întrucât, pe lângă fondurile mai generale ale politicii de coeziune, Irlanda de Nord a beneficiat îndeosebi de programele transcomunitare și transfrontaliere speciale, inclusiv de programul PEACE pentru Irlanda de Nord;

| D. | întrucât politica de coeziune a UE a contribuit în mod decisiv, în special prin intermediul Programului PEACE, la procesul de pace din Irlanda de Nord, sprijină Acordul din Vinerea Mare și continuă să sprijine reconcilierea dintre comunități; |
| --- | --- |

D.

întrucât politica de coeziune a UE a contribuit în mod decisiv, în special prin intermediul Programului PEACE, la procesul de pace din Irlanda de Nord, sprijină Acordul din Vinerea Mare și continuă să sprijine reconcilierea dintre comunități;

| E. | întrucât, după instituirea primului program PEACE în 1995, s-au cheltuit mai mult de 1,5 miliarde EUR cu dublul obiectiv de a promova, pe de o parte, coeziunea dintre comunitățile implicate în conflictul din Irlanda de Nord și comitatele de graniță ale Irlandei și, pe de altă parte, stabilitatea economică și socială; |
| --- | --- |

E.

întrucât, după instituirea primului program PEACE în 1995, s-au cheltuit mai mult de 1,5 miliarde EUR cu dublul obiectiv de a promova, pe de o parte, coeziunea dintre comunitățile implicate în conflictul din Irlanda de Nord și comitatele de graniță ale Irlandei și, pe de altă parte, stabilitatea economică și socială;

| F. | întrucât succesul fondurilor de coeziune ale UE decurge parțial din faptul că acestea sunt considerate „neutre”, adică banii nu sunt direct legați de interesele vreuneia dintre comunități; |
| --- | --- |

F.

întrucât succesul fondurilor de coeziune ale UE decurge parțial din faptul că acestea sunt considerate „neutre”, adică banii nu sunt direct legați de interesele vreuneia dintre comunități;

| 1. | subliniază contribuția importantă și pozitivă a politicii de coeziune a UE în Irlanda de Nord, în special în ceea ce privește asistența pentru redresarea regiunilor urbane și rurale defavorizate, combaterea schimbărilor climatice și pentru stabilirea de relații intercomunitare și transfrontaliere în contextul procesului de pace; constată, în special, că asistența acordată regiunilor urbane și rurale defavorizate ia adesea forma unui sprijin pentru inițiative economice noi care promovează economia bazată pe cunoaștere, cum ar fi parcurile științifice din Belfast și Derry/Londonderry; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază faptul că, în actuala perioadă de finanțare, peste 1 miliard EUR din asistența financiară acordată de UE vor fi cheltuiți pentru dezvoltare economică și socială în Irlanda de Nord și în regiunile învecinate, din care 230 de milioane EUR vor fi investiți în programul PEACE pentru Irlanda de Nord (cu un buget total de aproape 270 milioane EUR) și 240 de milioane EUR în programul Interreg V-A pentru Irlanda de Nord, Irlanda și în Scoția (cu un buget total de 280 milioane EUR); |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că programele UE speciale pentru Irlanda de Nord, în special programul PEACE, sunt de o importanță majoră pentru continuarea procesului de pace, întrucât favorizează reconcilierea și contactele intercomunitare, transcomunitare și transfrontaliere; constată că centrele sociale intercomunitare și transfrontaliere și serviciile comune sunt deosebit de importante în acest sens; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută progresele importante care au fost obținute în Irlanda de Nord în cadrul programului PEACE și recunoaște eforturile tuturor părților pentru realizarea acestora; |
| --- | --- |

4.

| 5. | consideră că măsurile intracomunitare și transcomunitare de consolidare a încrederii și măsurile pentru o coexistență pașnică, cum ar fi spațiile comune și rețelele de sprijin, au jucat un rol esențial în procesul de pace, deoarece spațiile comune permit comunităților din Irlanda de Nord să se reunească pentru activități comune și să dezvolte încrederea și respectul reciproc, contribuind astfel la soluționarea disensiunilor; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază importanța pe care o au dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității și abordarea de jos în sus, care încurajează toate comunitățile să își asume responsabilitatea proiectelor, consolidând astfel procesul de pace; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de dorința tuturor părților interesate din Irlanda de Nord ca obiectivele politicii de coeziune a UE să continue să fie realizate în regiune; subliniază, în această privință, importanța guvernanței coordonate pe mai multe niveluri și principiul parteneriatului; |
| --- | --- |

7.

| 8. | consideră, însă, că trebuie depuse eforturi suplimentare pentru a îmbunătăți cunoștințele generale cu privire la impactul finanțării UE în Irlanda de Nord și pentru a-i conferi o vizibilitate mai bună, în special prin informarea publicului cu privire la impactul proiectelor finanțate de UE asupra procesului de pace și a dezvoltării economice a regiunii; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută faptul că sistemele de gestionare și control din regiuni funcționează în mod corespunzător și că asistența financiară din partea UE este, prin urmare, cheltuită în mod eficient; subliniază totuși că, în afară de gradul de conformitate, obiectivele de bază ale programului PEACE trebuie să fie întotdeauna luate în considerare atunci când se evaluează rezultatele acestui program; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră, fără a aduce atingere negocierilor în curs dintre UE și Regatul Unit, că este esențial, pentru perioada de după 2020, ca Irlanda de Nord să fie în măsură să participe la anumite programe ale UE, cum ar fi programul PEACE și programul Interreg V-A pentru Irlanda de Nord, Irlanda și Scoția, deoarece acest lucru ar beneficia în mod semnificativ la dezvoltarea economică și socială durabilă, în special în zonele defavorizate, zonele rurale și cele de frontieră, prin reducerea lacunelor existente; îndeamnă, în plus, în contextul CFM post-2020, ca toate instrumentele financiare să fie utilizate pentru a permite continuarea obiectivelor politicii de coeziune; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că, pentru perioada de după 2020, fără a aduce atingere negocierilor în curs de desfășurare între UE și Regatul Unit, sprijinul UE pentru cooperarea teritorială, în special în ceea ce privește proiectele transfrontaliere și intercomunitare, ar trebui continuate, având în vedere realizările programelor de coeziune speciale pentru Irlanda de Nord ale UE, și anume programul PEACE și programele Interreg, care sunt deosebit de importante pentru stabilitatea regiunii; își exprimă temerea că sistarea acestor programe ar pune în pericol activitățile de consolidare a încrederii la nivel intracomunitar, transcomunitar și transfrontalier și, în consecință, procesul de pace; |
| --- | --- |

11.

| 12. | subliniază faptul că 85 % din finanțarea pentru programele PEACE și Interreg provin din Uniunea Europeană; consideră, deci, că este important ca UE să continue să stabilească relații cu comunitățile din Irlanda de Nord după 2020, prin asumarea unui rol activ în administrarea fondurilor dedicate coeziunii și relațiilor intercomunitare și transcomunitare din Irlanda de Nord, sprijinindu-le astfel să depășească disensiunile din societate; consideră, în acest context, că finanțarea ar trebui să fie menținută la un nivel adecvat pentru perioada de după 2020; subliniază că acest lucru este important pentru a permite continuarea activității de consolidare a păcii; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să promoveze experiența Irlandei de Nord cu fondurile de coeziune, în special cu programul PEACE, ca un exemplu al modului în care UE își propune să trateze conflictele dintre comunități și diviziunile comunitare; subliniază, în acest sens, procesul de reconciliere din Irlanda de Nord ca un exemplu pozitiv pentru alte zone din UE care au cunoscut situații de conflict; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că bunele practici legate de fondurile de coeziune și programul PEACE ar trebui luate ca model al UE și promovate pentru a depăși neîncrederea între comunitățile în situații de conflict și de a realiza o pace de durată în alte părți ale Europei și chiar în lume; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că este esențial ca cetățenii Irlandei de Nord, în special tinerii, să aibă acces în continuare la schimburile economice, sociale și culturale în Europa, și în special la programul Erasmus+; |
| --- | --- |

15.

| 16. | ia act de intenția Comisiei Europene de a propune continuarea programelor PEACE și Interreg în cadrul propunerii sale pentru CFM 2021-2027; ia act, în plus, de documentul de poziție al Regatului Unit privind viitorul politicii de coeziune, din aprilie 2018, în care Regatul Unit își declară disponibilitatea de a explora un potențial succesor al PEACE IV, respectiv Interreg V-A, pentru perioada de după 2020 împreună cu executivul din Irlanda de Nord, guvernul irlandez și UE, pe lângă angajamentul său de a onora angajamentele față de programele PEACE și Interreg în actualul CFM; |
| --- | --- |

16.

| 17. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, Adunării Irlandei de Nord și Guvernului Irlandei de Nord, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale regiunilor lor. |
| --- | --- |

17.

---

REZOLUȚII

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/5

---

P8_TA(2018)0324

Măsuri specifice referitoare la Grecia

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a unor măsuri specifice referitoare la Grecia în temeiul Regulamentului (UE) 2015/1839 (2018/2038(INI))

(2019/C 433/03)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2015 intitulată „Un nou început pentru locuri de muncă și creștere în Grecia”(COM(2015)0400), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 iulie 2015 intitulată „Un nou început pentru locuri de muncă și creștere în Grecia”(COM(2015)0400),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1839 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește adoptarea unor măsuri specifice referitoare la Grecia (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2015/1839 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 octombrie 2015 de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1303/2013 în ceea ce privește adoptarea unor măsuri specifice referitoare la Grecia (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/825 de instituire a Programului de sprijin pentru reforme structurale pentru perioada 2017-2020 (PSRS) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/825 de instituire a Programului de sprijin pentru reforme structurale pentru perioada 2017-2020 (PSRS) (3),

| — | având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 19 septembrie 2016 privind evaluarea ex post a FEDR și a Fondului de coeziune pentru perioada 2007-2013 (SWD(2016)0318), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al Comisiei din 19 septembrie 2016 privind evaluarea ex post a FEDR și a Fondului de coeziune pentru perioada 2007-2013 (SWD(2016)0318),

| — | având în vedere raportul Ministerului elen al Economiei și Dezvoltării referitor la utilizarea sumelor în temeiul Regulamentului (UE) 2015/1839 (perioada de programare 2007-2013) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Ministerului elen al Economiei și Dezvoltării referitor la utilizarea sumelor în temeiul Regulamentului (UE) 2015/1839 (perioada de programare 2007-2013) (4),

| — | având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/1839 în ceea ce privește adoptarea unor măsuri specifice referitoare la Grecia (O-000100/2017 – B8-0001/2018). |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebarea cu solicitare de răspuns oral adresată Comisiei privind punerea în aplicare a Regulamentului (UE) 2015/1839 în ceea ce privește adoptarea unor măsuri specifice referitoare la Grecia (O-000100/2017 – B8-0001/2018).

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din Decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0244/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională (A8-0244/2018),

| A. | întrucât politica de coeziune este o expresie a solidarității și principalul instrument de investiții al UE, care acoperă toate regiunile și reduce decalajele; întrucât importanța valorii sale adăugate și a flexibilității sale în timpul crizei economice și financiare au fost confirmate în mai multe rânduri; întrucât, cu resursele bugetare existente, politica de coeziune a contribuit la menținerea oportunităților de investiții publice, atât de necesare, și la prevenirea înrăutățirii crizei și a permis statelor membre și regiunilor să adopte soluții adaptate în vederea creșterii rezilienței lor la evenimente neașteptate și șocuri externe; |
| --- | --- |

A.

întrucât politica de coeziune este o expresie a solidarității și principalul instrument de investiții al UE, care acoperă toate regiunile și reduce decalajele; întrucât importanța valorii sale adăugate și a flexibilității sale în timpul crizei economice și financiare au fost confirmate în mai multe rânduri; întrucât, cu resursele bugetare existente, politica de coeziune a contribuit la menținerea oportunităților de investiții publice, atât de necesare, și la prevenirea înrăutățirii crizei și a permis statelor membre și regiunilor să adopte soluții adaptate în vederea creșterii rezilienței lor la evenimente neașteptate și șocuri externe;

| B. | întrucât sprijinul acordat între 2007 și 2015 din FEDR și din Fondul de coeziune în Grecia s-a ridicat la 15,8 miliarde EUR, echivalentul a aproximativ 19 % din totalul cheltuielilor publice de capital; |
| --- | --- |

B.

întrucât sprijinul acordat între 2007 și 2015 din FEDR și din Fondul de coeziune în Grecia s-a ridicat la 15,8 miliarde EUR, echivalentul a aproximativ 19 % din totalul cheltuielilor publice de capital;

| C. | întrucât criza economică și financiară a dus la înregistrarea constantă a unor rate de creștere negative în Grecia, care nu au putut fi corectate de cele trei pachete internaționale de salvare, precum și la probleme grave în materie de lichiditate și la o lipsă de fonduri publice; |
| --- | --- |

C.

întrucât criza economică și financiară a dus la înregistrarea constantă a unor rate de creștere negative în Grecia, care nu au putut fi corectate de cele trei pachete internaționale de salvare, precum și la probleme grave în materie de lichiditate și la o lipsă de fonduri publice;

| D. | întrucât Grecia și insulele elene au fost și continuă să fie deosebit de afectate de criza refugiaților și a migrației și se află sub o presiune puternică din cauza fluxurilor crescute de migranți și refugiați, ceea ce a dus la o lovitură puternică pentru activitatea economică locală, în special în domeniul turismului; |
| --- | --- |

D.

întrucât Grecia și insulele elene au fost și continuă să fie deosebit de afectate de criza refugiaților și a migrației și se află sub o presiune puternică din cauza fluxurilor crescute de migranți și refugiați, ceea ce a dus la o lovitură puternică pentru activitatea economică locală, în special în domeniul turismului;

| E. | întrucât, între 2007 și 2013, PIB-ul Greciei a scăzut cu 26 % în termeni reali și, deși recesiunea a luat sfârșit în 2014, creșterea economică în următorii doi ani a fost mai mică de 1 %; întrucât rata ocupării forței de muncă a scăzut de la 66 % la 53 % în 2013,ceea ce înseamnă că doar puțin peste jumătate din persoanele în vârstă de muncă aveau un loc de muncă, în timp ce rata șomajului a crescut, în aceeași perioadă, de la 8,4 % la 27,5 %, afectând puternic puterea de cumpărare a populației și mai multe sectoare, inclusiv sănătatea; întrucât, potrivit celor mai recente date Eurostat, rata șomajului este de 20,8 %, cu un nivel ridicat al șomajului în rândul tinerilor; |
| --- | --- |

E.

întrucât, între 2007 și 2013, PIB-ul Greciei a scăzut cu 26 % în termeni reali și, deși recesiunea a luat sfârșit în 2014, creșterea economică în următorii doi ani a fost mai mică de 1 %; întrucât rata ocupării forței de muncă a scăzut de la 66 % la 53 % în 2013,ceea ce înseamnă că doar puțin peste jumătate din persoanele în vârstă de muncă aveau un loc de muncă, în timp ce rata șomajului a crescut, în aceeași perioadă, de la 8,4 % la 27,5 %, afectând puternic puterea de cumpărare a populației și mai multe sectoare, inclusiv sănătatea; întrucât, potrivit celor mai recente date Eurostat, rata șomajului este de 20,8 %, cu un nivel ridicat al șomajului în rândul tinerilor;

| F. | întrucât Comisia și colegiuitorii au recunoscut în 2015 că Grecia a fost afectată de criză într-un mod unic, care ar fi putut avea un impact puternic atât asupra finalizării operațiunilor din cadrul programelor operaționale din perioadele 2000-2006 și 2007-2013, cât și asupra începerii punerii în aplicare a programelor din cadrul politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020; |
| --- | --- |

F.

întrucât Comisia și colegiuitorii au recunoscut în 2015 că Grecia a fost afectată de criză într-un mod unic, care ar fi putut avea un impact puternic atât asupra finalizării operațiunilor din cadrul programelor operaționale din perioadele 2000-2006 și 2007-2013, cât și asupra începerii punerii în aplicare a programelor din cadrul politicii de coeziune pentru perioada 2014-2020;

| G. | întrucât adoptarea Regulamentul (UE) 2015/1839 a avut scopul de a pune la dispoziția Greciei lichidități într-un moment crucial, înainte ca punerea în aplicare a programelor să ajungă în impas și să se piardă oportunități de investiții necesare, deoarece ar fi fost recuperate sume importante în cazul nefinalizării proiectelor din perioadele 2000-2006 și 2007-2013; |
| --- | --- |

G.

întrucât adoptarea Regulamentul (UE) 2015/1839 a avut scopul de a pune la dispoziția Greciei lichidități într-un moment crucial, înainte ca punerea în aplicare a programelor să ajungă în impas și să se piardă oportunități de investiții necesare, deoarece ar fi fost recuperate sume importante în cazul nefinalizării proiectelor din perioadele 2000-2006 și 2007-2013;

| H. | întrucât Regulamentul (UE) 2015/1839 a prevăzut o prefinanțare inițială suplimentară pentru perioada de programare 2014-2020, în două tranșe, fiecare în valoare de 3,5 % din cuantumul sprijinului din partea fondurilor pentru politica de coeziune și a Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), precum și aplicarea, pentru perioada de programare 2007-2013, a unei rate de cofinanțare de 100 % pentru cheltuielile eligibile și eliberarea anticipată a ultimelor 5 % din plățile restante ale UE, care ar fi trebuit să fie reținute până la finalizarea programelor; |
| --- | --- |

H.

întrucât Regulamentul (UE) 2015/1839 a prevăzut o prefinanțare inițială suplimentară pentru perioada de programare 2014-2020, în două tranșe, fiecare în valoare de 3,5 % din cuantumul sprijinului din partea fondurilor pentru politica de coeziune și a Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM), precum și aplicarea, pentru perioada de programare 2007-2013, a unei rate de cofinanțare de 100 % pentru cheltuielile eligibile și eliberarea anticipată a ultimelor 5 % din plățile restante ale UE, care ar fi trebuit să fie reținute până la finalizarea programelor;

| I. | întrucât regulamentul a fost adoptat cu scopul de a răspunde cât mai prompt posibil unei situații de criză gravă și de a asigura faptul că Grecia dispune de fonduri suficiente pentru a finaliza proiectele din perioada de programare 2007-2013 și a începe punerea în aplicare în cadrul perioadei curente; |
| --- | --- |

I.

întrucât regulamentul a fost adoptat cu scopul de a răspunde cât mai prompt posibil unei situații de criză gravă și de a asigura faptul că Grecia dispune de fonduri suficiente pentru a finaliza proiectele din perioada de programare 2007-2013 și a începe punerea în aplicare în cadrul perioadei curente;

| J. | întrucât, potrivit articolul 152 alineatul (6) paragraful 2, Grecia trebuia să prezinte Comisiei, până la sfârșitul anului 2016, un raport privind punerea în aplicare a dispozițiilor referitoare la aplicarea ratei de cofinanțare de 100 % și la plafonul pentru plățile din cadrul programelor la sfârșitul perioadei de programare; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit articolul 152 alineatul (6) paragraful 2, Grecia trebuia să prezinte Comisiei, până la sfârșitul anului 2016, un raport privind punerea în aplicare a dispozițiilor referitoare la aplicarea ratei de cofinanțare de 100 % și la plafonul pentru plățile din cadrul programelor la sfârșitul perioadei de programare;

| K. | întrucât UE a plătit de asemenea 95 % din costul total al investițiilor pentru perioada de finanțare 2007-2013 în Grecia (un maxim de 85 % aplicabil în mod normal), prin intermediul așa-numitului Regulament (UE) nr. 1311/2011 privind „măsura suplimentară”; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE a plătit de asemenea 95 % din costul total al investițiilor pentru perioada de finanțare 2007-2013 în Grecia (un maxim de 85 % aplicabil în mod normal), prin intermediul așa-numitului Regulament (UE) nr. 1311/2011 privind „măsura suplimentară”;

| L. | întrucât, în octombrie 2015, a fost înființat un cont dedicat în care au fost transferate toate fondurile alocate pentru finanțarea proiectelor finanțate de UE, pentru a se asigura că aceste fonduri au fost utilizate exclusiv pentru plățile către beneficiari și operațiunile din cadrul programelor operaționale; |
| --- | --- |

L.

întrucât, în octombrie 2015, a fost înființat un cont dedicat în care au fost transferate toate fondurile alocate pentru finanțarea proiectelor finanțate de UE, pentru a se asigura că aceste fonduri au fost utilizate exclusiv pentru plățile către beneficiari și operațiunile din cadrul programelor operaționale;

| M. | întrucât, de asemenea, Grecia a primit sprijin începând din 2011 prin intermediul Grupului operativ al Comisiei pentru Grecia, care a furnizat asistență tehnică pentru procesul de reformă din această țară și, începând din 2015, prin intermediul Serviciului de sprijin pentru reforme structurale, care a oferit asistență pentru pregătirea, conceperea, punerea în aplicare și evaluarea reformelor de stimulare a creșterii; întrucât Regulamentul (UE) 2017/825 de instituire a Programului de sprijin pentru reforme structurale (PSRS) pentru perioada 2017-2020 a intrat în vigoare la 20 mai 2017 și a marcat un moment important pentru angajamentele din cadrul Serviciului de sprijin pentru reforme structurale în ceea ce privește statele membre interesate, inclusiv Grecia, |
| --- | --- |

M.

întrucât, de asemenea, Grecia a primit sprijin începând din 2011 prin intermediul Grupului operativ al Comisiei pentru Grecia, care a furnizat asistență tehnică pentru procesul de reformă din această țară și, începând din 2015, prin intermediul Serviciului de sprijin pentru reforme structurale, care a oferit asistență pentru pregătirea, conceperea, punerea în aplicare și evaluarea reformelor de stimulare a creșterii; întrucât Regulamentul (UE) 2017/825 de instituire a Programului de sprijin pentru reforme structurale (PSRS) pentru perioada 2017-2020 a intrat în vigoare la 20 mai 2017 și a marcat un moment important pentru angajamentele din cadrul Serviciului de sprijin pentru reforme structurale în ceea ce privește statele membre interesate, inclusiv Grecia,

| 1. | reiterează rolul important pe care îl joacă politica de coeziune în realizarea obiectivelor UE privind creșterea inteligentă, sustenabilă și favorabilă incluziunii, în combaterea șomajului, reducerea inegalităților, consolidarea competitivității tuturor regiunilor din UE, în exprimarea solidarității europene și în completarea altor politici; reamintește, în plus, că fondurile structurale și de investiții europene (fondurile ESI) reprezintă principala sursă de investiții directe în Grecia; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de raportul referitor la utilizarea sumelor în temeiul Regulamentului (UE) 2015/1839 în ceea ce privește perioada de programare 2007-2013, care trebuia prezentat la sfârșitul lui 2016; ia act de faptul că raportul a fost prezentat de autoritățile elene în mai 2017 și a fost pus la dispoziția Parlamentului în decembrie 2017, după ce au fost transmise mai multe cereri; apreciază faptul că Comisia a prezentat Parlamentului o evaluare provizorie a listei de 181 de proiecte prioritare, care se ridică la 11,5 miliarde EUR și reprezintă echivalentul a aproximativ 55 % din suma totală alocată Greciei din FEDR, FC și FSE pentru perioada 2007-2013; 118 dintre aceste proiecte au fost deja puse în aplicare cu succes până la sfârșitul perioadei de programare și 24 au fost considerate ca fiind eliminate treptat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că, potrivit datelor din raportul menționat mai sus, în urma adoptării Regulamentului privind adoptarea unor măsuri specifice referitoare la Grecia, impactul direct asupra lichidității în 2015 a fost de 1 001 709 731,50 EUR, iar în 2016 aportul s-a ridicat la 467 674 209,45 EUR; observă, în plus, că, pe lângă creșterea prefinanțării inițiale pentru perioada de programare 2014-2020, Grecia a primit aproximativ 2 miliarde EUR în perioada 2015-2016; |
| --- | --- |

3.

| 4. | apreciază faptul că sumele plătite au fost direcționate către o gamă largă de proiecte: transport și alte infrastructuri (mediu, turism, cultură, regenerare urbană și rurală, infrastructuri sociale), proiecte legate de societatea informațională și acțiuni pentru dezvoltarea resurselor umane; salută, în plus, faptul că 63 % din totalul plăților pentru proiecte de ajutor de stat au vizat ajutoare pentru întreprinderi și proiecte de afaceri, contribuind în mod direct la competitivitate și la reducerea riscului antreprenorial, în timp ce 37 % au vizat măsuri de ajutor de stat pentru proiecte de infrastructură, completând dispozițiile din domeniul ameliorării condițiilor de piață și a afacerilor; |
| --- | --- |

4.

| 5. | apreciază faptul că raportul prezentat de autoritățile elene recunoaște că creșterea lichidității a implicat atât o creștere a veniturilor financiare cu aproximativ 1,5 miliarde EUR, cât și o consolidare a programului de investiții publice pentru perioada 2015-2016; |
| --- | --- |

5.

| 6. | salută efectele acestor măsuri în ceea ce privește creșterea activității economice, normalizarea și consolidarea cifrei de afaceri și a capitalului circulant al unui număr semnificativ de întreprinderi, crearea și menținerea locurilor de muncă și realizarea unor importante infrastructuri de producție, care au, de asemenea, un impact semnificativ asupra veniturilor fiscale la buget; |
| --- | --- |

6.

| 7. | înțelege că fondurile plătite de UE ca urmare a punerii în aplicare a regulamentului au fost utilizate în 2015 pentru finalizarea proiectelor din cadrul programelor operaționale până la sfârșitul perioadei de eligibilitate, precum și că, în 2016, suma rămasă care a fost plătită pe lângă resursele naționale a contribuit, de asemenea, la finalizarea altor proiecte; |
| --- | --- |

7.

| 8. | apreciază faptul că autoritățile elene s-au angajat să reorganizeze clasificarea proiectelor și să identifice proiectele majore care urmează să fie selectate pentru finalizare; subliniază că acest lucru a contribuit în mod semnificativ la depășirea obstacolelor instituționale și administrative și la stabilirea de acțiuni prioritare care trebuie puse în aplicare fără alte întârzieri, prevenind astfel și corecțiile financiare; salută faptul că fondurile plătite de UE în temeiul Regulamentul (UE) 2015/1839 au redus în mod semnificativ numărul proiectelor declarate ca fiind incomplete; ia act de faptul că, în comparație cu perioada de programare 2000-2006, în care aproximativ 900 de proiecte nu au fost finalizate, la momentul depunerii declarațiilor finale pentru perioada de programare 2007-2013, nu erau încă finalizate 79 de proiecte, dar se preconizează că acestea vor fi finalizate cu ajutorul fondurilor naționale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că absorbția fondurilor structurale s-a îmbunătățit considerabil și, la sfârșitul lunii martie 2016, rata plăților efectuate în Grecia pentru perioada de programare 2007-2013 era de peste 97 % (5), iar conform stadiului de execuție a plăților totale și angajamentelor restante aferente programelor pentru perioada 2007-2013 din 31 martie 2018, nu există angajamente restante la rubrica 1b (6) pentru Grecia; salută faptul că Grecia a fost primul stat membru care a utilizat integral resursele disponibile și a atins o rată de absorbție de 100 %, în comparație cu media UE de 96 %; |
| --- | --- |

9.

| 10. | recunoaște, cu toate acestea, că ratele de absorbție furnizează doar informații orientative și că accentul pus pe absorbția de fonduri nu ar trebui să fie în detrimentul eficacității, al valorii adăugate și al calității investițiilor; observă că măsurile specifice sunt de natură macroeconomică, iar efectele lor sunt dificil de urmărit în cadrul unor proiecte individuale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | reamintește că fondurile ESI au un impact semnificativ asupra PIB-ului și altor indicatori în mai multe state membre, precum și asupra coeziunii sociale, economice și teritoriale în general, și că se estimează că investițiile sprijinite prin politica de coeziune și politicile de dezvoltare rurală în Grecia au dus la creșterea PIB-ului în 2015, la sfârșitul perioadei de programare anterioare, cu mai mult de 2 % peste nivelul care s-ar fi înregistrat în absența finanțării furnizate; reamintește că utilizarea fondurilor structurale ale UE trebuie să se concentreze întotdeauna pe realizarea obiectivelor sale, bazate pe prevederile tratatului, și pe obținerea unei valori adăugate reale la nivelul UE, să vizeze prioritățile UE și să urmărească mai mult decât simpla creștere a PIB-ului; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ia act de analiza mai ales cantitativă din raportul prezentat de autoritățile elene referitor la utilizarea sumelor în temeiul Regulamentului (UE) 2015/1839 în ceea ce privește perioada de programare 2007-2013, care respectă cerințele legale; recunoaște că efectul măsurilor specifice nu poate fi separat de impactul general al fondurilor ESI în Grecia, dar consideră că o evaluare calitativă, deși dificil de efectuat, ar contribui la completarea analizei și la înțelegerea rezultatelor obținute; încurajează Comisia să ofere mai multe informații referitoare la creșterea competitivității și a productivității și sustenabilității în ceea ce privește aspectele sociale și ecologice; |
| --- | --- |

12.

| 13. | apreciază faptul că, potrivit datelor finale transmise Comisiei la 31 decembrie 2016, valoarea cererilor de plată din partea autorităților elene era de 1,6 miliarde EUR și faptul că Grecia avea, la 31 martie 2018, o rată de implementare de 28 % pentru perioada de programare 2014-2020 (7), fiind unul din statele membre cu cele mai bune performanțe în general, în pofida unor diferențe care se observă în ceea ce privește nivelul de defalcare și rata de absorbție în funcție de fond; sprijină, de asemenea, adoptarea Regulamentului (UE) 2015/1839 ca măsură importantă, adecvată pentru a furniza un sprijin adaptat într-un moment crucial pentru Grecia; salută faptul că, după cum s-a solicitat, prefinanțarea suplimentară a fost integral acoperită de cererile de plată intermediare din cadrul FEDR și FC, observând totodată că aceasta nu a fost acoperită integral de Fondul social european (aproximativ 4 %) sau Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește importanța reformelor structurale relevante; recunoaște eforturile depuse și invită Grecia să utilizeze în continuare pe deplin posibilitățile de asistență din cadrul PSRS, pentru a crea un mediu de afaceri solid în vederea utilizării eficiente și eficace a fondurilor ESI și a maximizării impactului lor socioeconomic; |
| --- | --- |

14.

| 15. | recunoaște că, sprijinind investițiile publice și utilizând investițiile UE în mod flexibil, prin reprogramarea fondurilor sau prin creșterea ratei de cofinanțare, politica regională a atenuat impactul crizei financiare și al consolidării fiscale susținute în mai multe state membre; subliniază, în acest context, importanța asigurării unei finanțări adecvate a acestei politici în următorul cadru financiar multianual; reamintește, cu toate acestea, că politica de coeziune ar trebui considerată principalul instrument de investiții publice și un catalizator pentru atragerea de finanțări publice și private suplimentare și că măsuri similare care duc la o reducere a cotelor de cofinanțare națională necesare pentru primirea de fonduri pentru programele operaționale finanțate din fondurile structurale, pentru Grecia sau alt stat membru, ar trebui avute în vedere doar în mod excepțional și, înainte de a fi adoptate și puse în aplicare, ar trebui examinate din perspectiva eficacității lor și ar trebui justificate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

15.

| 16. | constată că unele regiuni se confruntă cu dificultăți în ceea ce privește cofinanțarea proiectelor în cadrul fondurilor ESI; solicită, prin urmare, Comisiei să aibă urgent în vedere, în contextul semestrului european și al Pactului de stabilitate și de creștere, impactul investițiilor regionale cofinanțate prin fondurile ESI asupra calculării deficitelor guvernamentale, în special în regiunile mai puțin dezvoltate; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reamintește autorităților elene importanța asigurării unei bune comunicări și vizibilități a investițiilor din cadrul fondurilor ESI; |
| --- | --- |

17.

| 18. | salută evaluarea preliminară conform căreia se preconizează că perioada de programare 2007-2013 se va încheia fără nicio pierdere de fonduri pentru Grecia; solicită Comisiei să informeze Parlamentul cu privire la rezultatele procesului de închidere, care se preconizează a fi finalizat în prima jumătate a anului 2018, precum și să prezinte o imagine actualizată a proiectelor care urmează să fie finalizate cu fonduri naționale și a celor încă nefinalizate la 31 martie 2018; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 270, 15.10.2015, p. 1.

(3)  JO L 129, 19.5.2017, p. 1.

(4)  Atena, mai 2017.

(5)  Documentul de lucru al Comisiei privind evaluarea ex post a FEDR și a Fondului de coeziune pentru perioada 2007-2013.

(6)  Stadiul de execuție a plăților totale și nivelul angajamentelor restante pentru rubrica 1b (programele 2007-2013) – Desemnarea autorităților naționale și stadiul de execuție a plăților intermediare pentru programele operaționale finanțate din fonduri ESI pentru perioada 2014-2020 (situația din 31 martie 2018).

(7)  Stadiul de execuție a plăților totale și nivelul angajamentelor restante pentru rubrica 1b (programele 2007-2013) - Desemnarea autorităților naționale și stadiul de execuție a plăților intermediare pentru programele operaționale finanțate din fonduri ESI pentru perioada 2014-2020 (situația din 31 martie 2018).

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/9

---

P8_TA(2018)0325

Metodele de reintegrare a lucrătorilor care se recuperează în urma vătămărilor și a bolilor în locuri de muncă de calitate

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la metodele de reintegrare a lucrătorilor care se recuperează în urma vătămărilor și a bolilor în locuri de muncă de calitate (2017/2277(INI))

(2019/C 433/04)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Proclamația interinstituțională privind Pilonul european al drepturilor sociale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Proclamația interinstituțională privind Pilonul european al drepturilor sociale,

| — | având în vedere Carta socială europeană din 3 mai 1996, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta socială europeană din 3 mai 1996,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 15 septembrie 2016 referitoare la aplicarea Directivei 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (Directiva privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă) (1),

| — | având în vedere declarația comună a Alianței europene pentru bolile cronice din noiembrie 2017, intitulată „Îmbunătățirea gradului de angajare în Europa a persoanelor care suferă de boli cronice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Alianței europene pentru bolile cronice din noiembrie 2017, intitulată „Îmbunătățirea gradului de angajare în Europa a persoanelor care suferă de boli cronice”,

| — | având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (CNUDPD) și intrarea sa în vigoare în UE la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități (CNUDPD) și intrarea sa în vigoare în UE la 21 ianuarie 2011, în conformitate cu Decizia 2010/48/CE a Consiliului din 26 noiembrie 2009,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la Cadrul strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă 2014-2020 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 noiembrie 2015 referitoare la Cadrul strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă 2014-2020 (2),

| — | având în vedere raportul comun al Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA) și al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (EUROFOUND) din 2014, intitulat „Riscurile psihosociale în Europa: Răspândire și strategii de prevenție”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comun al Agenției Europene pentru Securitate și Sănătate în Muncă (EU-OSHA) și al Fundației Europene pentru Îmbunătățirea Condițiilor de Viață și de Muncă (EUROFOUND) din 2014, intitulat „Riscurile psihosociale în Europa: Răspândire și strategii de prevenție”,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 30 noiembrie 2017 referitoare la implementarea Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 30 noiembrie 2017 referitoare la implementarea Strategiei europene pentru persoanele cu dizabilități (3),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului UNCRPD (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2016 referitoare la punerea în aplicare a Convenției Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități, îndeosebi a observațiilor finale ale Comitetului UNCRPD (4),

| — | având în vedere Declarația de la Philadelphia din 10 mai 1944 privind scopurile și obiectivele Organizației Internaționale a Muncii (OIM), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Philadelphia din 10 mai 1944 privind scopurile și obiectivele Organizației Internaționale a Muncii (OIM),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 referitoare la promovarea muncii decente pentru toți (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 mai 2007 referitoare la promovarea muncii decente pentru toți (5),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2008 intitulată „Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI”[COM(2008)0412], |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 2 iulie 2008 intitulată „Agenda socială reînnoită: oportunități, acces și solidaritate în Europa secolului XXI”[COM(2008)0412],

| — | având în vedere raportul Comisiei din 24 februarie 2011 privind punerea în aplicare a Acordului-cadru privind stresul la locul de muncă adoptat de partenerii sociali europeni [SEC(2011)0241], |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei din 24 februarie 2011 privind punerea în aplicare a Acordului-cadru privind stresul la locul de muncă adoptat de partenerii sociali europeni [SEC(2011)0241],

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 21 februarie 2007 intitulată „Îmbunătățirea calității și productivității în muncă: strategia comunitară 2007-2012 privind sănătatea și securitatea în muncă”[COM(2007)0062], |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 21 februarie 2007 intitulată „Îmbunătățirea calității și productivității în muncă: strategia comunitară 2007-2012 privind sănătatea și securitatea în muncă”[COM(2007)0062],

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE a Consiliului din 27 noiembrie 2000 de creare a unui cadru general în favoarea egalității de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă (6),

| — | având în vedere Directiva 2000/78/CE privind combaterea discriminării și jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), precum Hotărârea Curții din 11 aprilie 2013 privind cauzele conexate C-335/11 și C-337/11 (HK Danemarca), care stabilesc, împreună, că angajatorilor le este interzis să discrimineze atunci când o stare precară de sănătate de durată poate fi asimilată unui handicap, precum și obligația angajatorilor de a aduce adaptări rezonabile condițiilor de muncă, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2000/78/CE privind combaterea discriminării și jurisprudența Curții de Justiție a Uniunii Europene (CJUE), precum Hotărârea Curții din 11 aprilie 2013 privind cauzele conexate C-335/11 și C-337/11 (HK Danemarca), care stabilesc, împreună, că angajatorilor le este interzis să discrimineze atunci când o stare precară de sănătate de durată poate fi asimilată unui handicap, precum și obligația angajatorilor de a aduce adaptări rezonabile condițiilor de muncă,

| — | având în vedere acțiunea comună a UE privind sănătatea mintală și bunăstarea, lansată în 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere acțiunea comună a UE privind sănătatea mintală și bunăstarea, lansată în 2013,

| — | având în vedere campania EU-OSHA intitulată „Managementul stresului pentru locuri de muncă sănătoase”, |
| --- | --- |

—

având în vedere campania EU-OSHA intitulată „Managementul stresului pentru locuri de muncă sănătoase”,

| — | având în vedere recentul proiect-pilot privind sănătatea și siguranța lucrătorilor în vârstă, realizat de EU-OSHA, |
| --- | --- |

—

având în vedere recentul proiect-pilot privind sănătatea și siguranța lucrătorilor în vârstă, realizat de EU-OSHA,

| — | având în vedere raportul din 2016 al EU-OSHA intitulat „Reabilitarea și reluarea muncii: raport de analiză privind politicile, strategiile și programele UE și ale statelor membre”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2016 al EU-OSHA intitulat „Reabilitarea și reluarea muncii: raport de analiză privind politicile, strategiile și programele UE și ale statelor membre”,

| — | având în vedere raportul din 2014 al Eurofound intitulat „Posibilitățile de angajare ale persoanelor care suferă de boli cronice”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2014 al Eurofound intitulat „Posibilitățile de angajare ale persoanelor care suferă de boli cronice”,

| — | având în vedere documentul din 2012 al Business Europe intitulat „Practicile angajatorilor pentru o îmbătrânire activă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul din 2012 al Business Europe intitulat „Practicile angajatorilor pentru o îmbătrânire activă”,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0208/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0208/2018),

| A. | întrucât stresul asociat muncii este o problemă tot mai frecventă, fiind a doua problemă de sănătate asociată muncii, ca frecvență de raportare, în Europa; întrucât 25 % (7) dintre lucrători declară că suferă de stres asociat muncii; întrucât stresul asociat muncii poate să afecteze dreptul persoanelor de a se bucura de condiții de muncă sănătoase; întrucât stresul asociat muncii amplifică absenteismul și agravează sentimentul de insatisfacție la locul de muncă, afectează în mod negativ productivitatea și reprezintă aproape jumătate din numărul zilelor lucrătoare pierdute în fiecare an; |
| --- | --- |

A.

întrucât stresul asociat muncii este o problemă tot mai frecventă, fiind a doua problemă de sănătate asociată muncii, ca frecvență de raportare, în Europa; întrucât 25 % (7) dintre lucrători declară că suferă de stres asociat muncii; întrucât stresul asociat muncii poate să afecteze dreptul persoanelor de a se bucura de condiții de muncă sănătoase; întrucât stresul asociat muncii amplifică absenteismul și agravează sentimentul de insatisfacție la locul de muncă, afectează în mod negativ productivitatea și reprezintă aproape jumătate din numărul zilelor lucrătoare pierdute în fiecare an;

| B. | întrucât îmbătrânirea forței de muncă din Europa prezintă noi dificultăți în ceea ce privește mediul de muncă și organizarea modificată a muncii; întrucât îmbătrânirea este însoțită de un risc mai accentuat de a dezvolta probleme de sănătate cronice de ordin psihic și fizic, inclusiv dizabilități și boli, motiv pentru care prevenția, reintegrarea și reabilitarea sunt politici importante care asigură caracterul durabil al locurilor de muncă și al sistemelor de pensii și de securitate socială; întrucât bolile cronice nu afectează numai segmentul mai în vârstă al populației; |
| --- | --- |

B.

întrucât îmbătrânirea forței de muncă din Europa prezintă noi dificultăți în ceea ce privește mediul de muncă și organizarea modificată a muncii; întrucât îmbătrânirea este însoțită de un risc mai accentuat de a dezvolta probleme de sănătate cronice de ordin psihic și fizic, inclusiv dizabilități și boli, motiv pentru care prevenția, reintegrarea și reabilitarea sunt politici importante care asigură caracterul durabil al locurilor de muncă și al sistemelor de pensii și de securitate socială; întrucât bolile cronice nu afectează numai segmentul mai în vârstă al populației;

| C. | întrucât absența de durată de la locul de muncă afectează negativ sănătatea fizică și psihică, generând de asemenea costuri sociale și economice ridicate, și poate împiedica revenirea la locul de muncă; întrucât sănătatea și bunăstarea joacă un rol central în construirea unor economii durabile; întrucât trebuie luat în considerare impactul financiar considerabil pe care îl au bolile și dizabilitățile asupra familiilor, atunci când cei afectați nu își pot relua munca; |
| --- | --- |

C.

întrucât absența de durată de la locul de muncă afectează negativ sănătatea fizică și psihică, generând de asemenea costuri sociale și economice ridicate, și poate împiedica revenirea la locul de muncă; întrucât sănătatea și bunăstarea joacă un rol central în construirea unor economii durabile; întrucât trebuie luat în considerare impactul financiar considerabil pe care îl au bolile și dizabilitățile asupra familiilor, atunci când cei afectați nu își pot relua munca;

| D. | întrucât există o diferență între dizabilități, vătămări, boli și afecțiuni asociate vârstei, însă acestea se suprapun frecvent și necesită o abordare cuprinzătoare, dar și de la caz la caz, la nivel individual; |
| --- | --- |

D.

întrucât există o diferență între dizabilități, vătămări, boli și afecțiuni asociate vârstei, însă acestea se suprapun frecvent și necesită o abordare cuprinzătoare, dar și de la caz la caz, la nivel individual;

| E. | întrucât îmbătrânirea este una dintre principalele provocări sociale cu care se confruntă UE; întrucât, prin urmare, sunt necesare politici care să încurajeze îmbătrânirea activă, pentru a le permite persoanelor să rămână active și să aibă o activitate profesională până la vârsta de pensionare sau chiar după această vârstă dacă doresc acest lucru; întrucât generația mai în vârstă și experiența acesteia sunt esențiale pentru piața muncii; întrucât persoanele în vârstă care doresc să rămână în câmpul muncii solicită frecvent un program de lucru flexibil sau individualizat; întrucât bolile, dizabilitatea și excluderea din câmpul muncii au consecințe financiare grave; |
| --- | --- |

E.

întrucât îmbătrânirea este una dintre principalele provocări sociale cu care se confruntă UE; întrucât, prin urmare, sunt necesare politici care să încurajeze îmbătrânirea activă, pentru a le permite persoanelor să rămână active și să aibă o activitate profesională până la vârsta de pensionare sau chiar după această vârstă dacă doresc acest lucru; întrucât generația mai în vârstă și experiența acesteia sunt esențiale pentru piața muncii; întrucât persoanele în vârstă care doresc să rămână în câmpul muncii solicită frecvent un program de lucru flexibil sau individualizat; întrucât bolile, dizabilitatea și excluderea din câmpul muncii au consecințe financiare grave;

| F. | întrucât fumatul și consumul abuziv de alcool și de droguri reprezintă unii dintre cei mai semnificativi factori de risc pentru sănătate în cazul populației de vârstă activă din UE, fiind asociați atât cu vătămări, cât și cu diferite boli netransmisibile (8); întrucât între 20 % și 25 % din totalul accidentelor la locul de muncă implică persoane aflate sub influența alcoolului (9)și întrucât, potrivit estimărilor, între 5 % și 20 % din populația activă din Europa are probleme grave din cauza consumului de alcool (10); întrucât reintegrarea în locuri de muncă de calitate a lucrătorilor care au suferit din cauza unor probleme legate de utilizarea abuzivă de substanțe prezintă provocări specifice pentru angajatori; |
| --- | --- |

F.

întrucât fumatul și consumul abuziv de alcool și de droguri reprezintă unii dintre cei mai semnificativi factori de risc pentru sănătate în cazul populației de vârstă activă din UE, fiind asociați atât cu vătămări, cât și cu diferite boli netransmisibile (8); întrucât între 20 % și 25 % din totalul accidentelor la locul de muncă implică persoane aflate sub influența alcoolului (9)și întrucât, potrivit estimărilor, între 5 % și 20 % din populația activă din Europa are probleme grave din cauza consumului de alcool (10); întrucât reintegrarea în locuri de muncă de calitate a lucrătorilor care au suferit din cauza unor probleme legate de utilizarea abuzivă de substanțe prezintă provocări specifice pentru angajatori;

| G. | întrucât persoanele cu dizabilități ori cu boli cronice sau persoanele care se recuperează după o vătămare sau după o boală se află într-o situație vulnerabilă și ar trebui să beneficieze de sprijin individualizat atunci când revin la locul de muncă sau pe piața muncii; întrucât unele persoane cu boli cronice nu doresc sau nu pot să revină în câmpul muncii; |
| --- | --- |

G.

întrucât persoanele cu dizabilități ori cu boli cronice sau persoanele care se recuperează după o vătămare sau după o boală se află într-o situație vulnerabilă și ar trebui să beneficieze de sprijin individualizat atunci când revin la locul de muncă sau pe piața muncii; întrucât unele persoane cu boli cronice nu doresc sau nu pot să revină în câmpul muncii;

| H. | întrucât domeniul readaptării profesionale și al revenirii în câmpul muncii ar putea oferi oportunități prețioase pentru activitățile de voluntariat, de exemplu prin implicarea în activități de voluntariat după pensionare; întrucât voluntariatul ar trebui sprijinit la orice vârstă; |
| --- | --- |

H.

întrucât domeniul readaptării profesionale și al revenirii în câmpul muncii ar putea oferi oportunități prețioase pentru activitățile de voluntariat, de exemplu prin implicarea în activități de voluntariat după pensionare; întrucât voluntariatul ar trebui sprijinit la orice vârstă;

| I. | întrucât angajatorii trebuie în primul rând să promoveze o cultură a sănătății și a siguranței la locul de muncă; întrucât participarea din proprie inițiativă la activități în materie de siguranță și sănătate în muncă, de exemplu la grupuri de lucru, ar putea de asemenea contribui la schimbarea culturii; |
| --- | --- |

I.

întrucât angajatorii trebuie în primul rând să promoveze o cultură a sănătății și a siguranței la locul de muncă; întrucât participarea din proprie inițiativă la activități în materie de siguranță și sănătate în muncă, de exemplu la grupuri de lucru, ar putea de asemenea contribui la schimbarea culturii;

| J. | întrucât munca joacă un rol important în facilitarea procesului de recuperare și reabilitare, având în vedere beneficiile psihosociale pozitive importante pe care munca le oferă angajaților; întrucât bunele practici de siguranță și sănătate în muncă sunt esențiale pentru productivitatea și motivarea forței de muncă, ceea ce ajută societățile să rămână competitive și inovatoare, asigură bunăstarea lucrătorilor și contribuie la menținerea unor competențe și a unei experiențe profesionale prețioase, la reducerea rotației personalului și la prevenirea excluderii, a accidentelor și a vătămărilor; întrucât, prin urmare, Comisia este încurajată să aibă în vedere calculul tuturor costurilor în domeniul incluziunii active și sociale; întrucât adoptarea unor abordări adecvate și individualizate în ceea ce privește reintegrarea în locuri de muncă de calitate a persoanelor care se recuperează după o vătămare sau o boală reprezintă un factor important pentru prevenirea absențelor suplimentare sau a prezenței în muncă a persoanelor care suferă de boli; |
| --- | --- |

J.

întrucât munca joacă un rol important în facilitarea procesului de recuperare și reabilitare, având în vedere beneficiile psihosociale pozitive importante pe care munca le oferă angajaților; întrucât bunele practici de siguranță și sănătate în muncă sunt esențiale pentru productivitatea și motivarea forței de muncă, ceea ce ajută societățile să rămână competitive și inovatoare, asigură bunăstarea lucrătorilor și contribuie la menținerea unor competențe și a unei experiențe profesionale prețioase, la reducerea rotației personalului și la prevenirea excluderii, a accidentelor și a vătămărilor; întrucât, prin urmare, Comisia este încurajată să aibă în vedere calculul tuturor costurilor în domeniul incluziunii active și sociale; întrucât adoptarea unor abordări adecvate și individualizate în ceea ce privește reintegrarea în locuri de muncă de calitate a persoanelor care se recuperează după o vătămare sau o boală reprezintă un factor important pentru prevenirea absențelor suplimentare sau a prezenței în muncă a persoanelor care suferă de boli;

| K. | întrucât definiția persoanelor cu o capacitate de muncă redusă poate să difere de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

K.

întrucât definiția persoanelor cu o capacitate de muncă redusă poate să difere de la un stat membru la altul;

| L. | întrucât IMM-urile și microîntreprinderile au nevoi deosebite în acest sens, deoarece au la dispoziție mai puține resurse pentru a-și îndeplini obligațiile legate de prevenirea bolilor și a accidentelor, având nevoie adesea de sprijin pentru a-și putea îndeplini obiectivele în materie de securitate și sănătate în muncă; întrucât, pe de altă parte, bunele practici în materie de securitate și sănătate în muncă sunt esențiale pentru IMM-uri și microîntreprinderi, în special pentru sustenabilitatea activității acestora; întrucât mai multe programe finanțate de UE oferă posibilități pentru efectuarea unor schimburi prețioase de inovații și de bune practici în materie de asigurare a sustenabilității sănătății și securității în muncă; |
| --- | --- |

L.

întrucât IMM-urile și microîntreprinderile au nevoi deosebite în acest sens, deoarece au la dispoziție mai puține resurse pentru a-și îndeplini obligațiile legate de prevenirea bolilor și a accidentelor, având nevoie adesea de sprijin pentru a-și putea îndeplini obiectivele în materie de securitate și sănătate în muncă; întrucât, pe de altă parte, bunele practici în materie de securitate și sănătate în muncă sunt esențiale pentru IMM-uri și microîntreprinderi, în special pentru sustenabilitatea activității acestora; întrucât mai multe programe finanțate de UE oferă posibilități pentru efectuarea unor schimburi prețioase de inovații și de bune practici în materie de asigurare a sustenabilității sănătății și securității în muncă;

| M. | întrucât factorii psihosociali negativi de la locul de muncă au legătură nu numai cu rezultatele privind starea de sănătate, ci și cu creșterea absențelor și cu gradul redus de satisfacție la locul de muncă; întrucât măsurile individualizate de securitate și sănătate în muncă îi pot permite unei persoane cu o capacitate de muncă modificată să rămână activă și să aducă beneficii personalului în ansamblu; întrucât, deși absențele de la locul de muncă sunt necesare uneori din motive medicale, persoanele care lipsesc de la locul de muncă pentru perioade îndelungate și care, drept consecință, riscă să nu mai revină în câmpul muncii suferă de efecte psihosociale negative suplimentare; întrucât o îngrijire timpurie și coordonată, care să pună accentul în primul rând pe bunăstarea angajatului, este esențială pentru a îmbunătăți rata revenirii în câmpul muncii și pentru a evita consecințele negative pe termen lung suportate de persoana în cauză; |
| --- | --- |

M.

întrucât factorii psihosociali negativi de la locul de muncă au legătură nu numai cu rezultatele privind starea de sănătate, ci și cu creșterea absențelor și cu gradul redus de satisfacție la locul de muncă; întrucât măsurile individualizate de securitate și sănătate în muncă îi pot permite unei persoane cu o capacitate de muncă modificată să rămână activă și să aducă beneficii personalului în ansamblu; întrucât, deși absențele de la locul de muncă sunt necesare uneori din motive medicale, persoanele care lipsesc de la locul de muncă pentru perioade îndelungate și care, drept consecință, riscă să nu mai revină în câmpul muncii suferă de efecte psihosociale negative suplimentare; întrucât o îngrijire timpurie și coordonată, care să pună accentul în primul rând pe bunăstarea angajatului, este esențială pentru a îmbunătăți rata revenirii în câmpul muncii și pentru a evita consecințele negative pe termen lung suportate de persoana în cauză;

| N. | întrucât disponibilitatea și comparabilitatea datelor privind bolile profesionale la nivelul UE sunt adesea deficitare; întrucât, potrivit Eurofound, aproximativ 28 % dintre europeni declară că au o problemă de sănătate fizică sau mintală cronică, o boală cronică sau o dizabilitate (11); întrucât se estimează că una din patru persoane de vârstă activă trăiește cu probleme de sănătate de lungă durată (12); întrucât dizabilitățile și problemele de sănătate pot să reprezinte atât o cauză, cât și o consecință a sărăciei; întrucât un studiu al OCDE a constatat că veniturile persoanelor cu dizabilități sunt, în medie, cu 12 % mai mici decât cele ale restului populației (13); întrucât, în unele țări, acest decalaj dintre venituri ajunge până la 30 %; întrucât un studiu din anul 2013 a demonstrat că 21,8 % din pacienții care suferă de cancer, cu vârste cuprinse între 18 și 57 de ani, au devenit șomeri imediat după diagnosticare, iar 91,6 % dintre membrii acestui grup au devenit șomeri în cursul unei perioade de 15 luni de la diagnosticare (14); întrucât un studiu al Eurostat din 2011 (15) a constatat că numai 5,2 % dintre angajații care suferă de o capacitate de muncă redusă din cauza unei probleme de sănătate de lungă durată și/sau a unei dificultăți în desfășurarea activităților de bază declară că beneficiază de condiții speciale la locul de muncă; întrucât, potrivit aceluiași studiu efectuat de Eurostat, 24,2 % dintre șomerii din această categorie declară că ar avea nevoie de condiții speciale la locul de muncă pentru a putea reveni mai ușor în câmpul muncii; |
| --- | --- |

N.

întrucât disponibilitatea și comparabilitatea datelor privind bolile profesionale la nivelul UE sunt adesea deficitare; întrucât, potrivit Eurofound, aproximativ 28 % dintre europeni declară că au o problemă de sănătate fizică sau mintală cronică, o boală cronică sau o dizabilitate (11); întrucât se estimează că una din patru persoane de vârstă activă trăiește cu probleme de sănătate de lungă durată (12); întrucât dizabilitățile și problemele de sănătate pot să reprezinte atât o cauză, cât și o consecință a sărăciei; întrucât un studiu al OCDE a constatat că veniturile persoanelor cu dizabilități sunt, în medie, cu 12 % mai mici decât cele ale restului populației (13); întrucât, în unele țări, acest decalaj dintre venituri ajunge până la 30 %; întrucât un studiu din anul 2013 a demonstrat că 21,8 % din pacienții care suferă de cancer, cu vârste cuprinse între 18 și 57 de ani, au devenit șomeri imediat după diagnosticare, iar 91,6 % dintre membrii acestui grup au devenit șomeri în cursul unei perioade de 15 luni de la diagnosticare (14); întrucât un studiu al Eurostat din 2011 (15) a constatat că numai 5,2 % dintre angajații care suferă de o capacitate de muncă redusă din cauza unei probleme de sănătate de lungă durată și/sau a unei dificultăți în desfășurarea activităților de bază declară că beneficiază de condiții speciale la locul de muncă; întrucât, potrivit aceluiași studiu efectuat de Eurostat, 24,2 % dintre șomerii din această categorie declară că ar avea nevoie de condiții speciale la locul de muncă pentru a putea reveni mai ușor în câmpul muncii;

| O. | întrucât digitalizarea poate duce la transformări majore ale modului de organizare a muncii și ar putea contribui la îmbunătățirea oportunităților pentru lucrătorii care prezintă, de exemplu, capacități fizice reduse; întrucât este posibil ca generațiile mai în vârstă să se confrunte cu dificultăți deosebite în această privință; întrucât și aceste generații ar trebui să beneficieze de schimbările menționate; |
| --- | --- |

O.

întrucât digitalizarea poate duce la transformări majore ale modului de organizare a muncii și ar putea contribui la îmbunătățirea oportunităților pentru lucrătorii care prezintă, de exemplu, capacități fizice reduse; întrucât este posibil ca generațiile mai în vârstă să se confrunte cu dificultăți deosebite în această privință; întrucât și aceste generații ar trebui să beneficieze de schimbările menționate;

| P. | întrucât dreptul la condiții de muncă ce respectă sănătatea, siguranța și demnitatea fiecărui lucrător este consacrat în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, iar condițiile de muncă favorabile au o valoare pozitivă inerentă; întrucât fiecare persoană are dreptul la un nivel de trai adecvat pentru starea sa de sănătate și pentru bunăstarea sa, precum și dreptul la o activitate profesională și la condiții de muncă favorabile și corecte, în conformitate cu Declarația universală a drepturilor omului; întrucât îmbunătățirea sănătății și reintegrarea lucrătorilor duc la îmbunătățirea bunăstării globale a societății, aduc avantaje economice statelor membre, angajaților și angajatorilor, inclusiv lucrătorilor mai în vârstă și persoanelor care suferă de probleme de sănătate, și contribuie la păstrarea unor competențe care altfel s-ar pierde; întrucât transformarea unei dizabilități de muncă într-o capacitate de muncă este în beneficiul angajatorilor, al lucrătorilor, al familiilor și al comunităților; |
| --- | --- |

P.

întrucât dreptul la condiții de muncă ce respectă sănătatea, siguranța și demnitatea fiecărui lucrător este consacrat în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, iar condițiile de muncă favorabile au o valoare pozitivă inerentă; întrucât fiecare persoană are dreptul la un nivel de trai adecvat pentru starea sa de sănătate și pentru bunăstarea sa, precum și dreptul la o activitate profesională și la condiții de muncă favorabile și corecte, în conformitate cu Declarația universală a drepturilor omului; întrucât îmbunătățirea sănătății și reintegrarea lucrătorilor duc la îmbunătățirea bunăstării globale a societății, aduc avantaje economice statelor membre, angajaților și angajatorilor, inclusiv lucrătorilor mai în vârstă și persoanelor care suferă de probleme de sănătate, și contribuie la păstrarea unor competențe care altfel s-ar pierde; întrucât transformarea unei dizabilități de muncă într-o capacitate de muncă este în beneficiul angajatorilor, al lucrătorilor, al familiilor și al comunităților;

Prevenirea și intervenția timpurie

| 1. | consideră că este esențial să se îmbunătățească modul în care sunt tratate absențele pe motiv de boală în statele membre, precum și gradul de adaptabilitate al locurilor de muncă la problemele de sănătate cronice și la dizabilități, fiind combătută discriminarea prin aplicarea mai eficace a Directivei 2000/78/CE privind egalitatea de tratament în ceea ce privește încadrarea în muncă și ocuparea forței de muncă; constată că, pentru a realiza o îmbunătățire a situației, în statele membre trebuie să existe o legislație eficace, însoțită de un mecanism de control efectiv, pentru a se garanta că angajatorii asigură condiții de muncă mai favorabile incluziunii pentru persoanele care suferă de boli cronice și de dizabilități, inclusiv, de exemplu, prin modificarea sarcinilor, prin utilizarea de echipamente și prin dezvoltarea de competențe; îndeamnă statele membre să sprijine măsuri rezonabile de adaptare a locurilor de muncă, astfel încât să se asigure revenirea în timp util în câmpul muncii; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să promoveze măsuri de integrare și de readaptare și să sprijine eforturile statelor membre de creștere a gradului de sensibilizare și de identificare și partajare a bunelor practici în ceea ce privește măsurile de acomodare și de adaptare realizate la locul de muncă; solicită tuturor părților interesate de problema revenirii în câmpul muncii să contribuie la facilitarea schimbului de informații cu privire la potențialele obstacole nemedicale ce împiedică revenirea în câmpul muncii, precum și să coordoneze acțiuni de identificare și de eliminare a acestora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Eurofound să examineze și să analizeze în continuare oportunitățile de ocupare a forței de muncă și capacitatea de inserție profesională în cazul persoanelor cu boli cronice; solicită ca politicile bazate pe dovezi să devină o practică standard și să stea la baza măsurilor privind revenirea în câmpul muncii; solicită factorilor de decizie să ia inițiativa și să asigure accesul la informații și la asistență medicală pentru angajatori și angajați și să asigure promovarea acestor bune practici la nivel european; |
| --- | --- |

3.

| 4. | consideră că viitorul Cadru strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă pentru perioada de după 2020 ar trebui să promoveze mai intens investițiile prin fondurile UE care vizează promovarea și prelungirea vieții în condiții de bună sănătate și a perioadei active și a unor condiții de lucru adaptate nevoilor individuale, precum și susținerea recrutării și a revenirii în câmpul muncii în condiții adaptate, atunci când acest lucru este de dorit și starea de sănătate nu reprezintă un obstacol; consideră că o parte integrantă a acestei strategii o reprezintă investițiile în mecanisme de prevenire principale și secundare, de exemplu prin asigurarea de tehnologii în domeniul e-sănătății; invită Comisia și statele membre să acorde prioritate prevenirii riscurilor și a bolilor la locul de muncă; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încurajează statele membre să se angajeze pe deplin în viitoarea campanie la nivelul UE pentru perioada 2020-2022 privind prevenirea afecțiunilor musculo-scheletale (AMS) legate de locul de muncă, să găsească soluții inovatoare, fără caracter legislativ, și să facă schimb de informații și de bune practici cu partenerii sociali; solicită implicarea activă a statelor membre în difuzarea informațiilor asigurate de EU-OSHA; își repetă solicitarea adresată Comisiei de a prezenta fără întârziere un act juridic privind AMS; solicită statelor membre să efectueze studii privind incidența AMS, defalcate în funcție de gen, vârstă și domeniu de activitate economică, în vederea prevenirii și a combaterii apariției acestor afecțiuni și în vederea elaborării unei strategii cuprinzătoare la nivelul UE privind prevenirea și intervenția timpurie în cazul bolilor cronice; |
| --- | --- |

5.

| 6. | solicită statelor membre și angajatorilor să dea dovadă de inițiativă în ceea ce privește integrarea informațiilor asigurate de EU-OSHA în politicile și programele lor referitoare la locul de muncă; salută recenta lansare pe site-ul de internet al EU-OSHA a unei secțiuni dedicate afecțiunilor legate de muncă, readaptării și revenirii în câmpul muncii, cu scopul de a pune la dispoziție informații referitoare la politicile și practicile de prevenire; |
| --- | --- |

6.

| 7. | consideră că prevenirea sistematică a riscurilor psihosociale este o caracteristică fundamentală a locurilor de muncă moderne; ia act cu îngrijorare de creșterea în ultimii ani a numărului de cazuri declarate de sănătate mintală și probleme psihosociale, precum și de faptul că stresul legat de muncă constituie o problemă tot mai frecventă pentru angajați și angajatori; solicită statelor membre și partenerilor sociali să ofere sprijin întreprinderilor pentru punerea în aplicare a unui set coerent de politici și programe la locul de muncă pentru o mai bună prevenire a acestor probleme, pentru combaterea stigmatizării legate de sănătatea mintală și pentru sprijinirea persoanelor care se confruntă cu afecțiuni existente, facilitându-le accesul la sprijin psihologic; evidențiază utilitatea măsurilor de prevenire a riscurilor psihosociale și de promovare a sănătății, inclusiv rentabilitatea dovedită a acestor măsuri, pentru a-i motiva mai mult pe angajatori să întreprindă astfel de măsuri; constată că legislația și recunoașterea riscurilor psihosociale și a problemelor de sănătate mintală, precum stresul cronic și epuizarea, diferă de la un stat membru la altul; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază importanța actualizării și a furnizării unor indicatori comuni în materie de sănătate și a unor definiții comune privind bolile asociate muncii, inclusiv privind stresul la locul de muncă, precum și a unor date statistice la nivelul UE, în vederea stabilirii de obiective pentru reducerea incidenței bolilor profesionale; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze și să pună în aplicare un program pentru monitorizarea, gestionarea și sprijinul sistematic al lucrătorilor afectați de riscuri psihosociale, inclusiv de stres, depresie și epuizare, pentru a formula, printre altele, recomandări și orientări eficace de combatere a acestor riscuri; subliniază faptul că stresul cronic la locul de muncă este recunoscut drept o problemă majoră care afectează productivitatea și calitatea vieții; observă că riscurile psihosociale și stresul asociat muncii sunt în multe cazuri probleme structurale legate de modul de organizare a muncii, fiind posibile prevenirea și gestionarea acestor riscuri; subliniază că este necesar să se realizeze studii, să se îmbunătățească măsurile de prevenire și să se facă schimburi de bune practici și instrumente pentru reintegrarea pe piața muncii a persoanelor afectate; |
| --- | --- |

9.

| 10. | solicită destigmatizarea problemelor de sănătate mintală și a dizabilităților intelectuale; încurajează inițiativele de sensibilizare și de sprijinire a schimbărilor în această privință, prin elaborarea unor politici și acțiuni de prevenire a riscului psihosocial la nivel de întreprindere; salută, în acest context, acțiunile partenerilor sociali din statele membre care contribuie la o schimbare pozitivă; reamintește importanța instruirii corespunzătoare a furnizorilor de servicii în materie de sănătate și securitate în muncă și a inspectorilor de muncă în ceea ce privește practicile de gestionare a riscului psihosocial; solicită o cooperare mai apropiată și o revitalizare a inițiativelor UE care abordează riscurile psihosociale la locul de muncă, precum și includerea cu statut prioritar a acestui aspect în viitorul cadru strategic al UE privind sănătatea și siguranța la locul de muncă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | recunoaște că reintegrarea lucrătorilor care au avut probleme legate de dependența de substanțe psihoactive prezintă provocări specifice pentru angajatori; în acest sens, remarcă exemplul modelului Alna, aplicat de partenerii sociali din Suedia (16), pentru a sprijini locurile de muncă în vederea adoptării unor măsuri proactive și de intervenție timpurie, precum și pentru sprijinirea procesului de reabilitare a angajaților care au avut probleme legate de consumul abuziv de substanțe; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută campania „Locuri de muncă sănătoase - Gestionarea stresului”; subliniază că inițiativele care vizează combaterea stresului la locul de muncă trebuie să includă dimensiunea de gen și să țină seama de condițiile de lucru specifice ale femeilor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | subliniază importanța creșterii investițiilor în politicile de prevenire a riscurilor și a sprijinirii unei culturi a prevenirii; subliniază că, în vederea sprijinirii întreprinderilor, calitatea serviciilor de prevenire este esențială; solicită statelor membre să pună în aplicare politici eficace privind alimentația sănătoasă, consumul de alcool și tutun și privind calitatea aerului, și să promoveze astfel de politici la locul de muncă; solicită, de asemenea, statelor membre să dezvolte servicii de sănătate integrate cu serviciile sociale, psihologice, profesionale și de medicina muncii; încurajează statele membre să asigure accesul adecvat al lucrătorilor la asistența medicală, pentru a asigura depistarea timpurie a debutului bolilor fizice și psihice și pentru a facilita procesul de reintegrare; reamintește că investițiile timpurii și măsurile preventive pot reduce impactul psihosocial pe termen lung asupra individului, precum și costurile totale pentru societate pe termen lung; |
| --- | --- |

13.

| 14. | solicită ca politicile de reintegrare






  — | să fie compatibile cu abordarea bazată pe ciclul de viață a politicilor din domeniul educației, în materie de învățare continuă, sociale și în materie de ocupare a forței de muncă, |
| --- | --- | --- |

14.

—

să fie compatibile cu abordarea bazată pe ciclul de viață a politicilor din domeniul educației, în materie de învățare continuă, sociale și în materie de ocupare a forței de muncă,

| — | să fie adaptate, cu obiective clare și axate pe nevoi, fără a impune cerințe participantului pe care acesta, probabil, nu le-ar putea îndeplini din cauza situației sale, |
| --- | --- |

—

să fie adaptate, cu obiective clare și axate pe nevoi, fără a impune cerințe participantului pe care acesta, probabil, nu le-ar putea îndeplini din cauza situației sale,

| — | să fie participative și bazate pe o abordare integrată, și |
| --- | --- |

—

să fie participative și bazate pe o abordare integrată, și

| — | să respecte condițiile prealabile necesare pentru a permite participarea, fără a crea condițiile care să pună în pericol venitul minim de subzistență; |
| --- | --- |

—

să respecte condițiile prealabile necesare pentru a permite participarea, fără a crea condițiile care să pună în pericol venitul minim de subzistență;

| 15. | consideră că statele membre ar trebui să ofere beneficii suplimentare specifice pentru persoanele cu dizabilități sau cu boli cronice, care să acopere costurile suplimentare asociate, printre altele, asistenței și sprijinului personal, utilizării unor echipamente specifice și asistenței medicale și sociale, și să stabilească, printre altele, prețuri accesibile la medicamentele pentru grupurile sociale defavorizate; subliniază nevoia de a asigura niveluri decente ale pensiilor pe caz de boală și de limită de vârstă; |
| --- | --- |

15.

Revenirea în câmpul muncii

| 16. | recunoaște că munca este o sursă importantă de bunăstare psihosocială pentru persoane și că integrarea profesională a șomerilor de lungă durată, prin intermediul unor măsuri adaptate la nivel individual, reprezintă un factor-cheie pentru combaterea sărăciei și a excluziunii sociale și are și alte avantaje psihosociale de prevenire; subliniază că integrarea persoanelor care revin în câmpul muncii după o vătămare sau o boală, atât fizică, cât și mentală, are multiple efecte pozitive: favorizează bunăstarea persoanelor în cauză, reduce costurile pentru sistemele naționale de securitate socială și pentru întreprinderi, sprijină economia pe o scară mai largă, de exemplu prin creșterea sustenabilității sistemelor de pensii și de securitate socială pentru generațiile viitoare; ia act de dificultățile întâmpinate de lucrătorii confruntați cu sistemele de compensare, care ar putea conduce la întârzieri inutile în obținerea tratamentului și care, în unele cazuri, ar putea avea un efect de îndepărtare a acestor persoane; solicită urgent o abordare axată pe client în ceea ce privește toate procedurile administrative asociate reintegrării lucrătorilor; invită statele membre să ia măsuri, în cooperare cu Comisia și cu agențiile relevante ale UE, pentru a contracara efectele negative ale absenței îndelungate de la lucru, cum ar fi izolarea, dificultățile psihosociale, consecințele socioeconomice și capacitatea scăzută de inserție profesională; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că statele membre și angajatorii ar trebui să adopte o abordare pozitivă și orientată spre muncă față de lucrătorii cu dizabilități, lucrătorii în vârstă și cei care au suferit o boală mintală sau fizică sau o vătămare, inclusiv persoanele diagnosticate cu boli în stadiu terminal, concentrându-se pe evaluarea timpurie a capacității pe care o mai are persoana și a disponibilității sale de a lucra și organizând consiliere psihologică, socială și de muncă dintr-un stadiu timpuriu și adaptarea locului de muncă, luând în considerare categoria profesională a persoanei și situația sa socioeconomică, precum și situația întreprinderii; încurajează statele membre să îmbunătățească dispozițiile sistemelor lor de securitate socială care favorizează revenirea în câmpul muncii, cu condiția ca angajatul să dorească acest lucru și în cazul în care starea sa de sănătate o permite; |
| --- | --- |

17.

| 18. | remarcă rolul pozitiv pe care l-au jucat întreprinderile sociale, mai exact întreprinderile sociale de integrare profesională (WISE), în reintegrarea în forța de muncă a șomerilor de lungă durată; invită statele membre să le asigure acestor întreprinderi recunoașterea și sprijinul tehnic necesare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | încurajează, în acest sens, trimiterile la Convenția Organizației Națiunilor Unite privind drepturile persoanelor cu dizabilități și a protocolului opțional la aceasta (A/RES/61/106) și utilizarea definițiilor internaționale ale funcționării, dizabilității și sănătății (ICF) enunțate de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) în toate măsurile și politicile relevante; împărtășește opinia potrivit căreia dizabilitatea reprezintă o experiență medicală care survine într-un context socioeconomic; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită Comisiei și statelor membre să elaboreze și să le ofere angajatorilor orientări privind cele mai bune practici și îndrumare, sprijin și consiliere privind modul de elaborare și de punere în aplicare a planurilor de reintegrare, asigurând totodată un dialog constant între partenerii sociali și garantând că angajații își cunosc drepturile încă de la începutul procesului de revenire în câmpul muncii; încurajează, de asemenea, schimbul de bune practici în interiorul statelor membre și între acestea, între comunitățile profesionale, partenerii sociali, ONG-uri și responsabilii politici cu privire la reintegrarea lucrătorilor în urma unei boli sau a unei vătămări; |
| --- | --- |

20.

| 21. | solicită statelor membre să coopereze cu partenerii sociali, să ofere sprijin extern pentru a asigura îndrumare și sprijin tehnic IMM-urilor și microîntreprinderilor cu experiență limitată în măsurile de reabilitare profesională și revenire în câmpul muncii; recunoaște că este important să fie luate în considerare situația, nevoile specifice și dificultățile legate de asigurarea conformității cu care se confruntă nu numai IMM-urile și microîntreprinderile, ci și anumite sectoare de servicii publice, în contextul punerii în aplicare a măsurilor la nivel de întreprindere; subliniază că sensibilizarea, schimbul de bune practici, consultarea și platformele online sunt extrem de importante pentru a ajuta IMM-urile și microîntreprinderile în acest proces; solicită Comisiei și statelor membre să dezvolte în continuare instrumente practice și orientări care pot sprijini IMM-urile și microîntreprinderile cu experiență limitată în măsurile de reabilitare profesională și revenire în câmpul muncii; recunoaște importanța investițiilor în formarea în domeniul managementului; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ia act de riscul ca abordările mai creative care vizează reintegrarea pe piața muncii a persoanelor celor mai îndepărtate de aceasta să fie private de fonduri, spre deosebire de abordările mai convenționale, bazate pe rezultate ușor cuantificabile; prin urmare, solicită Comisiei să îmbunătățească finanțarea abordărilor „de jos în sus”în cadrul fondurilor structurale, în special al FSE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | ia act de succesul abordării bazate pe gestionarea cazurilor din programele de reintegrare și subliniază că este necesar un sprijin individualizat și integrat din partea asistenților sociali sau a consilierilor desemnați; consideră că este esențial ca întreprinderile să țină îndeaproape legătura cu lucrătorii sau cu reprezentanții acestora, pe perioada absențelor provocate de o boală sau de o vătămare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că politicile privind revenirea în câmpul muncii și reintegrarea ar trebui să se înscrie într-o abordare holistică mai amplă a unei vieți profesionale sănătoase, care să vizeze asigurarea unui mediu de lucru sănătos și sigur din punct de vedere fizic și mental, pe întreaga durată a vieții profesionale a persoanelor, și a unei îmbătrâniri active și sănătoase a tuturor lucrătorilor; subliniază importanța esențială a comunicării, a sprijinului specialiștilor în domeniul gestionării reabilitării profesionale (asistenți profesionali) și a unei abordări integrate, care implică toate părțile interesate în reabilitarea fizică și profesională de succes a lucrătorilor; consideră că locul de muncă ar trebui să fie punctul principal de interes pentru sistemele de revenire în câmpul muncii; salută succesul abordării practice și nebirocratice a programului austriac fit2work (17), care pune accentul pe comunicarea facilă, accesibilă pentru toți lucrătorii (precum utilizarea unui limbaj simplificat); |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază importanța menținerii persoanelor cu capacități de muncă reduse în activitate, inclusiv prin asigurarea faptului că IMM-urile și microîntreprinderile au resursele necesare pentru a realiza acest lucru în mod eficient; încurajează cu insistență reintegrarea în locuri de muncă de calitate a lucrătorilor care se recuperează după o boală sau o vătămare, dacă angajatul dorește acest lucru și dacă starea sa de sănătate o permite, prin reconversia profesională și perfecționarea pe piața muncii deschisă; subliniază importanța axării dispozițiilor politice asupra capacității de muncă a persoanelor și de a demonstra angajatorului beneficiile legate de păstrarea experienței și a cunoștințelor unui lucrător, care riscă să fie pierdute în cazul unui concediu medical permanent; recunoaște, cu toate acestea, importanța existenței unei plase de siguranță efective, prin intermediul sistemului național de securitate socială, pentru persoanele care nu pot reveni în câmpul muncii; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită Comisiei și statelor membre să introducă politici active privind piața muncii și măsuri de stimulare pentru angajatori în vederea sprijinirii ocupării forței de muncă în rândul persoanelor cu dizabilități și boli cronice, inclusiv prin introducerea unor adaptări adecvate și înlăturarea barierelor la locul de muncă, pentru a facilita reintegrarea acestora; reamintește că este esențial ca întreprinderile și persoanele vizate să fie informate cu privire la stimulentele și drepturile existente; |
| --- | --- |

26.

| 27. | recunoaște, în acest sens, că formulele de lucru flexibile, individualizate și adaptive – precum munca la distanță, programul de lucru flexibil, echipamentele adaptate și programul sau volumul de lucru redus – joacă un rol important în ceea ce privește revenirea în câmpul muncii; subliniază importanța încurajării timpurii și/sau a revenirii treptate la viața profesională (în cazul în care starea de sănătate permite acest lucru), care ar putea fi însoțite de prestații de boală parțiale pentru a se asigura faptul că persoanele în cauză nu suferă pierderi de venit la revenirea în câmpul muncii, menținând, în același timp, stimulentele financiare pentru întreprinderi; subliniază faptul că aceste formule, care implică o flexibilitate geografică, temporală și funcțională, trebuie să fie fezabile atât pentru lucrători, cât și pentru angajatori, facilitând gestionarea organizării muncii și luând în considerare variațiile ciclurilor de producție; |
| --- | --- |

27.

| 28. | salută programele și inițiativele naționale care au contribuit la facilitarea reintegrării în locuri de muncă de calitate a persoanelor cu boli cronice, precum programul german „Job4000 (18)”, care utilizează o abordare integrată pentru a îmbunătăți integrarea profesională stabilă a persoanelor cu dizabilități grave care se confruntă cu dificultăți deosebite în a găsi un loc de muncă, și înființarea unor agenții de reintegrare pentru a ajuta persoanele cu boli cronice să își găsească un loc de muncă potrivit situației și abilităților lor (19); |
| --- | --- |

28.

| 29. | remarcă beneficiile psihologice importante și productivitatea sporită, asociate unor niveluri ridicate de autonomie la locul de muncă; consideră că un anumit grad de autonomie la locul de muncă poate fi esențial în facilitarea procesului de reintegrare a lucrătorilor bolnavi și vătămați, caracterizați de stări ale sănătății și nevoi diferite; |
| --- | --- |

29.

| 30. | recunoaște valoarea revenirii în câmpul muncii în cadrul procesului de îngrijire, întrucât, în cazul multor persoane, munca le asigură independența financiară și le îmbunătățește viața, ceea ce poate fi uneori un factor determinant în procesul de recuperare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | solicită statelor membre să nu retragă imediat prestațiile sociale atunci când persoanele cu boli cronice devin angajate, ajutându-le astfel să evite „capcana prestațiilor”; |
| --- | --- |

31.

Modificarea atitudinii față de reintegrarea lucrătorilor

| 32. | solicită Comisiei și statelor membre, în cooperare cu partenerii sociali, să se asigure că – în comunicările, orientările și politicile lor – angajatorii consideră procesul de reintegrare ca o oportunitate de a beneficia de aptitudinile, competențele și experiența lucrătorilor; consideră că angajatorii și reprezentanții lucrătorilor sunt actori importanți în procesul de revenire în câmpul muncii de la bun început și fac parte din procesul decizional; |
| --- | --- |

32.

| 33. | reamintește articolele 26 și 27 din CNUDPD, potrivit cărora statele semnatare au obligația de a organiza, consolida și extinde serviciile și programele de reabilitare, în special în domeniile sănătății, ocupării forței de muncă, educației și serviciilor sociale și de a promova pe piața muncii oportunități de angajare și de evoluție a carierei pentru persoanele cu dizabilități, precum și măsuri de asistență pentru revenirea în câmpul muncii; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază că sensibilizarea cu privire la politicile și programele de reabilitare profesională și de revenire în câmpul muncii și îmbunătățirea culturii de întreprindere sunt factori esențiali pentru succesul procesului de revenire în câmpul muncii și combaterea atitudinilor negative, a prejudecăților și a discriminării; consideră că echipele de experți, de exemplu psihologii și formatorii în domeniul reabilitării profesionale, ar putea să fie utilizate efectiv de mai multe întreprinderi simultan, astfel încât și societățile mai mici să beneficieze de competențele lor de specialitate; consideră că, în acest proces, sunt oportune, de asemenea, sprijinul și implicarea complementară din partea ONG-urilor și a voluntarilor; |
| --- | --- |

34.

| 35. | salută întreprinderile care au luat inițiative de sprijinire a persoanelor cu probleme de sănătate, dizabilități sau cu o capacitate de lucru modificată, asigurând, de exemplu, programe cuprinzătoare de prevenire, modificarea atribuțiilor, formarea și recalificarea, sau pregătindu-i pe ceilalți angajați pentru abilitățile modificate ale lucrătorilor care revin, contribuind astfel la reintegrarea acestora; încurajează cu insistență implicarea mai multor întreprinderi în acest efort și în adoptarea acestor tipuri de inițiative; consideră că este esențial ca măsurile care facilitează reintegrarea lucrătorilor în cadrul întreprinderilor să facă parte integrantă din cultura întreprinderii; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită o mai bună înțelegere a provocărilor și a discriminării care duc la reducerea oportunităților pentru persoanele cu probleme de sănătate sau dizabilități, în mod specific a provocărilor precum lipsa înțelegerii, prejudecăți, percepții despre productivitatea scăzută și stigmatul social; |
| --- | --- |

36.

| 37. | consideră că sensibilizarea și schimbările din cultura întreprinderilor, precum și campaniile de la nivelul întregii Uniuni, cum ar fi „Vision Zero”, joacă un rol important în modificarea opiniei publice; solicită creșterea gradului de conștientizare a provocărilor demografice cu care se confruntă piețele europene ale forței de muncă; consideră inacceptabil faptul că persoanele în vârstă sunt adesea expuse la discriminarea pe criterii de vârstă; subliniază importanța campaniilor de combatere a discriminării pe criterii de vârstă a lucrătorilor, promovând măsuri de prevenire și sănătatea și siguranța la locul de muncă; invită statele membre și Uniunea să ia în considerare constatările proiectului-pilot al Parlamentului privind sănătatea și siguranța lucrătorilor vârstnici; |
| --- | --- |

37.

| 38. | consideră că cadrele naționale de politici au un impact decisiv în crearea unui mediu favorabil gestionării categoriilor de vârstă ale populației și a unei îmbătrâniri active și sănătoase; consideră că acesta ar putea fi sprijinit, în mod eficient, prin acțiuni ale UE, precum politici, orientări, schimbul de cunoștințe și utilizarea unor diverse instrumente financiare, precum FSE și fondurile ESI; solicită statelor membre să promoveze măsuri de reabilitare și reintegrare pentru lucrătorii în vârstă, atunci când este posibil și când acest lucru este dorit de persoanele în cauză, de exemplu prin punerea în aplicare a rezultatelor proiectului-pilot al UE privind sănătatea și siguranța lucrătorilor în vârstă; |
| --- | --- |

38.

| 39. | recunoaște că persoanele diagnosticate cu o boală în stadiu terminal își păstrează dreptul fundamental de a munci; recunoaște, de asemenea, că aceste persoane se confruntă cu o serie unică de provocări în ceea ce privește activitatea lor profesională, diferite față de provocările cu care se confruntă alte grupuri de pacienți, întrucât, deseori, au puțin timp la dispoziție pentru a se adapta stării lor în schimbare și pentru a se efectua ajustări la locul de muncă; salută inițiative precum campania „Dying to work”pentru sensibilizarea cu privire la această serie de probleme specifice; încurajează angajatorii să mențină cât mai mult posibil dialogul cu angajații care au primit un diagnostic terminal, pentru a se asigura că sunt efectuate toate adaptările necesare și posibile cu scopul de a le permite angajaților respectivi să își desfășoare activitatea în cazul în care doresc acest lucru; consideră că, pentru mulți pacienți, a rămâne la locul de muncă reprezintă un imperativ personal, psihologic sau economic și este, de asemenea, un aspect fundamental pentru demnitatea și calitatea vieții acestora; îndeamnă statele membre să sprijine adaptarea rezonabilă a locurilor de muncă la setul unic de provocări cu care se confruntă acest grup de persoane; solicită Comisiei să abordeze problema lipsei de date cu privire la statutul profesional al persoanelor care au cancer și să sprijine colectarea unor date mai fiabile, comparabile între statele membre, pentru a îmbunătăți serviciile de sprijinire a acestor persoane; |
| --- | --- |

39.

| 40. | în acest sens, subliniază importanța dezvoltării și a actualizării competențelor lucrătorilor, în acord cu nevoile întreprinderilor și ale pieței, punând accentul, în special, pe competențele digitale, oferindu-le lucrătorilor formarea necesară și acces la învățarea pe tot parcursul vieții; subliniază digitalizarea crescândă a pieței muncii; subliniază că îmbunătățirea competențelor digitale poate fi o parte integrantă a pregătirii pentru revenirea în câmpul muncii, în special pentru populația în vârstă; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ia act de faptul că atât îngrijitorii oficiali, cât și cei neoficiali joacă un rol esențial în reabilitarea profesională; recunoaște faptul că, la nivel european, 80 % din activitățile de îngrijire sunt asigurate de îngrijitori neremunerați (20) și că acțiunile de îngrijire reduc semnificativ perspectivele de angajare pe termen lung ale acestei categorii de persoane; recunoaște, de asemenea, că, având în vedere faptul că majoritatea îngrijitorilor sunt femei, situația profesională a îngrijitorilor prezintă în mod clar o dimensiune de gen; solicită Uniunii și statelor membre, precum și angajatorilor, să acorde o atenție specială implicațiilor pentru îngrijitori din perspectiva ocupării profesionale; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  JO C 204, 13.6.2018, p. 179.

(2)  JO C 366, 27.10.2017, p. 117.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0474.

(4)  JO C 101, 16.3.2018, p. 138.

(5)  JO C 102 E, 24.4.2008, p. 321.

(6)  JO L 303, 2.12.2000, p. 16.

(7)  https://osha.europa.eu/ro/tools-and-publications/publications/reports/psychosocial-risks-eu-prevalence-strategies-prevention/view

(8)  Institute for Health Metrics and Evaluation (2016) (Institutul pentru Măsurarea și Evaluarea Datelor din Domeniul Sănătății, 2016), vizualizare comparativă a datelor privind GBD. http://vizhub.healthdata.org/gbd-compare

(9)  Science Group of the European Alcohol and Health Forum (2011) (Grupul științific din cadrul Forumului european privind alcoolul și sănătatea, 2011), „Alcohol, Work and Productivity”(Alcoolul, munca și productivitatea). https://ec.europa.eu/health//sites/health/files/alcohol/docs/science_02_en.pdf

(10)  Eurofound (2012), „Use of alcohol and drugs at the workplace”(Consumul de alcool și droguri la locul de muncă), https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_files/docs/ewco/tn1111013s/tn1111013s.pdf

(11)  Al treilea sondaj european privind calitatea vieții 2001-2012, desfășurat de Eurofound, https://www.eurofound.europa.eu/ro/surveys/european-quality-of-life-surveys/european-quality-of-life-survey-2012

(12)  p. 7 în https://ec.europa.eu/health//sites/health/files/social_determinants/docs/final_sum_ecorys_web.pdf

(13)  p. 7, constatările principale https://www.oecd.org/els/emp/42699911.pdf

(14)  p. 5 https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/policies/docs/2017_chronic_framingdoc_en.pdf

(15)  Eurostat, modul ad-hoc LFS 2011, menționat în: https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/policies/docs/2017_chronic_framingdoc_en.pdf

(16)  http://www.alna.se/in-english

(17)  „EU-OSHA Studiu de caz privind Austria — Fit2Work program”https://osha.europa.eu/ro/tools-and-publications/publications/austria-fit2work/view

(18)  Sursa: Raportul 5.2 al proiectului Pathways: „Document privind dovezile disponibile referitoare la eficacitatea strategiilor existente pentru integrarea și reintegrarea la locul de muncă a persoanelor cu afecțiuni cronice”

(19)  Sursa: Servicii de instruire pentru revenirea în câmpul muncii, destinate persoanelor cu boli cronice, prestate de către „experți certificați prin experiență”: Țările de Jos. studiu de caz. EU-OSHA

(20)  http://www.ecpc.org/WhitePaperOnCancerCarers.pdf

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/19

---

P8_TA(2018)0326

Relațiile dintre UE și țările terțe în ceea ce privește reglementarea și supravegherea serviciilor financiare

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la relațiile dintre UE și țările terțe în ceea ce privește reglementarea și supravegherea serviciilor financiare (2017/2253(INI))

(2019/C 433/05)

Parlamentul European,

| — | având în vedere raportul din 25 februarie 2009 al Grupului de experți la nivel înalt privind supravegherea financiară în UE, prezidat de Jacques de Larosière, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 25 februarie 2009 al Grupului de experți la nivel înalt privind supravegherea financiară în UE, prezidat de Jacques de Larosière,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2014 cu recomandări pentru Comisie referitoare la revizuirea Sistemului European de Supraveghere Financiară (ESFS) (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 martie 2014 cu recomandări pentru Comisie referitoare la revizuirea Sistemului European de Supraveghere Financiară (ESFS) (1),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 15 mai 2014 intitulat „Economic Review of the Financial Regulation Agenda”(Analiza economică a agendei privind reglementarea sectorului financiar) (SWD(2014)0158), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 15 mai 2014 intitulat „Economic Review of the Financial Regulation Agenda”(Analiza economică a agendei privind reglementarea sectorului financiar) (SWD(2014)0158),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 8 august 2014 privind funcționarea autorităților europene de supraveghere (AES) și a Sistemului european de supraveghere financiară (SESF) (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 8 august 2014 privind funcționarea autorităților europene de supraveghere (AES) și a Sistemului european de supraveghere financiară (SESF) (COM(2014)0509),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la rolul UE în cadrul instituțiilor și organismelor financiare, monetare și de reglementare internaționale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 aprilie 2016 referitoare la rolul UE în cadrul instituțiilor și organismelor financiare, monetare și de reglementare internaționale (2),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2016 intitulată „Cerere de contribuții – Cadrul de reglementare al UE pentru serviciile financiare”(COM(2016)0855), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 23 noiembrie 2016 intitulată „Cerere de contribuții – Cadrul de reglementare al UE pentru serviciile financiare”(COM(2016)0855),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la bilanțul și la provocările asociate cadrului UE de reglementare a serviciilor financiare: impactul și calea de urmat către un cadru UE de reglementare a sectorului financiar mai eficient și mai eficace și către o Uniune a piețelor de capital (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la bilanțul și la provocările asociate cadrului UE de reglementare a serviciilor financiare: impactul și calea de urmat către un cadru UE de reglementare a sectorului financiar mai eficient și mai eficace și către o Uniune a piețelor de capital (3),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 27 februarie 2017 intitulat „EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment”(Deciziile de echivalare ale UE în politica în domeniul serviciilor financiare: o evaluare) (SWD(2017)0102), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 27 februarie 2017 intitulat „EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment”(Deciziile de echivalare ale UE în politica în domeniul serviciilor financiare: o evaluare) (SWD(2017)0102),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2018 referitoare la cadrul viitoarelor relații dintre UE și Regatul Unit (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2018 referitoare la cadrul viitoarelor relații dintre UE și Regatul Unit (4),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0263/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0263/2018),

| A. | întrucât, după declanșarea crizei financiare, la nivelul UE au fost adoptate peste 40 de acte legislative în domeniul financiar, dintre care 15 includ „dispoziții privind țările terțe”, care conferă Comisiei, în numele UE, competența de a decide în mod unilateral dacă normele de reglementare aplicabile în jurisdicțiile străine pot fi considerate echivalente; |
| --- | --- |

A.

întrucât, după declanșarea crizei financiare, la nivelul UE au fost adoptate peste 40 de acte legislative în domeniul financiar, dintre care 15 includ „dispoziții privind țările terțe”, care conferă Comisiei, în numele UE, competența de a decide în mod unilateral dacă normele de reglementare aplicabile în jurisdicțiile străine pot fi considerate echivalente;

| B. | întrucât echivalența și drepturile de „pașaport”sunt concepte net diferite, care implică instituirea unor drepturi și obligații distincte pentru autoritățile de reglementare, supraveghetori, instituțiile financiare și participanții la piață; întrucât deciziile de echivalare nu conferă „drepturi de pașaport”instituțiilor financiare stabilite în țări terțe, deoarece acest concept este strâns legat de piața internă cu cadrul său comun de reglementare, supraveghere, aplicare și judiciar; |
| --- | --- |

B.

întrucât echivalența și drepturile de „pașaport”sunt concepte net diferite, care implică instituirea unor drepturi și obligații distincte pentru autoritățile de reglementare, supraveghetori, instituțiile financiare și participanții la piață; întrucât deciziile de echivalare nu conferă „drepturi de pașaport”instituțiilor financiare stabilite în țări terțe, deoarece acest concept este strâns legat de piața internă cu cadrul său comun de reglementare, supraveghere, aplicare și judiciar;

| C. | întrucât niciun acord comercial încheiat de UE nu a inclus vreodată dispoziții privind accesul transfrontalier reciproc la servicii financiare; |
| --- | --- |

C.

întrucât niciun acord comercial încheiat de UE nu a inclus vreodată dispoziții privind accesul transfrontalier reciproc la servicii financiare;

| D. | întrucât nu există un cadru unic care să stea la baza deciziilor de echivalare; întrucât fiecare act legislativ instituie un regim specific de echivalare, ce reflectă obiectivele sale de politică; întrucât dispozițiile actuale privind echivalența oferă abordări diferite, care permit o serie de posibile beneficii în funcție de furnizorul de servicii financiare și de piața în care își desfășoară activitatea; |
| --- | --- |

D.

întrucât nu există un cadru unic care să stea la baza deciziilor de echivalare; întrucât fiecare act legislativ instituie un regim specific de echivalare, ce reflectă obiectivele sale de politică; întrucât dispozițiile actuale privind echivalența oferă abordări diferite, care permit o serie de posibile beneficii în funcție de furnizorul de servicii financiare și de piața în care își desfășoară activitatea;

| E. | întrucât echivalarea este, printre altele, un instrument de promovare a convergenței internaționale a reglementărilor, care poate contribui la creșterea concurenței pe piața internă a UE într-un mediu concurențial echitabil, prevenind în același timp arbitrajul de reglementare, protejându-i pe consumatori și investitori, menținând stabilitatea financiară a UE și păstrând coerența pieței interne; întrucât echivalarea este, de asemenea, un instrument care asigură un tratament corect și echitabil de reglementare și supraveghere între instituțiile financiare ale UE și instituțiile financiare din țări terțe; |
| --- | --- |

E.

întrucât echivalarea este, printre altele, un instrument de promovare a convergenței internaționale a reglementărilor, care poate contribui la creșterea concurenței pe piața internă a UE într-un mediu concurențial echitabil, prevenind în același timp arbitrajul de reglementare, protejându-i pe consumatori și investitori, menținând stabilitatea financiară a UE și păstrând coerența pieței interne; întrucât echivalarea este, de asemenea, un instrument care asigură un tratament corect și echitabil de reglementare și supraveghere între instituțiile financiare ale UE și instituțiile financiare din țări terțe;

| F. | întrucât deciziile de echivalare se bazează pe cadrul de reglementare unic al UE și sunt adoptate pe baza unei evaluări tehnice; întrucât ele ar trebui, cu toate acestea, să facă obiectul unui control mai riguros din partea Parlamentului; |
| --- | --- |

F.

întrucât deciziile de echivalare se bazează pe cadrul de reglementare unic al UE și sunt adoptate pe baza unei evaluări tehnice; întrucât ele ar trebui, cu toate acestea, să facă obiectul unui control mai riguros din partea Parlamentului;

| G. | întrucât Comisia descrie echivalența drept instrument-cheie pentru gestionarea eficientă a activității transfrontaliere a actorilor de pe piață într-un mediu prudențial, viabil și sigur, în care jurisdicțiile țărilor terțe aderă, pun în aplicare și respectă strict aceleași standarde ridicate ale măsurilor prudențiale ca UE; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia descrie echivalența drept instrument-cheie pentru gestionarea eficientă a activității transfrontaliere a actorilor de pe piață într-un mediu prudențial, viabil și sigur, în care jurisdicțiile țărilor terțe aderă, pun în aplicare și respectă strict aceleași standarde ridicate ale măsurilor prudențiale ca UE;

| H. | întrucât viitoarea retragere a Regatului Unit din UE ar putea avea un impact semnificativ asupra reglementării și supravegherii serviciilor financiare, având în vedere legătura strânsă care există în prezent între statele membre în acest domeniu; întrucât negocierile privind retragerea Regatului Unit din UE sunt încă în desfășurare; |
| --- | --- |

H.

întrucât viitoarea retragere a Regatului Unit din UE ar putea avea un impact semnificativ asupra reglementării și supravegherii serviciilor financiare, având în vedere legătura strânsă care există în prezent între statele membre în acest domeniu; întrucât negocierile privind retragerea Regatului Unit din UE sunt încă în desfășurare;

| I. | întrucât, în cazul în care Acordul de retragere, inclusiv perioada de tranziție, este convenit și ratificat, instituțiile financiare vor avea o perioadă mai lungă pentru a se adapta la Brexit; întrucât, în absența unei perioade de tranziție, Comisia și AES trebuie să fie pregătite să protejeze stabilitatea financiară, integritatea pieței interne și autonomia procesului de luare a deciziilor în UE; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în cazul în care Acordul de retragere, inclusiv perioada de tranziție, este convenit și ratificat, instituțiile financiare vor avea o perioadă mai lungă pentru a se adapta la Brexit; întrucât, în absența unei perioade de tranziție, Comisia și AES trebuie să fie pregătite să protejeze stabilitatea financiară, integritatea pieței interne și autonomia procesului de luare a deciziilor în UE;

| J. | întrucât, pentru a asigura stabilitatea financiară a Uniunii, este necesar să se ia în considerare pe deplin interconectarea piețelor țărilor terțe cu piața unică a UE; |
| --- | --- |

J.

întrucât, pentru a asigura stabilitatea financiară a Uniunii, este necesar să se ia în considerare pe deplin interconectarea piețelor țărilor terțe cu piața unică a UE;

| K. | întrucât, în Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la bilanțul și provocările asociate cadrului UE de reglementare a serviciilor financiare, Parlamentul a invitat Comisia „să propună un cadru consecvent, coerent, transparent și practic care să guverneze procedurile și deciziile referitoare la echivalența regimurilor din țări terțe, ținând seama de concluziile unei analize bazate pe rezultate și de standardele sau acordurile internaționale”, |
| --- | --- |

K.

întrucât, în Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la bilanțul și provocările asociate cadrului UE de reglementare a serviciilor financiare, Parlamentul a invitat Comisia „să propună un cadru consecvent, coerent, transparent și practic care să guverneze procedurile și deciziile referitoare la echivalența regimurilor din țări terțe, ținând seama de concluziile unei analize bazate pe rezultate și de standardele sau acordurile internaționale”,

Relațiile cu țările terțe după declanșarea crizei

| 1. | constată că, după declanșarea crizei financiare, UE a continuat să își dezvolte cadrul de reglementare în domeniul financiar prin desfășurarea unui amplu proces de reformă și prin punerea în aplicare a standardelor internaționale; salută cooperarea sporită dintre UE și țările terțe în materie de reglementare și supraveghere; recunoaște că această cooperare a ajutat la îmbunătățirea coerenței cadrului mondial de reglementare a sectorului financiar și a contribuit la sporirea rezistenței UE la șocurile care au afectat sistemul financiar mondial; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că UE ar trebui să promoveze realizarea de reforme ale cadrului mondial de reglementare a sectorului financiar menite să reducă riscul sistemic și să consolideze stabilitatea financiară, precum și să contribuie la edificarea unui sistem financiar deschis, integrat, eficient și rezistent, care să ofere un mediu propice pentru creșterea economică sustenabilă și incluzivă, crearea de locuri de muncă și investiții; subliniază că orice cadru de cooperare în materie de reglementare și supraveghere la nivel internațional ar trebui să protejeze stabilitatea financiară în cadrul Uniunii și să respecte regimul său de reglementare și de supraveghere, precum și standardele și aplicarea acestora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | remarcă cu îngrijorare că cooperarea internațională este din ce în ce mai dificilă din cauza diferitelor interese naționale și a tendinței inerente de a transfera riscurile către alte jurisdicții; |
| --- | --- |

3.

Procedurile de echivalare ale UE

| 4. | observă că mai multe acte legislative ale UE conțin dispoziții specifice privind cooperarea în materie de reglementare cu țările terțe, în legătură cu cooperarea în domeniul supravegherii și cu măsurile prudențiale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că acordarea echivalenței este o decizie unilaterală adoptată de UE pe baza standardelor proprii; consideră că, în anumite cazuri specifice, cooperarea internațională poate fi promovată și prin mecanisme de cooperare între UE și țările terțe; |
| --- | --- |

5.

| 6. | evidențiază că UE ar trebui să încurajeze alte jurisdicții să le acorde acces pe piețele lor financiare participanților la piața UE; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că, prin relația sa cu țările terțe în domeniul reglementării și supravegherii serviciilor financiare, UE ar trebui să consolideze cooperarea fiscală cu țările terțe, în conformitate cu standardele internaționale și ale UE; consideră că deciziile de echivalare ar trebui să depindă de existența unor norme satisfăcătoare ale țărilor terțe privind combaterea evaziunii fiscale, a fraudei fiscale, a eludării fiscale și a spălării banilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | recunoaște că regimul de echivalare al UE este parte integrantă a câtorva dintre actele sale legislative de reglementare și de supraveghere a serviciilor financiare și poate oferi mai multe avantaje, cum ar fi: sporirea concurenței, creșterea volumului fluxurilor de capital către UE, sporirea numărului de instrumente și opțiuni de investiții pentru întreprinderile și investitorii din UE, creșterea gradului de protecție a investitorilor și a consumatorilor și stabilitatea financiară; |
| --- | --- |

8.

| 9. | reiterează faptul că, în majoritatea cazurilor, deciziile de echivalare nu acordă instituțiilor financiare stabilite în țări terțe dreptul de a furniza servicii financiare în întreaga UE; subliniază că, în unele cazuri, ele pot acorda instituțiilor din țări terțe un acces limitat la piața unică pentru anumite produse sau servicii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | evidențiază, în schimb, că „pașaportul UE”acordă întreprinderilor dreptul de a furniza servicii financiare în cadrul SEE, în baza licenței acordate de țara lor de origine și sub supravegherea țării de origine, și că acesta nu este disponibil ca atare pentru instituțiile financiare stabilite în afara statelor SEE, deoarece se bazează pe un set de cerințe prudențiale armonizate în conformitate cu legislația UE și pe recunoașterea reciprocă a licențelor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că regimul de echivalare al UE urmărește să promoveze convergența internațională a reglementărilor și să consolideze cooperarea în materie de supraveghere pe baza standardelor UE și internaționale și să asigure egalitatea de tratament între instituțiile financiare din UE și din țările terțe, menținând stabilitatea financiară a UE și protejându-i pe investitori și consumatori; |
| --- | --- |

11.

| 12. | consideră că, în forma sa actuală, procesul UE de acordare a echivalenței ar avea de câștigat prin creșterea transparenței față de Parlamentul European; este de părere că un cadru structurat, orizontal și practic, însoțit de orientări privind recunoașterea cadrelor de supraveghere din țările terțe și o evaluare detaliată a unor astfel de cadre, ar îmbunătăți transparența; |
| --- | --- |

12.

| 13. | crede că deciziile de echivalare ar trebui să fie obiective și proporționale și să țină seama de riscuri, menținând standardele ridicate ale reglementărilor UE; în plus, consideră că deciziile de echivalare ar trebui luate în interesul Uniunii, al statelor sale membre și al cetățenilor săi, având în vedere stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia sau mai multora dintre statele sale membre, integritatea pieței, protecția investitorilor și a consumatorilor, precum și funcționarea pieței interne; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că evaluările echivalenței sunt de natură tehnică, dar observă că deciziile de echivalare au o dimensiune politică clară, putând pune în balanță diferitele obiective de politică; insistă asupra faptului că procesul de acordare a echivalenței în domeniul serviciilor financiare unei țări terțe ar trebui să fie supus controlului adecvat al Parlamentului și al Consiliului și că, pentru o mai mare transparență, deciziile de acest tip ar trebui să fie adoptate prin intermediul actelor delegate și, după caz, facilitate de o procedură de exprimare timpurie a lipsei de obiecțiuni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | observă că decizia Comisiei din 21 decembrie 2017 de a acorda echivalență locurilor de tranzacționare a acțiunilor din Elveția ca parte a procedurii de echivalare din cadrul MiFID/MiFIR – pentru un interval limitat la 12 luni, cu posibilitatea unei prelungiri cu condiția înregistrării unor progrese suficiente în elaborarea unui cadru instituțional comun – a avut o dimensiune politică clară; |
| --- | --- |

15.

| 16. | remarcă faptul că Comisia are dreptul de a retrage deciziile de echivalare, în special în cazul unor divergențe semnificative ale reglementărilor din țările terțe și consideră că Parlamentul ar trebui să fie consultat în mod adecvat, în principiu înainte de adoptarea unei astfel de decizii de retragere; solicită să se introducă proceduri transparente în ceea ce privește adoptarea, retragerea sau suspendarea deciziilor de echivalare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că ar trebui dezvoltat un cadru coerent pentru supravegherea continuă a unui regim echivalent al unei țări terțe; consideră că autorităților europene de supraveghere (AES) ar trebui să li se confere competențele necesare pentru a consilia Comisia și a analiza evoluțiile în materie de reglementare și supraveghere din țările terțe, având în vedere că astfel de evoluții pot avea un efect asupra Uniunii prin interconectarea sistemului financiar; solicită ca Parlamentul să fie informat cu privire la evaluările permanente ale cadrelor de reglementare și de supraveghere din țările terțe; ia act, în acest sens, de pachetul legislativ privind revizuirea sistemului european de supraveghere financiară, care prevede o monitorizare sporită în urma unei decizii de echivalare, acordând atenție printre altele aspectelor de reglementare, supravegherii și aplicării, precum și situației de pe piața țării terțe; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că, prin intermediul viitorului cadru de echivalare al UE, țările terțe trebuie să informeze AES cu privire la toate evoluțiile naționale în materie de reglementare și că decizia de echivalare ar trebui să implice o bună cooperare în domeniul reglementării și al supravegherii, precum și schimbul de informații; consideră, de asemenea, că țările terțe ar trebui să mențină un dialog strâns cu UE; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită Comisia să realizeze o evaluare și să prezinte un cadru clar pentru o aplicare transparentă, coerentă și consecventă a procedurilor de echivalare, care să introducă un proces ameliorat pentru stabilirea, evaluarea, suspendarea sau retragerea echivalenței; invită Comisia să analizeze beneficiile introducerii unui proces de cerere de acordare a echivalenței pentru țările terțe; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită ca deciziile de echivalare să fie monitorizate în permanență de către AES competentă și ca rezultatele acestor monitorizări să fie făcute publice; subliniază că o astfel de monitorizare ar trebui să vizeze legislația relevantă, practicile de asigurare a aplicării și practicile de supraveghere, precum și modificările legislative și evoluțiile pieței majore din țara terță în cauză; solicită, de asemenea, AES să efectueze evaluări ad hoc ale evoluțiilor din țările terțe pe baza cererilor motivate din partea Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să examineze actualul regim de echivalare și să evalueze dacă acesta contribuie la realizarea unor condiții echitabile de concurență între instituțiile financiare din UE și cele din țările terțe, menținând stabilitatea financiară a Uniunii sau a unuia sau mai multora dintre statele sale membre, integritatea pieței, protecția investitorilor și a consumatorilor, precum și funcționarea pieței interne; consideră că această evaluare ar trebui făcută publică, împreună cu eventualele propuneri de îmbunătățire; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să informeze anual Parlamentul European în legătură cu toate deciziile privind echivalența, inclusiv echivalența acordată, suspendată și retrasă, și să explice motivele care stau la baza acestor decizii; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește importanța AES în analizarea și monitorizarea cadrelor de supraveghere și de reglementare din țările terțe și solicită, în acest sens, ca AES relevante să aibă capacitatea și competențele de a colecta, sistematiza și analiza datele; reamintește rolul important pe care îl joacă autoritățile naționale competente în procesul de autorizare pentru instituțiile financiare care doresc să delege o parte din sarcinile lor de administrare a portofoliului sau de gestionare a riscurilor către prestatori de servicii din țări terțe în care se aplică un regim de reglementare comparabil cu cel al UE, precum și importanța convergenței în materie de supraveghere; ia act de revizuirea în curs a AES, în special de propunerile de supraveghere a acordurilor de delegare, externalizare și transfer al riscului încheiate de instituțiile financiare; consideră că AES și autoritățile naționale competente ar trebui să coopereze îndeaproape, pentru a putea realiza schimburi de bune practici și a asigura o punere în aplicare uniformă a cooperării în materie de reglementare și a activităților aferente cu țările terțe; |
| --- | --- |

23.

Rolul UE în stabilirea standardelor mondiale privind reglementarea sectorului financiar

| 24. | subliniază importanța rolului activ jucat de UE în procesul de stabilire a standardelor mondiale, ca parte a efortului depus pentru a asigura o coerență pe plan mondial în domeniul reglementării sectorului financiar, a maximiza stabilitatea financiară, a reduce riscul sistemic, a-i proteja pe consumatori și investitori, a împiedica apariția lacunelor de reglementare între jurisdicții și a dezvolta un sistem financiar internațional eficient; |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită implicarea activă a Uniunii și a statelor membre în cadrul organismelor mandatate să stabilească standardele mondiale în domeniul serviciilor financiare; reamintește solicitările adresate Comisiei în raportul său referitor la rolul UE în cadrul instituțiilor și organismelor financiare, monetare și de reglementare internaționale; |
| --- | --- |

25.

| 26. | solicită totodată ca, în acest scop, modul de funcționare a Forumului UE-SUA de reglementare financiară comună să fie revizuit, pentru a include mai multe reuniuni periodice, în vederea unei coordonări mai frecvente și mai consecvente; |
| --- | --- |

26.

| 27. | evidențiază faptul că îmbunătățirea relațiilor cu țările terțe în domeniul serviciilor financiare și consolidarea piețelor de capital din UE nu trebuie considerate ca excluzându-se reciproc; subliniază, prin urmare, necesitatea de a realiza progrese în proiectul uniunii piețelor de capital; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Texte adoptate, P7_TA(2014)0202.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0108.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0006.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0069.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/24

---

P8_TA(2018)0327

Stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE (2018/2054(INI))

(2019/C 433/06)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 4, 162, 174-178 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 4, 162, 174-178 și 349 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1303/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 de stabilire a unor dispoziții comune privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune, Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime, precum și de stabilire a unor dispoziții generale privind Fondul european de dezvoltare regională, Fondul social european, Fondul de coeziune și Fondul european pentru pescuit și afaceri maritime și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1083/2006 al Consiliului (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1299/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind dispoziții specifice pentru sprijinul din partea Fondului european de dezvoltare regională pentru obiectivul de cooperare teritorială europeană (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1082/2006 privind o grupare europeană de cooperare teritorială (GECT) (3),

| — | având în vedere Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2011/24/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 9 martie 2011 privind aplicarea drepturilor pacienților în cadrul asistenței medicale transfrontaliere (4),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2017 intitulată „Stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE”(COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2017 intitulată „Stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE”(COM(2017)0534),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 septembrie 2017 care însoțește comunicarea Comisiei intitulată „Stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE”(SWD(2017)0307), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 20 septembrie 2017 care însoțește comunicarea Comisiei intitulată „Stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE”(SWD(2017)0307),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la regiunile cu întârzieri în dezvoltare din UE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la regiunile cu întârzieri în dezvoltare din UE (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în UE: cel de-al șaptelea raport al Comisiei Europene (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la consolidarea coeziunii economice, sociale și teritoriale în UE: cel de-al șaptelea raport al Comisiei Europene (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2017 referitoare la elemente constitutive ale politicii de coeziune a UE pentru perioada de după 2020 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2017 referitoare la elemente constitutive ale politicii de coeziune a UE pentru perioada de după 2020 (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2017 referitoare la creșterea implicării partenerilor și a vizibilității în procesul de execuție a fondurilor structurale și de investiții europene (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 iunie 2017 referitoare la creșterea implicării partenerilor și a vizibilității în procesul de execuție a fondurilor structurale și de investiții europene (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la combinarea corectă a surselor de finanțare pentru regiunile Europei: echilibrarea instrumentelor financiare și a granturilor în politica de coeziune a UE (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 18 mai 2017 referitoare la combinarea corectă a surselor de finanțare pentru regiunile Europei: echilibrarea instrumentelor financiare și a granturilor în politica de coeziune a UE (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la investiții în locuri de muncă și în creștere – valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene: o evaluare a raportului în temeiul articolului 16 alineatul (3) din RDC (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 februarie 2017 referitoare la investiții în locuri de muncă și în creștere – valorificarea la maximum a contribuției fondurilor structurale și de investiții europene: o evaluare a raportului în temeiul articolului 16 alineatul (3) din RDC (10),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 8 februarie 2017 referitor la lipsa legăturilor de transport în regiunile de frontieră (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 8 februarie 2017 referitor la lipsa legăturilor de transport în regiunile de frontieră (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la politica de coeziune și la strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă (RIS3) (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la politica de coeziune și la strategiile de cercetare și inovare pentru specializare inteligentă (RIS3) (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la Cooperarea teritorială europeană – practici optime și măsuri inovatoare (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 septembrie 2016 referitoare la Cooperarea teritorială europeană – practici optime și măsuri inovatoare (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2016 referitoare la noile instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) (14), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 mai 2016 referitoare la noile instrumente de dezvoltare teritorială în politica de coeziune 2014-2020: investițiile teritoriale integrate (ITI) și dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC) (14),

| — | având în vedere concluziile și recomandările Grupului la nivel înalt privind monitorizarea simplificării birocrației pentru beneficiarii fondurilor ESI, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile și recomandările Grupului la nivel înalt privind monitorizarea simplificării birocrației pentru beneficiarii fondurilor ESI,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0266/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională și avizul Comisiei pentru cultură și educație (A8-0266/2018),

| A. | întrucât UE și vecinii săi imediați din Asociația Europeană a Liberului Schimb (AELS) au 40 de frontiere terestre interne și regiuni frontaliere interne ale UE, iar aceste regiuni acoperă 40 % din teritoriul Uniunii, reprezintă aproape 30 % din populația UE și produc aproape o treime din PIB-ul UE; |
| --- | --- |

A.

întrucât UE și vecinii săi imediați din Asociația Europeană a Liberului Schimb (AELS) au 40 de frontiere terestre interne și regiuni frontaliere interne ale UE, iar aceste regiuni acoperă 40 % din teritoriul Uniunii, reprezintă aproape 30 % din populația UE și produc aproape o treime din PIB-ul UE;

| B. | întrucât regiunile frontaliere, mai ales cele cu o densitate mai mică a populației, se confruntă cu condiții mai rele de dezvoltare economică și socială și au, în general, o performanță economică mai slabă decât alte regiuni din statele membre, iar potențialul lor economic deplin este neexploatat; |
| --- | --- |

B.

întrucât regiunile frontaliere, mai ales cele cu o densitate mai mică a populației, se confruntă cu condiții mai rele de dezvoltare economică și socială și au, în general, o performanță economică mai slabă decât alte regiuni din statele membre, iar potențialul lor economic deplin este neexploatat;

| C. | întrucât obstacolele de natură fizică și/ sau geografică contribuie, de asemenea, la limitarea coeziunii economice, sociale și teritoriale între regiunile frontaliere, din UE și din afara UE, în special pentru regiunile montane; |
| --- | --- |

C.

întrucât obstacolele de natură fizică și/ sau geografică contribuie, de asemenea, la limitarea coeziunii economice, sociale și teritoriale între regiunile frontaliere, din UE și din afara UE, în special pentru regiunile montane;

| D. | întrucât, în ciuda eforturilor care au fost deja întreprinse, continuă să existe obstacole – reprezentate în principal de bariere administrative, lingvistice și juridice – și acestea împiedică dezvoltarea economică și socială și coeziunea dintre regiunile frontaliere și în interiorul acestora; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în ciuda eforturilor care au fost deja întreprinse, continuă să existe obstacole – reprezentate în principal de bariere administrative, lingvistice și juridice – și acestea împiedică dezvoltarea economică și socială și coeziunea dintre regiunile frontaliere și în interiorul acestora;

| E. | întrucât, conform estimărilor Comisiei din 2017, eliminarea a doar 20 % dintre obstacolele existente în regiunile frontaliere ar determina o creștere de 2 % a PIB-ului acestora, sau aproximativ 91 de miliarde EUR, ceea ce ar echivala cu circa un milion de locuri de muncă noi; întrucât cooperarea teritorială, inclusiv cea transfrontalieră, a fost recunoscută la scară largă ca aducând o valoare adăugată reală și vizibilă, în special cetățenilor UE care trăiesc de-a lungul frontierelor interne; |
| --- | --- |

E.

întrucât, conform estimărilor Comisiei din 2017, eliminarea a doar 20 % dintre obstacolele existente în regiunile frontaliere ar determina o creștere de 2 % a PIB-ului acestora, sau aproximativ 91 de miliarde EUR, ceea ce ar echivala cu circa un milion de locuri de muncă noi; întrucât cooperarea teritorială, inclusiv cea transfrontalieră, a fost recunoscută la scară largă ca aducând o valoare adăugată reală și vizibilă, în special cetățenilor UE care trăiesc de-a lungul frontierelor interne;

| F. | întrucât numărul total de lucrători transfrontalieri și de studenți activi într-o altă țară a UE se ridică la aproximativ 2 milioane, din care 1,3 milioane sunt lucrători, reprezentând 0,6 % din totalul angajaților din UE-28; |
| --- | --- |

F.

întrucât numărul total de lucrători transfrontalieri și de studenți activi într-o altă țară a UE se ridică la aproximativ 2 milioane, din care 1,3 milioane sunt lucrători, reprezentând 0,6 % din totalul angajaților din UE-28;

| G. | întrucât, în actualul cadru financiar multianual (CFM), 95 % din fondurile rețelei transeuropene de transport (TEN-T) și ale Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) merg către coridoarele centrale ale TEN-T, în timp ce proiectele de dimensiuni mici din rețeaua globală și intervențiile de conectare cu rețeaua TEN-T sunt adesea neeligibile pentru cofinanțare sau pentru finanțare națională, deși sunt esențiale pentru rezolvarea problemelor specifice și pentru dezvoltarea legăturilor transfrontaliere și a economiilor; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în actualul cadru financiar multianual (CFM), 95 % din fondurile rețelei transeuropene de transport (TEN-T) și ale Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE) merg către coridoarele centrale ale TEN-T, în timp ce proiectele de dimensiuni mici din rețeaua globală și intervențiile de conectare cu rețeaua TEN-T sunt adesea neeligibile pentru cofinanțare sau pentru finanțare națională, deși sunt esențiale pentru rezolvarea problemelor specifice și pentru dezvoltarea legăturilor transfrontaliere și a economiilor;

| H. | întrucât Comisia intenționează, de asemenea, să își prezinte poziția în ceea ce privește regiunile frontaliere maritime interne; |
| --- | --- |

H.

întrucât Comisia intenționează, de asemenea, să își prezinte poziția în ceea ce privește regiunile frontaliere maritime interne;

| I. | întrucât multe dintre provocările cu care se confruntă regiunile frontaliere externe ale UE, inclusiv regiunile ultraperiferice, zonele rurale, zonele afectate de tranziția industrială și regiunile din Uniune care au de suferit din cauza depărtării geografice, a insularității sau a altor handicapuri naturale sau demografice grave și permanente, în conformitate cu articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar merita să facă obiectul unei poziții adoptate de către Comisie; |
| --- | --- |

I.

întrucât multe dintre provocările cu care se confruntă regiunile frontaliere externe ale UE, inclusiv regiunile ultraperiferice, zonele rurale, zonele afectate de tranziția industrială și regiunile din Uniune care au de suferit din cauza depărtării geografice, a insularității sau a altor handicapuri naturale sau demografice grave și permanente, în conformitate cu articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), ar merita să facă obiectul unei poziții adoptate de către Comisie;

| 1. | salută comunicarea Comisiei intitulată „Stimularea creșterii economice și a coeziunii în regiunile frontaliere ale UE”care, după doi ani de cercetări și dialog, oferă informații valoroase despre provocările și obstacolele cu care se confruntă regiunile frontaliere interne ale UE; subliniază, în acest context, importanța utilizării și diseminării bunelor practici și a poveștilor de succes, așa cum se face și prin această comunicare a Comisiei, și solicită o monitorizare similară care să analizeze regiunile frontaliere externe ale UE; |
| --- | --- |

1.

Țintirea obstacolelor persistente

| 2. | subliniază că accesul la serviciile publice, corelat cu evoluția acestora, este esențial pentru populația din zonele transfrontaliere interne care numără 150 de milioane de persoane, și acesta este în mod frecvent îngrădit de numeroase bariere juridice și administrative, inclusiv lingvistice; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să își maximizeze eforturile și să își accelereze cooperarea pentru a înlătura aceste bariere și pentru a promova și institui utilizarea e-guvernării, în special dacă sunt legate de serviciile de sănătate, transport, construirea infrastructurii fizice esențiale, educație, cultură, sport, comunicații, mobilitatea forței de muncă, mediu, precum și de reglementare, comerțul transfrontalier și dezvoltarea întreprinderilor; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că problemele și provocările cu care se confruntă regiunile frontaliere sunt comune într-o anumită măsură, însă și variază de la o regiune la alta sau între statele membre și depind de caracteristicile juridice, administrative, economice și geografice specifice ale unei anumite regiuni, ceea ce face necesară o abordare individuală pentru fiecare dintre aceste regiuni; recunoaște însă faptul că regiunile transfrontaliere beneficiază în general de un potențial comun de dezvoltare; încurajează abordările adaptate, integrate și bazate pe realitatea zonei, cum ar fi dezvoltarea locală plasată sub responsabilitatea comunității (DLRC); |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că diferențele dintre cadrele juridice și instituționale ale statelor membre pot duce la incertitudine juridică în regiunile frontaliere, ceea ce rezultă într-o creștere a timpului necesar și a costului de punere în aplicare a proiectelor și constituie un obstacol suplimentar pentru cetățenii, instituțiile și întreprinderile din regiunile frontaliere, îngrădind adesea inițiativele bune; subliniază, prin urmare, că ar fi de dorit mai multă complementaritate, o mai bună coordonare și comunicare, interoperabilitate și disponibilitate în ceea ce privește eliminarea barierelor între statele membre sau cel puțin la nivelul regiunilor frontaliere; |
| --- | --- |

4.

| 5. | recunoaște situația specială a lucrătorilor transfrontalieri, care sunt cel mai puternic afectați de provocările prezente în regiunile frontaliere, inclusiv, în special, recunoașterea diplomelor și a altor calificări obținute ca urmare a pregătirii în vederea reconversiei profesionale, asistența medicală, transportul și accesul la informații despre locurile de muncă vacante, securitatea socială și sistemele de impozitare; invită, în acest context, statele membre să își intensifice eforturile pentru a depăși aceste obstacole și pentru a acorda autorităților regionale și locale din regiunile frontaliere mai multe competențe, fonduri și suficientă flexibilitate pentru a coordona mai bine sistemele juridice și administrative naționale învecinate, cu scopul de a îmbunătăți calitatea vieții lucrătorilor transfrontalieri; subliniază, în acest context, importanța diseminării și utilizării celor mai bune practici pe întreg teritoriul UE; subliniază că aceste probleme sunt și mai complexe pentru lucrătorii transfrontalieri care lucrează în țările din afara UE sau provin din acestea; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atrage atenția asupra provocărilor legate de activitățile comerciale desfășurate în regiunile frontaliere, în special dacă sunt legate de adoptarea și punerea în aplicare a dreptului muncii și a dreptului comercial, de impozitare, achiziții publice sau sisteme de securitate socială; invită statele membre și regiunile să alinieze sau să armonizeze mai bine dispozițiile juridice pertinente cu provocările reprezentate de zonele transfrontaliere și să promoveze complementaritatea și să realizeze convergența cadrelor de reglementare, cu scopul de a permite mai multă coerență juridică și flexibilitate în ceea ce privește punerea în aplicare a legislației naționale, precum și de a îmbunătăți difuzarea informațiilor privind chestiunile transfrontaliere, de exemplu prin crearea de ghișee unice, care să le permită lucrătorilor și societăților să își onoreze obligațiile și să se bucure pe deplin de drepturile stipulate de sistemul legislativ al statului membru în care își oferă serviciile; solicită o mai bună utilizare a soluțiilor existente și garantarea finanțării pentru structurile de cooperare existente; |
| --- | --- |

6.

| 7. | își exprimă dezamăgirea cu privire la faptul că în comunicarea Comisiei nu a fost inclusă o evaluare specifică a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-urilor), inclusiv a sprijinului suplimentar care le-ar putea fi acordat acestora; consideră că IMM-urile se confruntă cu provocări deosebite în ceea ce privește interacțiunea transfrontalieră, care includ limba, capacitatea administrativă, diferențele culturale și divergența juridică, dar nu se limitează la acestea; subliniază că rezolvarea acestei provocări este deosebit de importantă, deoarece IMM-urile angajează 67 % dintre lucrătorii din sectoarele de afaceri nefinanciare ale UE și generează 57 % din valoarea adăugată (15); |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că în regiunile transfrontaliere, în special în cele cu o densitate scăzută a populației, transporturile, în special serviciile publice de transport transfrontalier, sunt în continuare insuficient dezvoltate și coordonate, parțial din cauza legăturilor lipsă sau scoase din uz, ceea ce împiedică mobilitatea transfrontalieră și perspectivele de dezvoltare economică; subliniază, în plus, că infrastructura de transport transfrontalieră este, de asemenea, îndeosebi afectată negativ de dispozițiile normative și administrative complexe; subliniază potențialul existent de dezvoltare a transportului durabil, în primul rând bazat pe transportul public, și așteaptă, în acest sens, viitorul studiu al Comisiei privind legăturile feroviare care lipsesc de-a lungul frontierelor interne ale UE; subliniază că orice astfel de studiu sau recomandări viitoare ar trebui să se bazeze, printre altele, pe informațiile și experiența autorităților locale, regionale și naționale, și să țină cont de eventualele propuneri de cooperare transfrontalieră, iar acolo unde aceasta există deja, de propuneri de conexiuni transfrontaliere mai bune, și face apel la autoritățile regionale transfrontaliere să propună moduri de a acoperi lacunele existente în rețelele de transport; reamintește că unele infrastructuri feroviare existente sunt abandonate din cauza lipsei de sprijin; subliniază beneficiile pe care dezvoltarea în continuare a căilor navigabile le poate oferi economiilor locale și regionale; solicită ca o axă din cadrul MIE, cu un buget adecvat, să fie dedicată realizării legăturilor lipsă din infrastructura de transport sustenabil în regiunile frontaliere; subliniază necesitatea de a elimina blocajele din domeniul transporturilor, care împiedică activitățile economice, cum ar fi transportul, turismul și călătoriile cetățenilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ia act de faptul că atractivitatea zonelor transfrontaliere pentru trai și investiții depinde în mare măsură de calitatea vieții, de disponibilitatea serviciilor publice și comerciale pentru cetățeni și întreprinderi, precum și de calitatea transportului - condiții care ar putea fi îndeplinite și menținute doar prin cooperarea strânsă dintre autoritățile naționale, regionale și locale, precum și dintre întreprinderile de pe ambele părți ale frontierei; |
| --- | --- |

9.

| 10. | își exprimă regretul cu privire la faptul că procedurile diferite și complexe de autorizare prealabilă pentru serviciile de asistență medicală și metodele de plată și de rambursare aferente, sarcinile administrative împovărătoare pentru pacienții care au nevoie de consultații transfrontaliere la specialiști, incompatibilitățile în utilizarea tehnologiei și în schimbul de date ale pacienților, precum și lipsa unui sistem unificat de informații accesibile nu numai că limitează accesibilitatea pe ambele părți ale frontierei și îngrădesc astfel posibilitatea de utiliza pe deplin structurile de îngrijire medicală, ci și împiedică serviciile de urgență și de salvare în desfășurarea intervențiilor lor transfrontaliere; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază rolul pe care îl joacă regiunile frontaliere ale UE în ceea ce privește mediul și conservarea acestuia, întrucât poluarea mediului și dezastrele naturale sunt adesea probleme transfrontaliere; sprijină, în acest context, proiectele transfrontaliere privind protecția mediului pentru regiunile frontaliere externe ale UE, întrucât aceste regiuni se confruntă adesea cu provocări de mediu cauzate de existența unor standarde de mediu și a unor reglementări juridice diferite în țările învecinate ale UE; solicită, de asemenea, o mai bună cooperare și coordonare în ceea ce privește gestionarea apelor interioare pentru a preveni dezastrele naturale, cum ar fi inundațiile; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită Comisiei să abordeze de urgență problemele care decurg din existența obstacolelor fizice și geografice între regiunile frontaliere; |
| --- | --- |

12.

Consolidarea cooperării și a încrederii

| 13. | consideră că încrederea reciprocă, voința politică și o abordare flexibilă în rândul părților interesate de pe mai multe niveluri, de la nivel local la nivel național, incluzând societatea civilă, sunt esențiale pentru a depăși obstacolele persistente menționate mai sus; consideră că valoarea politicii de coeziune pentru regiunile frontaliere se bazează pe obiectivul stimulării locurilor de muncă și creșterii și că această acțiune trebuie să fie inițiată la nivelul Uniunii, al statelor membre, la nivel regional și local; solicită, prin urmare, o coordonare și un dialog mai bune, un schimb de informații mai eficient și continuarea schimbului de cele mai bune practici între autorități, în special la nivel local și regional; îndeamnă Comisia și statele membre să consolideze acest fel de cooperare și să ofere finanțare pentru structuri de cooperare, pentru a asigura un nivel adecvat de autonomie financiară și funcțională a autorităților locale și regionale respective; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază importanța educației și a culturii și, în special, a oportunităților de intensificare a eforturilor de promovare a multilingvismului și a dialogului intercultural în regiunile frontaliere; subliniază potențialul școlilor și al mass-mediei în cadrul acestor eforturi și încurajează statele membre, regiunile și municipalitățile de-a lungul frontierelor interne să introducă în programele lor de învățământ predarea limbilor țărilor vecine, încă de la nivelul preșcolar; subliniază, mai mult, importanța promovării unei abordări multilingve la toate nivelurile administrative; |
| --- | --- |

14.

| 15. | îndeamnă statele membre să faciliteze și să încurajeze recunoașterea reciprocă și înțelegerea mai bună a certificatelor, a diplomelor și a calificărilor profesionale între regiuni învecinate; încurajează, prin urmare, includerea unor competențe specifice în programa școlară, cu scopul de a crește șansele de angajare transfrontaliere, inclusiv validarea și recunoașterea competențelor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încurajează diverse măsuri destinate combaterii tuturor formelor de discriminare în regiunile frontaliere și eliminarea barierelor cu care se confruntă populația vulnerabilă în ceea ce privește găsirea unui loc de muncă și integrarea în societate; susține, în această privință, promovarea și dezvoltarea de întreprinderi sociale în regiunile frontaliere ca sursă de noi locuri de muncă, în special pentru grupurile vulnerabile, precum tinerii șomeri și persoanele cu dizabilități; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută Planul de acțiune privind guvernarea electronică 2016-2020 (16) ca instrument pentru a obține o administrație publică eficientă și favorabilă incluziunii și recunoaște valoarea deosebită a acestui plan pentru măsurile de simplificare în regiunile frontaliere; observă că interoperabilitatea sistemelor existente de guvernare electronică este necesară la nivel administrativ național, regional și local; este preocupat, cu toate acestea, de punerea în aplicare fragmentată a planului în unele state membre; este preocupat, de asemenea, de interoperabilitatea adesea insuficientă a sistemelor electronice ale autorităților și de nivelul scăzut de servicii online disponibile pentru antreprenorii străini în scopul demarării unei activități comerciale într-o altă țară; invită, prin urmare, statele membre să ia măsuri pentru a facilita accesul utilizatorilor potențiali din zonele învecinate la serviciile lor digitale, inclusiv prin instrumente lingvistice, invită autoritățile din regiunile transfrontaliere să creeze portaluri electronice destinate dezvoltării inițiativelor comerciale transfrontaliere; îndeamnă autoritățile statelor membre, autoritățile regionale și locale să își intensifice eforturile privind proiectele de e-guvernare care vor influența în mod pozitiv viața și munca cetățenilor frontalieri; |
| --- | --- |

17.

| 18. | ia act de faptul că unele regiuni frontaliere interne și externe se confruntă cu provocări serioase în ceea ce privește migrația, care depășesc adeseori capacitatea regiunilor frontaliere, și încurajează utilizarea adecvată a programelor Interreg, precum și schimbul de cele mai bune practici între autoritățile locale și regionale în zonele de frontieră, în cadrul integrării refugiaților aflați sub protecție internațională; subliniază necesitatea de sprijin și coordonare la nivel european, precum și necesitatea ca guvernele naționale să sprijine autoritățile locale și regionale în abordarea acestor provocări; |
| --- | --- |

18.

| 19. | îndeamnă Comisia să își prezinte analiza cu privire la rezolvarea provocărilor cu care se confruntă regiunile frontaliere maritime interne, precum și cele externe; solicită acordarea de sprijin suplimentar pentru proiectele transfrontaliere dintre regiunile frontaliere externe ale UE și regiunile frontaliere din țările învecinate, în special regiunile din țările terțe implicate în procesul de integrare al UE; reiterează, în acest context, că caracteristicile regiunilor frontaliere și provocările cu care se confruntă acestea sunt comune într-o anumită măsură, însă necesită o abordare diferențiată, adaptată; subliniază necesitatea de a se acorda o atenție deosebită și un sprijin adecvat regiunilor ultraperiferice, ca regiuni frontaliere externe ale Uniunii; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că viitoarea politică de coeziune ar trebui să ia în considerare în mod adecvat regiunile europene cele mai expuse consecințelor ieșirii Regatului Unit din Uniunea Europeană și să le ofere sprijin, în special celor care vor deveni, ca urmare a Brexitului, regiuni frontaliere (maritime sau terestre) ale UE; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită statele membre să își îmbunătățească complementaritatea serviciilor de sănătate în regiunile frontaliere și să asigure o veritabilă cooperare în domeniul prestării de servicii de urgență, cum ar fi intervențiile serviciilor de sănătate, de poliție și de pompieri, pentru a asigura că sunt respectate drepturile pacienților, astfel cum se prevede în Directiva privind asistența medicală transfrontalieră, precum și să asigure un nivel mai ridicat de disponibilitate și calitate a serviciilor; invită statele membre, regiunile și municipalitățile să încheie acorduri-cadru bilaterale sau multilaterale cu privire la cooperarea în domeniul asistenței medicale transfrontaliere și, în acest context, atrage atenția asupra așa-numitelor zone ZOAST (Zones Organisées d'Accès aux Soins Transfrontaliers), în care rezidenții teritoriilor frontaliere pot beneficia de servicii de sănătate de ambele părți ale frontierei în instituții de asistență medicală desemnate, fără niciun obstacol administrativ sau financiar, și care au devenit puncte de referință pentru cooperarea transfrontalieră în domeniul asistenței medicale în întreaga Europă; |
| --- | --- |

21.

| 22. | invită Comisia să exploreze posibilitățile de consolidare a cooperării și de depășire a barierelor din calea dezvoltării regionale la frontierele externe cu regiunile învecinate, în special cu regiunile din țările care se pregătesc pentru aderarea la UE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază importanța proiectelor la scară mică și transfrontaliere pentru a reuni oamenii și a genera, astfel, noi posibilități de dezvoltare locală; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază importanța învățării din poveștile de succes din unele regiuni frontaliere și a exploatării în continuare a potențialului acestora; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază importanța sportului ca instrument de facilitare a integrării comunităților care locuiesc în regiunile frontaliere și solicită statelor membre și Comisiei Europene să aloce resurse economice adecvate programelor de cooperare teritorială pentru finanțarea infrastructurilor sportive locale; |
| --- | --- |

25.

Exploatarea instrumentelor UE pentru o mai bună coerență

| 26. | subliniază rolul foarte important și pozitiv al programelor de cooperare teritorială europeană (CTE), în special al programelor de cooperare transfrontalieră, în dezvoltarea economică și socială și coeziunea regiunilor frontaliere, inclusiv a regiunilor frontaliere maritime și externe; salută faptul că în propunerea Comisiei referitoare la CFM 2021-2027 CTE este menținut ca obiectiv important, cu un rol mai distinct în politica de coeziune de după 2020, solicită un buget semnificativ mai mare, în special pentru componenta transfrontalieră; subliniază valoarea adăugată europeană perceptibilă a CTE și invită Consiliul să adopte creditele propuse în această privință; subliniază totodată necesitatea de a simplifica programele, de a asigura o mai mare coerență a CTE cu obiectivele generale ale UE și de a da programelor flexibilitatea necesară pentru a aborda mai bine provocările locale și regionale, reducând sarcinile administrative pentru beneficiari și facilitând investițiile sporite în proiecte de infrastructură sustenabilă prin intermediul programelor de cooperare transfrontalieră; invită autoritățile din regiunile transfrontaliere să utilizeze în mod mai intensiv sprijinul acordat prin intermediul acestor programe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită Comisiei să prezinte cu regularitate Parlamentului European un raport privind o listă de obstacole care au fost înlăturate în domeniul cooperării transfrontaliere; încurajează Comisia să îmbunătățească utilizarea instrumentelor inovatoare existente, care contribuie la modernizarea în curs și la intensificarea cooperării transfrontaliere, ca de exemplu „Punctul de contact frontalier”, SOLVIT consolidat și portalul digital unic, care vizează organizarea expertizei și consilierii în privința aspectelor regionale transfrontaliere, precum și să dezvolte altele noi; solicită Comisiei și statelor membre să digitalizeze administrațiile publice în mod implicit, în măsura în care este posibil, pentru a asigura servicii publice digitale de la un capăt la altul pentru cetățenii și întreprinderile din regiunile frontaliere; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază importanța colectării de informații de către Comisie privind interacțiunea transfrontalieră pentru un proces de luare a deciziilor mai bun și mai informat, în cooperare cu statele membre, regiunile și municipalitățile, prin sprijinirea și finanțarea proiectelor-pilot, a programelor, a studiilor, a analizelor și a cercetării teritoriale; |
| --- | --- |

28.

| 29. | solicită utilizarea mai eficientă a potențialului strategiilor macroregionale ale UE pentru rezolvarea provocărilor legate de regiunile de frontieră; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră că politica de coeziune ar trebui să fie mai direcționată către investiții în oameni, întrucât economiile regiunilor frontaliere pot fi stimulate printr-o combinație eficientă de investiții în inovare, capital uman, bună guvernanță și capacitate instituțională; |
| --- | --- |

30.

| 31. | regretă faptul că potențialul Grupării europene de cooperare teritorială nu este exploatat pe deplin, lucru care ar putea fi cauzat parțial de reținerile autorităților regionale și locale și parțial de teama lor de un transfer de competențe și de lipsa curentă a conștientizării competențelor lor respective; solicită identificarea și tratarea rapidă a oricăror alte posibile cauze ale acestei situații; solicită Comisiei să propună măsuri pentru depășirea obstacolelor din calea aplicării eficace a acestui instrument; reamintește că rolul principal al Comisiei în programele CTE ar trebui să fie de a facilita cooperarea dintre statele membre; |
| --- | --- |

31.

| 32. | îndeamnă să se țină seama de experiențele numeroaselor euroregiuni existente, care funcționează în cadrul regiunilor de frontieră interne și externe ale UE pentru a promova oportunitățile de dezvoltare economică și socială și calitatea vieții cetățenilor care trăiesc în regiunile de frontieră; solicită evaluarea activității euroregiunilor în domeniul cooperării regionale și a relației acestora cu inițiativele și activitatea regiunilor frontaliere ale UE, pentru a coordona și a optimiza rezultatele activităților lor în acest domeniu; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că evaluarea impactului teritorial contribuie la o mai bună înțelegere a impactului spațial al politicilor; invită Comisia să aibă în vedere acordarea unui rol mai puternic evaluării impactului teritorial atunci când sunt propuse inițiative legislative ale UE; |
| --- | --- |

33.

| 34. | are convingerea fermă că o convenție transfrontalieră europeană, care ar permite, în cazul unei infrastructuri sau al unui serviciu transfrontalier circumscris teritorial (de exemplu, un spital sau o linie de tramvai), aplicarea cadrului normativ național și/sau standardele numai uneia dintre cele două sau mai multe țări în cauză, ar reduce și mai mult obstacolele transfrontaliere; salută, în acest context, propunerea recent publicată de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind un mecanism de soluționare a obstacolelor juridice și administrative în context transfrontalier (COM(2018)0373); |
| --- | --- |

34.

| 35. | așteaptă viitoarea propunere de regulament din partea Comisiei privind un instrument de gestionare a cooperării transfrontaliere, în scopul evaluării utilității sale pentru regiunile în cauză; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Comisiei, Consiliului, parlamentelor naționale și regionale ale statelor membre, CoR și CESE. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  JO L 347, 20.12.2013, p. 320.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 259.

(3)  JO L 210, 31.7.2006, p. 19.

(4)  JO L 88, 4.4.2011, p. 45.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0067.

(6)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0105.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0254.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0245.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0222.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0053.

(11)  JO C 207, 30.6.2017, p. 19.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0320.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0321.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0211.

(15)  Raportul anual privind IMM-urile din Europa 2016/2017, p.6.

(16)  Comunicarea Comisiei din 19 aprilie 2016 intitulată „Planul de acțiune al UE privind guvernarea electronică 2016-2020 – Accelerarea transformării digitale a guvernării”(COM(2016)0179).

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/31

---

P8_TA(2018)0331

Măsuri de prevenire și combatere a hărțuirii morale și a hărțuirii sexuale la locul de muncă, în spațiile publice și în viața politică în UE

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la prevenirea și combaterea hărțuirii morale și a hărțuirii sexuale la locul de muncă, în spațiile publice și în viața politică a UE (2018/2055(INI))

(2019/C 433/07)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8, 10, 19 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și articolele 8, 10, 19 și 157 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care a intrat în vigoare în decembrie 2009, odată cu adoptarea Tratatului de la Lisabona (1), și, în special, articolele 1, 20, 21, 23 și 31, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, care a intrat în vigoare în decembrie 2009, odată cu adoptarea Tratatului de la Lisabona (1), și, în special, articolele 1, 20, 21, 23 și 31,

| — | având în vedere raportul din 2014 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) intitulat „Violența împotriva femeilor: o anchetă la nivelul UE” (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 2014 al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) intitulat „Violența împotriva femeilor: o anchetă la nivelul UE” (2),

| — | având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (3),

| — | având în vedere Directiva 2004/113/CE din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii, care definește și condamnă hărțuirea și hărțuirea sexuală (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2004/113/CE din 13 decembrie 2004 de aplicare a principiului egalității de tratament între femei și bărbați privind accesul la bunuri și servicii și furnizarea de bunuri și servicii, care definește și condamnă hărțuirea și hărțuirea sexuală (4),

| — | având în vedere indicele egalității de gen, publicat de Institutul European pentru Egalitatea de Gen (IEEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere indicele egalității de gen, publicat de Institutul European pentru Egalitatea de Gen (IEEG),

| — | având în vedere studiul Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE), intitulat „Violența cibernetică împotriva femeilor și fetelor”, din iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Institutului European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați (EIGE), intitulat „Violența cibernetică împotriva femeilor și fetelor”, din iunie 2017,

| — | având în vedere declarația din 19 iulie 2017 a trioului Președinției UE, alcătuit din Estonia, Bulgaria și Austria, privind egalitatea dintre femei și bărbați, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 19 iulie 2017 a trioului Președinției UE, alcătuit din Estonia, Bulgaria și Austria, privind egalitatea dintre femei și bărbați,

| — | având în vedere instrumentele juridice ale ONU din domeniul drepturilor omului, și în special al drepturilor femeilor, cum ar fi Carta ONU, Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul privind drepturile economice, sociale și culturale, Convenția internațională pentru eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor și protocolul la aceasta și Convenția pentru combaterea torturii și altor tratamente și pedepse crude, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere instrumentele juridice ale ONU din domeniul drepturilor omului, și în special al drepturilor femeilor, cum ar fi Carta ONU, Declarația universală a drepturilor omului, Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice și Pactul privind drepturile economice, sociale și culturale, Convenția internațională pentru eliminarea tuturor formelor de discriminare împotriva femeilor și protocolul la aceasta și Convenția pentru combaterea torturii și altor tratamente și pedepse crude, inumane sau degradante,

| — | având în vedere alte instrumente ale ONU privind hărțuirea sexuală și violența împotriva femeilor, precum Declarația și Programul de acțiune de la Viena din 25 iunie 1993, adoptate de Conferința Mondială privind drepturile omului, Declarația Adunării Generale a Națiunilor Unite privind eliminarea violenței împotriva femeilor din 20 decembrie 1993, Rezoluția privind prevenirea criminalității și măsurile de justiție penală pentru eliminarea violenței împotriva femeilor din 21 iulie 1997, rapoartele Raportorilor speciali ai ONU privind violența împotriva femeilor, Recomandarea generală nr. 19 a Comitetul CEDAW, |
| --- | --- |

—

având în vedere alte instrumente ale ONU privind hărțuirea sexuală și violența împotriva femeilor, precum Declarația și Programul de acțiune de la Viena din 25 iunie 1993, adoptate de Conferința Mondială privind drepturile omului, Declarația Adunării Generale a Națiunilor Unite privind eliminarea violenței împotriva femeilor din 20 decembrie 1993, Rezoluția privind prevenirea criminalității și măsurile de justiție penală pentru eliminarea violenței împotriva femeilor din 21 iulie 1997, rapoartele Raportorilor speciali ai ONU privind violența împotriva femeilor, Recomandarea generală nr. 19 a Comitetul CEDAW,

| — | având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing, adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele finale rezultate, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale ONU, Beijing +5 (2000), Beijing +10 (2005), Beijing +15 (2010) și Beijing +20 (2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația și Platforma de acțiune de la Beijing, adoptate în cadrul celei de a patra Conferințe mondiale privind femeile, la 15 septembrie 1995, precum și documentele finale rezultate, adoptate cu ocazia sesiunilor speciale ale ONU, Beijing +5 (2000), Beijing +10 (2005), Beijing +15 (2010) și Beijing +20 (2015),

| — | având în vedere Directiva 2012/29/UE din 25 octombrie 2012 a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (5) („Directiva privind drepturile victimelor”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2012/29/UE din 25 octombrie 2012 a Parlamentului European și a Consiliului de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (5) („Directiva privind drepturile victimelor”),

| — | având în vedere propunerea Comisiei din 14 noiembrie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (Directiva privind femeile în consiliile de administrație) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei din 14 noiembrie 2012 de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind consolidarea echilibrului de gen în rândul administratorilor neexecutivi ai societăților cotate la bursă și măsuri conexe (Directiva privind femeile în consiliile de administrație) (COM(2012)0614),

| — | având în vedere Acordul-cadru privind hărțuirea și violența la locul de muncă din 26 aprilie 2007, încheiat între ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME și CEEP, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul-cadru privind hărțuirea și violența la locul de muncă din 26 aprilie 2007, încheiat între ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME și CEEP,

| — | având în vedere raportul Rețelei europene a organismelor de promovare a egalității (EQUINET), intitulat „Persistența discriminării, a hărțuirii și a inegalităților pentru femei. Contribuția organismelor de promovare a egalității la noua Strategie a Comisiei Europene pentru egalitatea de gen”, publicat în 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Rețelei europene a organismelor de promovare a egalității (EQUINET), intitulat „Persistența discriminării, a hărțuirii și a inegalităților pentru femei. Contribuția organismelor de promovare a egalității la noua Strategie a Comisiei Europene pentru egalitatea de gen”, publicat în 2015,

| — | având în vedere raportul EQUINET, intitulat: „Hărțuirea pe considerente de gen și hărțuirea sexuală: sprijinirea activității organismelor de promovare a egalității”, publicat în 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul EQUINET, intitulat: „Hărțuirea pe considerente de gen și hărțuirea sexuală: sprijinirea activității organismelor de promovare a egalității”, publicat în 2014,

| — | având în vedere Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, în special articolele 2 și 40 (6), precum și Rezoluția Parlamentului din 12 septembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, de către Uniunea Europeană, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice, în special articolele 2 și 40 (6), precum și Rezoluția Parlamentului din 12 septembrie 2017 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, de către Uniunea Europeană, a Convenției Consiliului Europei privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (7),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 20 septembrie 2001 referitoare la hărțuirea la locul de muncă (8), din 26 noiembrie 2009 referitoare la eliminarea violenței împotriva femeilor (9), din 5 aprilie 2011 referitoare la prioritățile și structura unui nou cadru al politicii UE de combatere a violenței împotriva femeilor (10), din 15 decembrie 2011 referitoare la Bilanțul intermediar al Strategiei europene 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă (11), din 25 februarie 2014 conținând recomandări adresate Comisiei privind combaterea violenței împotriva femeilor (12) și evaluarea valorii adăugate europene, care o însoțește, din noiembrie 2013, precum și rezoluția din 24 noiembrie 2016 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 20 septembrie 2001 referitoare la hărțuirea la locul de muncă (8), din 26 noiembrie 2009 referitoare la eliminarea violenței împotriva femeilor (9), din 5 aprilie 2011 referitoare la prioritățile și structura unui nou cadru al politicii UE de combatere a violenței împotriva femeilor (10), din 15 decembrie 2011 referitoare la Bilanțul intermediar al Strategiei europene 2007-2012 privind sănătatea și siguranța la locul de muncă (11), din 25 februarie 2014 conținând recomandări adresate Comisiei privind combaterea violenței împotriva femeilor (12) și evaluarea valorii adăugate europene, care o însoțește, din noiembrie 2013, precum și rezoluția din 24 noiembrie 2016 referitoare la aderarea UE la Convenția de la Istanbul privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor (13),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2014-2015 (14), cea din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (15) și cea din 24 octombrie 2017 referitoare la măsurile legitime pentru protejarea avertizorilor care acționează în interesul public atunci când divulgă informații confidențiale ale întreprinderilor și ale organismelor publice (16), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 martie 2017 referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2014-2015 (14), cea din 10 martie 2015 referitoare la egalitatea între femei și bărbați în Uniunea Europeană în 2013 (15) și cea din 24 octombrie 2017 referitoare la măsurile legitime pentru protejarea avertizorilor care acționează în interesul public atunci când divulgă informații confidențiale ale întreprinderilor și ale organismelor publice (16),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2017 privind combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 octombrie 2017 privind combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE (17),

| — | având în vedere raportul Confederației Europene a Sindicatelor (CES) intitulat „În siguranță și acasă, și la locul de muncă - Strategii sindicale pentru a preveni, a trata și a elimina hărțuirea la locul de muncă și violența împotriva femeilor”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Confederației Europene a Sindicatelor (CES) intitulat „În siguranță și acasă, și la locul de muncă - Strategii sindicale pentru a preveni, a trata și a elimina hărțuirea la locul de muncă și violența împotriva femeilor”,

| — | având în vedere raportul pentru reuniunea experților privind violența împotriva femeilor și a bărbaților în mediu profesional (3-6 octombrie 2016), organizată de Organizația Internațională a Muncii, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul pentru reuniunea experților privind violența împotriva femeilor și a bărbaților în mediu profesional (3-6 octombrie 2016), organizată de Organizația Internațională a Muncii,

| — | având în vedere studiul realizat de Uniunea Interparlamentară intitulat „Sexismul, hărțuirea și violența împotriva parlamentarelor”, publicat în 2016 (18), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul realizat de Uniunea Interparlamentară intitulat „Sexismul, hărțuirea și violența împotriva parlamentarelor”, publicat în 2016 (18),

| — | având în vedere studiul intitulat „Agresiunile și hărțuirea sexuală la locul de muncă, în locurile publice și în viața politică a UE”, publicat de Direcția Generală Politici Interne a Parlamentului în martie 2018 (19), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul intitulat „Agresiunile și hărțuirea sexuală la locul de muncă, în locurile publice și în viața politică a UE”, publicat de Direcția Generală Politici Interne a Parlamentului în martie 2018 (19),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0265/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0265/2018),

| A. | întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE, recunoscută în tratate și în Carta drepturilor fundamentale; întrucât violența de gen este generată de o relație inegală de putere și de responsabilități inegale între femei și bărbați și este legată de patriarhat și de discriminare de gen persistentă; |
| --- | --- |

A.

întrucât egalitatea de gen este o valoare fundamentală a UE, recunoscută în tratate și în Carta drepturilor fundamentale; întrucât violența de gen este generată de o relație inegală de putere și de responsabilități inegale între femei și bărbați și este legată de patriarhat și de discriminare de gen persistentă;

| B. | întrucât persoanele în vârstă, mai ales femeile în vârstă singure, reprezintă un grup social deosebit de vulnerabil atunci când se confruntă cu acte de hărțuire și de agresare psihologică și fizică; |
| --- | --- |

B.

întrucât persoanele în vârstă, mai ales femeile în vârstă singure, reprezintă un grup social deosebit de vulnerabil atunci când se confruntă cu acte de hărțuire și de agresare psihologică și fizică;

| C. | întrucât hărțuirea sexuală este definită în Directiva 2002/73/CE ca situația în care se manifestă „un comportament nedorit cu conotație sexuală, cu manifestări fizice, verbale sau nonverbale, având ca obiect sau ca efect atingerea demnității unei persoane și, în special, crearea unui mediu intimidant, ostil, degradant, umilitor sau ofensator”; |
| --- | --- |

C.

întrucât hărțuirea sexuală este definită în Directiva 2002/73/CE ca situația în care se manifestă „un comportament nedorit cu conotație sexuală, cu manifestări fizice, verbale sau nonverbale, având ca obiect sau ca efect atingerea demnității unei persoane și, în special, crearea unui mediu intimidant, ostil, degradant, umilitor sau ofensator”;

| D. | întrucât această definiție ar trebui reformulată, ținând seama de evoluția societății, a tehnologiei și a obiceiurilor, care s-au schimbat; |
| --- | --- |

D.

întrucât această definiție ar trebui reformulată, ținând seama de evoluția societății, a tehnologiei și a obiceiurilor, care s-au schimbat;

| E. | întrucât combaterea hărțuirii legate de sarcină și de maternitate este necesară pentru a realiza un echilibru real între viața profesională și cea privată pentru femei; |
| --- | --- |

E.

întrucât combaterea hărțuirii legate de sarcină și de maternitate este necesară pentru a realiza un echilibru real între viața profesională și cea privată pentru femei;

| F. | întrucât hărțuirea sexuală este o formă de violență și forma cea mai extremă, deși persistentă, de discriminare de gen; întrucât aproximativ 90 % dintre victimele hărțuirii sexuale sunt femei, iar aproximativ 10 % sunt bărbați; întrucât, potrivit studiului FRA la nivelul UE din 2014 intitulat „Violența împotriva femeilor”, una din trei femei au fost victime ale violenței fizice sau sexuale la vârsta adultă; întrucât până la 55 % dintre femei au fost hărțuite sexual în UE; întrucât 32 % dintre victimele din UE au afirmat că autorul a fost un superior ierarhic, un coleg sau un client; întrucât 75 % dintre femeile care exercită profesii pentru care este nevoie de calificări speciale sau care ocupă funcții superioare de conducere au fost hărțuite sexual; întrucât 61 % dintre femeile angajate în sectorul serviciilor au fost supuse hărțuirii sexuale; întrucât, în general, 5-10% din forța de muncă europeană este, la un moment sau altul, supusă agresiunilor la locul de muncă; |
| --- | --- |

F.

întrucât hărțuirea sexuală este o formă de violență și forma cea mai extremă, deși persistentă, de discriminare de gen; întrucât aproximativ 90 % dintre victimele hărțuirii sexuale sunt femei, iar aproximativ 10 % sunt bărbați; întrucât, potrivit studiului FRA la nivelul UE din 2014 intitulat „Violența împotriva femeilor”, una din trei femei au fost victime ale violenței fizice sau sexuale la vârsta adultă; întrucât până la 55 % dintre femei au fost hărțuite sexual în UE; întrucât 32 % dintre victimele din UE au afirmat că autorul a fost un superior ierarhic, un coleg sau un client; întrucât 75 % dintre femeile care exercită profesii pentru care este nevoie de calificări speciale sau care ocupă funcții superioare de conducere au fost hărțuite sexual; întrucât 61 % dintre femeile angajate în sectorul serviciilor au fost supuse hărțuirii sexuale; întrucât, în general, 5-10% din forța de muncă europeană este, la un moment sau altul, supusă agresiunilor la locul de muncă;

| G. | întrucât atât hărțuirea sexuală, cât și hărțuirea psihologică în mediul ocupațional sunt interzise la nivelul UE, inclusiv în ceea ce privește accesul la un loc de muncă, formare profesională și promovare, și se încadrează în considerațiile legate de sănătate și siguranță; |
| --- | --- |

G.

întrucât atât hărțuirea sexuală, cât și hărțuirea psihologică în mediul ocupațional sunt interzise la nivelul UE, inclusiv în ceea ce privește accesul la un loc de muncă, formare profesională și promovare, și se încadrează în considerațiile legate de sănătate și siguranță;

| H. | întrucât instituțiile și agențiile UE au responsabilitatea de a îmbunătăți permanent mecanismele instituite, punând în aplicare cele mai eficiente norme, pentru a sensibiliza publicul cu privire la definiția hărțuirii sexuale și pentru a proteja lucrătorii; |
| --- | --- |

H.

întrucât instituțiile și agențiile UE au responsabilitatea de a îmbunătăți permanent mecanismele instituite, punând în aplicare cele mai eficiente norme, pentru a sensibiliza publicul cu privire la definiția hărțuirii sexuale și pentru a proteja lucrătorii;

| I. | întrucât cazurile de hărțuire sexuală sunt semnificativ subraportate, din cauza nivelului scăzut de conștientizare la nivelul societății, a temerii și a rușinii asociate discutării acestui subiect cu alți oameni, a temerii de concediere, a dificultăților de a obține probe, a canalelor insuficiente de raportare, monitorizare și de protecție a victimelor, și a normalizării violenței; |
| --- | --- |

I.

întrucât cazurile de hărțuire sexuală sunt semnificativ subraportate, din cauza nivelului scăzut de conștientizare la nivelul societății, a temerii și a rușinii asociate discutării acestui subiect cu alți oameni, a temerii de concediere, a dificultăților de a obține probe, a canalelor insuficiente de raportare, monitorizare și de protecție a victimelor, și a normalizării violenței;

| J. | întrucât, de multe ori, raportarea hărțuirii sexuale la locul de muncă poate conduce la concedierea victimei sau la izolarea acesteia la locul de muncă; întrucât, atunci când nu sunt contestate, infracțiuni mai puțin grave oferă motivație pentru comiterea unor infracțiuni mai grave; |
| --- | --- |

J.

întrucât, de multe ori, raportarea hărțuirii sexuale la locul de muncă poate conduce la concedierea victimei sau la izolarea acesteia la locul de muncă; întrucât, atunci când nu sunt contestate, infracțiuni mai puțin grave oferă motivație pentru comiterea unor infracțiuni mai grave;

| K. | întrucât agresiunile și hărțuirea sexuală continuă să reprezinte probleme grave într-o varietate de contexte sociale, inclusiv la locul de muncă, în locurile publice, în spațiul virtual, cum ar fi internetul, și în viața politică, și se desfășoară din ce în ce mai mult cu ajutorul noilor tehnologii, de exemplu site-uri web sau rețele sociale, care le permit autorilor să se simtă în siguranță, sub acoperirea anonimatului; |
| --- | --- |

K.

întrucât agresiunile și hărțuirea sexuală continuă să reprezinte probleme grave într-o varietate de contexte sociale, inclusiv la locul de muncă, în locurile publice, în spațiul virtual, cum ar fi internetul, și în viața politică, și se desfășoară din ce în ce mai mult cu ajutorul noilor tehnologii, de exemplu site-uri web sau rețele sociale, care le permit autorilor să se simtă în siguranță, sub acoperirea anonimatului;

| L. | întrucât apar noi forme de organizare a muncii și a vieții sociale, iar granițele între viața privată, profesională și cea socială sunt din ce în ce mai neclare, se pot intensifica comportamentele negative față de indivizi sau grupuri sociale; întrucât, adesea, actele de hărțuire la locul de muncă pot îmbrăca forme diferite, având loc fie pe verticală (comise de un superior sau subordonat), fie pe orizontală (comise de colegi de muncă de același nivel); |
| --- | --- |

L.

întrucât apar noi forme de organizare a muncii și a vieții sociale, iar granițele între viața privată, profesională și cea socială sunt din ce în ce mai neclare, se pot intensifica comportamentele negative față de indivizi sau grupuri sociale; întrucât, adesea, actele de hărțuire la locul de muncă pot îmbrăca forme diferite, având loc fie pe verticală (comise de un superior sau subordonat), fie pe orizontală (comise de colegi de muncă de același nivel);

| M. | întrucât hărțuirea sexuală și psihologică sunt fenomene care implică victime și agresori de toate vârstele, din toate mediile educaționale și culturale și categoriile de venit și cu statut social divers; întrucât acest fenomen are consecințe fizice, sexuale, emoționale și psihologice pentru victimă; întrucât stereotipurile de gen și sexismul, inclusiv discursurile sexiste de incitare la ură, offline și online, constituie cauze profunde a numeroase forme de violență și discriminare împotriva femeilor și împiedică capacitarea acestora; |
| --- | --- |

M.

întrucât hărțuirea sexuală și psihologică sunt fenomene care implică victime și agresori de toate vârstele, din toate mediile educaționale și culturale și categoriile de venit și cu statut social divers; întrucât acest fenomen are consecințe fizice, sexuale, emoționale și psihologice pentru victimă; întrucât stereotipurile de gen și sexismul, inclusiv discursurile sexiste de incitare la ură, offline și online, constituie cauze profunde a numeroase forme de violență și discriminare împotriva femeilor și împiedică capacitarea acestora;

| N. | întrucât Directiva privind drepturile victimelor definește violența de gen ca o încălcare a libertăților fundamentale ale victimei și include violența sexuală (violul, agresiunea sexuală și hărțuirea); întrucât femeile victime ale violenței de gen și copiii lor au adesea nevoie de sprijin și protecție speciale, din cauza riscului ridicat de repetare a agresiunii, de intimidare sau de răzbunare asociat acestui tip de violență; |
| --- | --- |

N.

întrucât Directiva privind drepturile victimelor definește violența de gen ca o încălcare a libertăților fundamentale ale victimei și include violența sexuală (violul, agresiunea sexuală și hărțuirea); întrucât femeile victime ale violenței de gen și copiii lor au adesea nevoie de sprijin și protecție speciale, din cauza riscului ridicat de repetare a agresiunii, de intimidare sau de răzbunare asociat acestui tip de violență;

| O. | întrucât violența în mediul ocupațional este adesea abordată fragmentat, accentul punându-se cu precădere pe formele mai vizibile, cum ar fi violența fizică; întrucât, cu toate acestea, hărțuirea sexuală și cea psihologică pot avea efecte și mai distructive asupra persoanei afectate; |
| --- | --- |

O.

întrucât violența în mediul ocupațional este adesea abordată fragmentat, accentul punându-se cu precădere pe formele mai vizibile, cum ar fi violența fizică; întrucât, cu toate acestea, hărțuirea sexuală și cea psihologică pot avea efecte și mai distructive asupra persoanei afectate;

| P. | întrucât actele de sexism și, prin urmare, hărțuirea sexuală cu care femeile se pot confrunta la locul de muncă reprezintă un factor care contribuie la ieșirea acestora de pe piața muncii, ceea ce are un impact negativ asupra independenței lor economice și asupra veniturilor familiei; |
| --- | --- |

P.

întrucât actele de sexism și, prin urmare, hărțuirea sexuală cu care femeile se pot confrunta la locul de muncă reprezintă un factor care contribuie la ieșirea acestora de pe piața muncii, ceea ce are un impact negativ asupra independenței lor economice și asupra veniturilor familiei;

| Q. | întrucât femeile care sunt victime ale hărțuirii și ale violenței în mediul rural și în zonele îndepărtate din UE întâmpină, de obicei, mai multe dificultăți în ceea ce privește accesul la asistență și protecție deplină împotriva agresorilor; |
| --- | --- |

Q.

întrucât femeile care sunt victime ale hărțuirii și ale violenței în mediul rural și în zonele îndepărtate din UE întâmpină, de obicei, mai multe dificultăți în ceea ce privește accesul la asistență și protecție deplină împotriva agresorilor;

| R. | întrucât efectele agresiunilor fizice sau verbale, inclusiv ale celor comise online, sunt nocive nu numai pe termen scurt, dar și pe termen lung, și pot include, de exemplu, stresul sau depresiile grave, și chiar conduce la sinuciderea victimei, după cum demonstrează creșterea numărului de astfel de cazuri raportate; întrucât, pe lângă rezultatele negative în domeniul sănătății, comportamentul agresiv și hărțuirea sexuală la locul de muncă au, de asemenea, un impact negativ asupra carierei unei persoane, asupra organizațiilor și societății, cum ar fi un absenteism crescut, o productivitate redusă, o calitate scăzută a serviciilor și pierderea capitalului uman; |
| --- | --- |

R.

întrucât efectele agresiunilor fizice sau verbale, inclusiv ale celor comise online, sunt nocive nu numai pe termen scurt, dar și pe termen lung, și pot include, de exemplu, stresul sau depresiile grave, și chiar conduce la sinuciderea victimei, după cum demonstrează creșterea numărului de astfel de cazuri raportate; întrucât, pe lângă rezultatele negative în domeniul sănătății, comportamentul agresiv și hărțuirea sexuală la locul de muncă au, de asemenea, un impact negativ asupra carierei unei persoane, asupra organizațiilor și societății, cum ar fi un absenteism crescut, o productivitate redusă, o calitate scăzută a serviciilor și pierderea capitalului uman;

| S. | întrucât dreptul UE impune statelor membre și instituțiilor și agențiilor UE să se asigure că dispun de un organism de promovare a egalității, care să ofere asistență independentă victimelor hărțuirii, să efectueze sondaje independente, să colecteze date relevante, defalcate și comparabile, să efectueze cercetări privind definițiile și clasificările, să publice rapoarte independente și să facă recomandări privind aspecte legate de angajare și formare profesională, accesul la bunuri și servicii și furnizarea acestora, precum și recomandări pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă; |
| --- | --- |

S.

întrucât dreptul UE impune statelor membre și instituțiilor și agențiilor UE să se asigure că dispun de un organism de promovare a egalității, care să ofere asistență independentă victimelor hărțuirii, să efectueze sondaje independente, să colecteze date relevante, defalcate și comparabile, să efectueze cercetări privind definițiile și clasificările, să publice rapoarte independente și să facă recomandări privind aspecte legate de angajare și formare profesională, accesul la bunuri și servicii și furnizarea acestora, precum și recomandări pentru persoanele care desfășoară o activitate independentă;

| T. | întrucât femeile din UE nu sunt protejate în aceeași măsură împotriva violenței de gen și a hărțuirii sexuale și psihologice, datorită diferențelor de politici și legislație între statele membre; întrucât sistemele judiciare nu oferă întotdeauna suficient sprijin femeilor; întrucât autorii violenței de gen sunt adesea persoane deja cunoscute victimei și întrucât, în multe cazuri, victima se află într-o poziție de dependență, ceea ce amplifică teama de a raporta violența; |
| --- | --- |

T.

întrucât femeile din UE nu sunt protejate în aceeași măsură împotriva violenței de gen și a hărțuirii sexuale și psihologice, datorită diferențelor de politici și legislație între statele membre; întrucât sistemele judiciare nu oferă întotdeauna suficient sprijin femeilor; întrucât autorii violenței de gen sunt adesea persoane deja cunoscute victimei și întrucât, în multe cazuri, victima se află într-o poziție de dependență, ceea ce amplifică teama de a raporta violența;

| U. | întrucât toate statele membre au semnat Convenția de la Istanbul, dar nu toate au și ratificat-o, iar această întârziere împiedică aplicarea deplină a convenției menționate; |
| --- | --- |

U.

întrucât toate statele membre au semnat Convenția de la Istanbul, dar nu toate au și ratificat-o, iar această întârziere împiedică aplicarea deplină a convenției menționate;

| V. | întrucât sexismul și hărțuirea sexuală și psihologică a parlamentarelor este reală și larg răspândită; întrucât autorii hărțuirilor și violențelor nu sunt neapărat din rândul oponenților politici, ci membri ai aceluiași partid, sau lideri religioși, membri ai autorităților locale și chiar membri ai familiei; |
| --- | --- |

V.

întrucât sexismul și hărțuirea sexuală și psihologică a parlamentarelor este reală și larg răspândită; întrucât autorii hărțuirilor și violențelor nu sunt neapărat din rândul oponenților politici, ci membri ai aceluiași partid, sau lideri religioși, membri ai autorităților locale și chiar membri ai familiei;

| W. | întrucât politicienii, în calitate de reprezentanți aleși ai cetățenilor, au responsabilitatea esențială de a fi un exemplu pozitiv în prevenirea și combaterea hărțuirii sexuale în societate; |
| --- | --- |

W.

întrucât politicienii, în calitate de reprezentanți aleși ai cetățenilor, au responsabilitatea esențială de a fi un exemplu pozitiv în prevenirea și combaterea hărțuirii sexuale în societate;

| X. | întrucât legitimitatea femeilor în sfera politică este încă contestată uneori, și întrucât femeile sunt victime ale stereotipurilor, ceea ce le descurajează să se implice în politică, un fenomen care se evidențiază în special acolo unde femeile sunt slab reprezentate în politică; |
| --- | --- |

X.

întrucât legitimitatea femeilor în sfera politică este încă contestată uneori, și întrucât femeile sunt victime ale stereotipurilor, ceea ce le descurajează să se implice în politică, un fenomen care se evidențiază în special acolo unde femeile sunt slab reprezentate în politică;

| Y. | întrucât nu toate parlamentele naționale și regionale, nici toate consiliile locale nu au structuri specifice și norme interne pentru a crea canalele adecvate pentru depunerea și tratarea plângerilor pentru hărțuire în condiții de siguranță și confidențialitate; întrucât instruirea cu privire la hărțuirea sexuală și morală ar trebui să fie obligatorie pentru toți angajații și membrii parlamentelor, inclusiv ai Parlamentului European; |
| --- | --- |

Y.

întrucât nu toate parlamentele naționale și regionale, nici toate consiliile locale nu au structuri specifice și norme interne pentru a crea canalele adecvate pentru depunerea și tratarea plângerilor pentru hărțuire în condiții de siguranță și confidențialitate; întrucât instruirea cu privire la hărțuirea sexuală și morală ar trebui să fie obligatorie pentru toți angajații și membrii parlamentelor, inclusiv ai Parlamentului European;

| Z. | întrucât violența domestică este, de asemenea, o problemă la locul de muncă, deoarece poate afecta participarea victimei la activitatea profesională, randamentul său profesional și siguranța sa la locul de muncă; |
| --- | --- |

Z.

întrucât violența domestică este, de asemenea, o problemă la locul de muncă, deoarece poate afecta participarea victimei la activitatea profesională, randamentul său profesional și siguranța sa la locul de muncă;

| AA. | întrucât hărțuirea sexuală și morală are loc nu numai la locul de muncă, dar și în spațiul public, inclusiv în structurile educaționale formale sau informale, în localurile serviciilor medicale sau de agrement, pe stradă și în mijloacele de transport public; |
| --- | --- |

AA.

întrucât hărțuirea sexuală și morală are loc nu numai la locul de muncă, dar și în spațiul public, inclusiv în structurile educaționale formale sau informale, în localurile serviciilor medicale sau de agrement, pe stradă și în mijloacele de transport public;

| AB. | întrucât urmărirea obsesivă și hărțuirea online implică utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor pentru a urmări, hărțui, controla sau manipula o persoană; întrucât hărțuirea online este o problemă în special pentru tinere, care utilizează mai frecvent aceste mijloace; întrucât 20 % dintre tinerele (cu vârste cuprinse între 18 și 29 ani) din UE-28 au fost victime ale hărțuirii cibernetice; |
| --- | --- |

AB.

întrucât urmărirea obsesivă și hărțuirea online implică utilizarea tehnologiilor informației și comunicațiilor pentru a urmări, hărțui, controla sau manipula o persoană; întrucât hărțuirea online este o problemă în special pentru tinere, care utilizează mai frecvent aceste mijloace; întrucât 20 % dintre tinerele (cu vârste cuprinse între 18 și 29 ani) din UE-28 au fost victime ale hărțuirii cibernetice;

| AC. | întrucât un studiu din 2016 a constatat că peste jumătate dintre femeile chestionate au fost victime ale unei forme de hărțuire sexuală la locul de muncă în Regatul Unit, dar patru din cinci nu au raportat angajatorului că au fost hărțuite (20); |
| --- | --- |

AC.

întrucât un studiu din 2016 a constatat că peste jumătate dintre femeile chestionate au fost victime ale unei forme de hărțuire sexuală la locul de muncă în Regatul Unit, dar patru din cinci nu au raportat angajatorului că au fost hărțuite (20);

| AD. | întrucât noile tehnologii pot fi, de asemenea, un aliat în analizarea, înțelegerea și prevenirea cazurilor de violență; |
| --- | --- |

AD.

întrucât noile tehnologii pot fi, de asemenea, un aliat în analizarea, înțelegerea și prevenirea cazurilor de violență;

| AE. | întrucât femeile, în special tinerele, sunt victime ale hărțuirii sau hărțuirii sexuale prin intermediul noilor tehnologii, cum ar fi site-urile web și rețelele sociale, uneori în mod organizat prin intermediul unor forumuri secrete sau al unor grupuri pe platformele de comunicare socială; întrucât astfel de acte includ amenințări cu violul, amenințări cu moartea, tentative de piratare informatică și publicarea de informații și fotografii private; întrucât, în contextul utilizării la scară largă a mijloacelor online și a platformelor de socializare, se estimează că una din zece fete a fost victima unei forme de violență cibernetică, inclusiv urmărire obsesivă și hărțuire cibernetică, înainte de vârsta de 15 ani; întrucât femeile care au un rol public, printre altele jurnalistele și în special persoanele LGBTI și femeile cu dizabilități, reprezintă o țintă principală pentru hărțuirea cibernetică și violența online, și întrucât, în consecință, unele dintre ele au trebuit să părăsească rețelele de socializare, confruntându-se cu teama pentru integritatea lor fizică, cu stres, probleme de concentrare, teama de a merge acasă și îngrijorarea pentru cei dragi; |
| --- | --- |

AE.

întrucât femeile, în special tinerele, sunt victime ale hărțuirii sau hărțuirii sexuale prin intermediul noilor tehnologii, cum ar fi site-urile web și rețelele sociale, uneori în mod organizat prin intermediul unor forumuri secrete sau al unor grupuri pe platformele de comunicare socială; întrucât astfel de acte includ amenințări cu violul, amenințări cu moartea, tentative de piratare informatică și publicarea de informații și fotografii private; întrucât, în contextul utilizării la scară largă a mijloacelor online și a platformelor de socializare, se estimează că una din zece fete a fost victima unei forme de violență cibernetică, inclusiv urmărire obsesivă și hărțuire cibernetică, înainte de vârsta de 15 ani; întrucât femeile care au un rol public, printre altele jurnalistele și în special persoanele LGBTI și femeile cu dizabilități, reprezintă o țintă principală pentru hărțuirea cibernetică și violența online, și întrucât, în consecință, unele dintre ele au trebuit să părăsească rețelele de socializare, confruntându-se cu teama pentru integritatea lor fizică, cu stres, probleme de concentrare, teama de a merge acasă și îngrijorarea pentru cei dragi;

| AF. | întrucât prevenirea hărțuirii la locul de muncă se poate realiza doar atunci când atât companiile private și cele publice creează o cultură în care femeile beneficiază de tratament egal, iar angajații se tratează reciproc cu respect; |
| --- | --- |

AF.

întrucât prevenirea hărțuirii la locul de muncă se poate realiza doar atunci când atât companiile private și cele publice creează o cultură în care femeile beneficiază de tratament egal, iar angajații se tratează reciproc cu respect;

| AG. | întrucât cercetările au ilustrat că hărțuirea este răspândită la locurile de muncă unde bărbații predomină în pozițiile de conducere, iar femeile dețin o putere limitată, precum industriile de media și de divertisment, dar că acest lucru se întâmplă și în companiile cu profil tehnologic sau juridic, în domeniul vânzărilor și în multe alte sectoare dacă echipele de conducere predominant masculine tolerează tratamentul sexualizat al lucrătorilor; întrucât, în companiile cu mai multe femei în posturi de conducere, hărțuirea este mai limitată; |
| --- | --- |

AG.

întrucât cercetările au ilustrat că hărțuirea este răspândită la locurile de muncă unde bărbații predomină în pozițiile de conducere, iar femeile dețin o putere limitată, precum industriile de media și de divertisment, dar că acest lucru se întâmplă și în companiile cu profil tehnologic sau juridic, în domeniul vânzărilor și în multe alte sectoare dacă echipele de conducere predominant masculine tolerează tratamentul sexualizat al lucrătorilor; întrucât, în companiile cu mai multe femei în posturi de conducere, hărțuirea este mai limitată;

Recomandări generale

| 1. | condamnă categoric toate formele de violență împotriva femeilor, astfel cum sunt descrise în CEDAW și în Convenția de la Istanbul; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că hărțuirea sexuală este o încălcare a drepturilor omului, legată de structuri de putere patriarhale care trebuie reorganizate de urgență; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază rolul esențial al tuturor bărbaților în eliminarea tuturor formelor de hărțuire și violență sexuală; invită Comisia și toate statele membre să încurajeze activ implicarea bărbaților în campanii de sensibilizare și de prevenire, precum și în campanii de educație pentru egalitatea de gen; subliniază că campaniile de prevenire trebuie, de asemenea, să se axeze pe infracțiuni mai puțin grave; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că măsurile și campaniile de conștientizare pentru prevenirea violenței împotriva fetelor și a femeilor trebuie să includă și băieții și trebuie să fie organizate în etapele inițiale ale educației; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia și statele membre să monitorizeze corectitudinea aplicării directivelor UE care interzic hărțuirea sexuală; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită statele membre să elaboreze planuri naționale cuprinzătoare de acțiune și legi privind violența împotriva femeilor, acordând atenția cuvenită alocării unor resurse adecvate, inclusiv, dar fără a se limita la acțiuni de instruire a personalului, precum și finanțării suficiente a organismelor de promovare a egalității; |
| --- | --- |

6.

| 7. | solicită Comisiei să selecteze exemple de bune practici în materie de combatere a hărțuirii sexuale și psihologice și a hărțuirii pe motive de sarcină și maternitate la locul de muncă și în alte domenii, și să le difuzeze pe scară largă; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia și statele membre să asigure mecanisme de finanțare adecvate și de calitate pentru programele și acțiunile de combatere a hărțuirii sexuale și psihologice a femeilor la toate nivelurile, acordând o atenție deosebită utilizării noilor tehnologii și instrumentelor care provin din inovare, de exemplu prin investiții mai mari în procesele de cercetare și inovare destinate combaterii acestui fenomen; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Ombudsmanului European să colecteze date referitoare la diversele norme de protecție existente în cadrul instituțiilor și agențiilor UE și să emită concluzii obligatorii pentru a armoniza normele cu cele mai bune standarde; |
| --- | --- |

9.

| 10. | regretă faptul că unele state membre încă nu au ratificat Convenția de la Istanbul și invită toate statele membre care nu au făcut încă acest lucru să o ratifice și să o aplice pe deplin, fără întârziere; mai mult, invită statele membre care au ratificat deja Convenția de la Istanbul să o aplice pe deplin; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită Comisiei și statelor membre să facă astfel încât să aibă o imagine clară cu privire la problema hărțuirii sexuale în întreaga UE, prin studii mai bune și mai solide științific, inclusiv asupra noilor provocări, cum ar fi hărțuirea pe internet; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută noua dezbatere publică pe scară largă, inclusiv pe platformele de comunicare socială, ceea ce contribuie la reconturarea limitelor în ceea ce privește hărțuirea sexuală și comportamentele acceptabile; salută, în special, inițiative ca mișcarea #MeToo și sprijină cu fermitate toate femeile și fetele care au participat la campanie, inclusiv pe cele care i-au denunțat pe agresorii lor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită Comisiei să prezinte o propunere pentru combaterea hărțuirii morale și sexuale la locul de muncă, în locurile publice și în politică, și să includă în această propunere o definiție actualizată și exhaustivă a hărțuirii sexuale, morale sau de altă natură; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază necesitatea de a combate hărțuirea sau intimidarea persistentă și de lungă durată a angajatului, care provoacă sau are ca scop umilirea sau izolarea angajatului sau excluderea acestuia din echipă; |
| --- | --- |

14.

| 15. | invită Comisia și statele membre, în cooperare cu Eurostat și EIGE, să îmbunătățească, să promoveze și să asigure colectarea sistematică a unor date relevante, defalcate în funcție de gen și de vârstă, comparabile, cu privire la cazurile de discriminare sexuală și pe criterii de gen și de hărțuire psihologică, inclusiv de hărțuire cibernetică, la nivel național, regional și local; încurajează organizațiile patronale, sindicatele și angajatorii să participe activ la procesul de colectare a datelor, furnizând cunoștințe de specialitate specifice pentru fiecare sector și meserie; |
| --- | --- |

15.

| 16. | observă că, pentru a obține date comparabile privind prevalența hărțuirii sexuale și a comportamentului agresiv în toate statele membre, ar trebui să se acorde prioritate unui grad mai mare de conștientizare și de recunoaștere a problemelor prin eforturi concertate de a disemina informații și a oferi instruire; |
| --- | --- |

16.

| 17. | reiterează invitația adresată Comisiei de a prezenta o propunere de directivă pentru a combate toate formele de violență împotriva femeilor și fetelor și a violenței de gen, care ar trebui să includă definiții comune ale diferitelor tipuri de violență împotriva femeilor, inclusiv o definiție actualizată și cuprinzătoare a hărțuirii sexuale, morale sau de altă natură, precum și standarde juridice comune referitoare la transferarea în domeniul penal a violenței împotriva femeilor; invită Comisia să prezinte o strategie cuprinzătoare a UE împotriva tuturor formelor de violență bazată pe gen, inclusiv hărțuirea și abuzul sexual la adresa femeilor și a fetelor, care să aibă ca punct de pornire mărturiile femeilor și experiența lor directă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | solicită statelor membre să furnizeze un nivel adecvat de finanțare publică, pentru a se asigura că membrii organelor de ordine, judecătorii și toți funcționarii publici care se ocupă de cazurile de comportament agresiv și de hărțuire sexuală au pregătirea necesară pentru a înțelege violența și hărțuirea la locul de muncă și în alte spații; |
| --- | --- |

18.

| 19. | invită statele membre să garanteze servicii specializate, de înaltă calitate, ușor accesibile și finanțate în mod adecvat pentru victimele violenței de gen și ale hărțuirii sexuale și psihologice, precum și să recunoască faptul că aceste manifestări de violență împotriva femeilor sunt interconectate și trebuie să fie abordate dintr-o perspectivă globală, având în vedere, pe de o parte, aspectele socioculturale care creează fenomenul și, pe de altă parte, permițând serviciilor specializate să se doteze cu instrumente tehnologice pentru prevenirea și gestionarea acestui fenomen; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită statelor membre și guvernelor locale și regionale să prevadă planuri și resurse adecvate pentru a se asigura că accesul la asistență și protecție al victimelor violenței și ale hărțuirii din zonele rurale și îndepărtate nu este împiedicat sau redus; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să abordeze formele emergente de violență de gen, cum ar fi hărțuirea online, extinzând definiția discursurilor ilegale de incitare la ură, prevăzută în dreptul UE, în Decizia-cadru privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal, pentru a include misoginia și pentru a garanta că Codul de conduită privind combaterea discursurilor ilegale de incitare la ură din mediul online vizează și aceste infracțiuni; solicită elaborarea de programe educaționale care să încurajeze femeile să își îmbunătățească competențele în ceea ce privește utilizarea noilor tehnologii, pentru a putea face față mai bine tuturor formelor de hărțuire sexuală și de agresiune în spațiul cibernetic, și încurajează serviciile specializate să colaboreze pentru a crea sisteme de date și resurse capabile să monitorizeze și să analizeze problema violenței de gen, fără a încălca noul Regulament general privind protecția datelor (Regulamentul (UE) 2016/679); |
| --- | --- |

21.

| 22. | condamnă, de asemenea, larga răspândire a hărțuirii sexuale și a altor tipuri de abuzuri, în special în ceea ce privește jocurile de noroc online și platformele de comunicare socială, și încurajează companiile și operatorii mass-media să monitorizeze și să răspundă fără întârziere oricărei situații de hărțuire; solicită, prin urmare, diferite măsuri, inclusiv acțiuni de sensibilizare, instruire specială și norme interne privind sancțiunile disciplinare împotriva vinovaților și sprijin psihologic și/sau juridic pentru victimele acestor practici, în scopul de a preveni și de a combate comportamentul agresiv și hărțuirea sexuală la locul de muncă și în mediile online; |
| --- | --- |

22.

Violența la locul de muncă

| 23. | subliniază necesitatea stringentă ca statele membre, autoritățile locale și regionale, organizațiile patronale și sindicatele să înțeleagă obstacolele pe care le întâmpină femeile în raportarea cazurilor de hărțuire sexuală, discriminare de gen și violență de gen și, astfel, să sprijine și să încurajeze pe deplin femeile să raporteze cazurile de hărțuire sexuală, de discriminare de gen, de hărțuire pe motive de sarcină și maternitate și de agresiune, printre altele, fără să se teamă de eventualele consecințe, precum și să stabilească mecanisme care să capaciteze femeile și să le sprijine să raporteze abuzurile în deplină siguranță; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită statele membre să aplice politici active și eficiente pentru a preveni și a combate toate formele de violență împotriva femeilor, inclusiv hărțuirea sexuală, actele de sexism și hărțuirea morală la care cele mai multe dintre ele sunt supuse la locul de muncă; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază necesitatea urgentă de a stabili standarde cu privire la violența și hărțuirea la locul de muncă, care ar trebui să ofere un cadru legislativ pentru acțiunile guvernelor, angajatorilor, companiilor și sindicatelor, la toate nivelurile; |
| --- | --- |

25.

| 26. | observă că în unele sectoare și ocupații femeile sunt mai expuse la violență, în special în serviciile de sănătate, serviciile publice de urgențe, politică, educație, transport, muncile casnice, agricultura și economia rurală, precum și în sectorul textilelor, îmbrăcămintei, pielăriei și încălțămintei; |
| --- | --- |

26.

| 27. | ia act de faptul că anumite categorii de lucrători pot fi mai afectați de hărțuire și violență la locul de muncă, în special femeile însărcinate și părinții, femeile cu dizabilități, femeile migrante, femeile indigene, persoanele LGBTI și femeile care lucrează cu fracțiune de normă, ca stagiare sau cu contracte temporare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | observă că un comportament nedorit poate proveni din mai multe surse în același timp sau se poate referi concomitent la viața profesională, privată sau socială, ceea ce are un efect negativ pentru toți indivizii, toate grupurile profesionale sau sociale din acele domenii; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită statele membre să introducă măsuri care să prevină și să combată violența și hărțuirea la locul de muncă prin intermediul unor politici care să introducă măsuri preventive, proceduri eficace, transparente și confidențiale de tratare a plângerilor, sancțiuni robuste și disuasive pentru autorii faptelor, informații și cursuri de formare cuprinzătoare pentru ca lucrătorii să înțeleagă politicile și procedurile și să acorde asistență companiilor să elaboreze planuri de acțiune pentru a aplica toate aceste măsuri; subliniază că aceste măsuri nu ar trebui să fie încorporate în structuri existente care au deja bariere de gen inerente; |
| --- | --- |

29.

| 30. | solicită statelor membre să investească în formarea inspectorilor muncii în colaborare cu psihologi experți și să se asigure că întreprinderile și organizațiile oferă victimelor sprijin profesional și psihosocial calificat; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită statele membre și partenerii sociali să se asigure că atât companiile și organizațiile publice, cât și cele private organizează acțiuni de formare obligatorii privind hărțuirea sexuală și comportamentul agresiv pentru toți angajații și pentru personalul de conducere; subliniază că o formare eficientă ar trebui să fie interactivă, continuă, adaptată unui anumit loc de muncă și susținută de experți externi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | semnalează nivelul ridicat de subraportare a cazurilor de hărțuire și subliniază importanța prezenței în fiecare organizație a unor consilieri confidențiali calificați pentru a sprijini victimele și pentru a acorda asistență la raportare și asistență juridică; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că societățile ar trebui să aibă o toleranță zero față de hărțuirea sexuală și politici care să susțină această abordare, și, de asemenea, că societățile trebuie să se asigure că toți angajații cunosc aceste politici, procedurile de raportare și drepturile și responsabilitățile care le revin în ceea ce privește hărțuirea sexuală la locul de muncă; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită companiile mass-media să protejeze și să susțină jurnaliștii care sunt victime ale hărțuirii cibernetice și să adopte o serie de bune practici, precum campanii de sensibilizare, o formare adecvată a conducerii, inclusiv cu privire la prevenirea acuzării victimelor și a victimizării secundare, măsuri de îmbunătățire a securității cibernetice, și furnizarea de asistență juridică persoanei în cauză în vederea depunerii unei plângeri; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită statele membre să ia măsuri care să asigure remunerația egală între femei și bărbați, pentru a evita abuzul de putere și a promova egalitatea de gen și respectarea demnității umane, care este fundamentală pentru combaterea violenței împotriva femeilor; subliniază că remunerația egală ar trebui să fie garantată prin transparența salarială, precum și prin apărarea dreptului la informare pentru victimele presupuse, asigurând un tratament egal și șanse egale de angajare pentru femei și bărbați, și de asemenea asigurând și facilitând accesul femeilor la procesul de luare a deciziilor și la posturi de conducere de nivel superior, atât în sectorul public, cât și în cel privat, asigurând astfel o reprezentare echilibrată a femeilor în consiliile de administrație; solicită, prin urmare, Comisiei și Consiliului să își intensifice eforturile pentru deblocarea Directivei privind femeile în consiliile de administrație, care este suspendată în Consiliu din 2013; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că este necesară o abordare globală a violenței la locul de muncă, care ar trebui să includă recunoașterea coexistenței agresiunilor și a hărțuirii sexuale și pe criterii de sarcină și maternitate cu diversele forme de activități neremunerate în economiile formale și informale (cum ar fi agricultura de subzistență, gătitul, îngrijirea copiilor și a persoanelor în vârstă), precum și o serie de modele de experiență a muncii (de exemplu, uceniciile, stagiile și munca voluntară); |
| --- | --- |

36.

| 37. | solicită adoptarea rapidă a revizuirii Directivei privind declarația scrisă (Directiva 91/533/CEE a Consiliului); |
| --- | --- |

37.

| 38. | recunoaște că violența domestică se extinde adesea și la locul de muncă, cu un impact negativ asupra vieții lucrătorilor și a productivității întreprinderilor, iar această contaminare poate merge și în direcția opusă, de la locul de muncă acasă; solicită, în acest context, Comisiei să ofere o serie de orientări cu privire la aplicabilitatea ordinelor europene de protecție la locul de muncă și să clarifice problema responsabilităților angajatorilor; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia și statele membre să recunoască fenomenul hărțuirii pe criterii de sarcină și maternitate pe piața muncii; |
| --- | --- |

39.

Violența în viața politică

| 40. | solicită tuturor oamenilor politici să respecte cele mai înalte standarde de comportament responsabil și să acționeze ca modele de responsabilitate în ceea ce privește prevenirea și combaterea hărțuirii sexuale în parlamente și în afara lor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | condamnă toate formele de hărțuire a femeilor din politică pe platformele media sociale, prin provocare („trolling”), care implică mesaje sexiste și abuzive, inclusiv amenințări cu moartea sau violul; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază importanța creării unor politici și proceduri transpartinice care să protejeze persoanele alese în funcții politice, dar și angajații; |
| --- | --- |

42.

| 43. | recunoaște că listele paritare la toate nivelurile au un rol major pentru participarea femeilor în politică și în reorganizarea structurilor de putere care discriminează femeile; invită statele membre să introducă astfel de liste pentru alegerea membrilor Parlamentului European; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită toate partidele politice, inclusiv cele reprezentate în Parlamentul European, să ia măsuri concrete pentru a rezolva această problemă, inclusiv prin introducerea unor planuri de acțiune și revizuirea regulamentelor interne pentru a introduce o politică a toleranței zero, măsuri preventive, proceduri de tratare a plângerilor și sancțiuni adecvate pentru autorii actelor de hărțuire sexuală și de agresare a femeilor implicate în politică; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită parlamentele naționale și regionale și consiliile locale să sprijine întru totul victimele în cadrul procedurilor interne și/sau la poliție, să cerceteze cazurile, să țină un registru confidențial al cazurilor de-a lungul timpului, să dispenseze o instruire obligatorie pentru întregul personal și pentru membri cu privire la respect și la demnitate și să adopte alte practici optime pentru a garanta toleranța zero la toate nivelurile în instituții; |
| --- | --- |

45.

| 46. | îndeamnă toți actorii relevanți din Parlamentul European să asigure aplicarea cuprinzătoare și rapidă a Rezoluției acestuia din 2017 referitoare la combaterea hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în UE; consideră că este de datoria sa să asigure toleranță zero față de hărțuirea sexuală și să protejeze și să susțină în mod adecvat victimele; în acest sens, solicită:






  — | un grup de acțiune format din experți independenți, care să examineze situația hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în Parlament; |
| --- | --- | --- |

46.

—

un grup de acțiune format din experți independenți, care să examineze situația hărțuirii sexuale și a abuzului sexual în Parlament;

| — | o evaluare și, dacă este necesar, o revizuire a componenței organismelor competente ale Parlamentului pentru a asigura independența și echilibrul de gen; |
| --- | --- |

—

o evaluare și, dacă este necesar, o revizuire a componenței organismelor competente ale Parlamentului pentru a asigura independența și echilibrul de gen;

| — | instruirea obligatorie pentru întregul personal și deputați; |
| --- | --- |

—

instruirea obligatorie pentru întregul personal și deputați;

| — | un calendar clar pentru aplicarea cuprinzătoare a tuturor cerințelor exprimate în rezoluție; |
| --- | --- |

—

un calendar clar pentru aplicarea cuprinzătoare a tuturor cerințelor exprimate în rezoluție;

| 47. | solicită oamenilor politici să încurajeze formarea persoanelor din funcții de conducere și să participe și ei la formări, pentru a evita atitudinile de laissez-faire ale conducerii și pentru a identifica situațiile în care se produce violența împotriva femeilor; |
| --- | --- |

47.

Violența în spațiile publice

| 48. | solicită Comisiei să dea o definiție a spațiului public, ținând seama de evoluția tehnologiilor de comunicare și incluzând astfel și spațiile publice „virtuale”, cum ar fi rețelele de socializare și site-urile web; |
| --- | --- |

48.

| 49. | solicită statelor membre să ia în considerare introducerea unor legi specifice privind hărțuirea în spațiile publice, inclusiv a unor programe de intervenție, cu un accent special pe rolul intervenției trecătorilor; |
| --- | --- |

49.

| 50. | solicită Comisiei și statelor membre să efectueze o muncă de cercetare mai aprofundată cu privire la cauzele și consecințele hărțuirii sexuale în spațiile publice, inclusiv impactul pe care reclamele sexiste și stereotipe îl pot avea asupra incidenței violenței și hărțuirii; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că campaniile de conștientizare prin care se combat stereotipurile de gen și relațiile de putere patriarhale și se promovează toleranța zero față de hărțuirea sexuală reprezintă unul dintre cele mai bune instrumente pentru a contribui la combaterea violenței în spațiile publice; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază că educația privind egalitatea de gen la toate nivelurile este un instrument fundamental pentru evitarea și eliminarea acestor forme de abuzuri, pentru schimbarea mentalităților și pentru reducerea toleranței culturale a sexismului și a hărțuirii sexuale; subliniază necesitatea de a se introduce în școli programe educaționale și dezbateri în pe acest subiect; ia act de faptul că, în cooperare cu ONG-uri relevante și organisme de promovare a egalității, aceste programe și dezbateri ar trebui, atunci când este necesar și adecvat, să cuprindă informații și discuții cu privire la prevenirea și combaterea hărțuirii sexuale, pentru a sensibiliza cu privire la drepturile victimelor și a reaminti cetățenilor legăturile dintre hărțuirea sexuală și transformarea femeilor în obiecte; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită statele membre să încurajeze campaniile de sensibilizare în învățământul secundar și să includă problema hărțuirii cibernetice în programele educaționale ale școlilor și universităților; solicită, mai ales, să se continue campania de succes „Șterge Hărțuirea Sexuală”și inițiativele pentru un internet mai sigur, cu scopul de a combate agresiunile și hărțuirea sexuală pentru a-i ajuta pe tineri, viitorii cetățeni ai UE, să înțeleagă că este necesar să se tindă către egalitatea de gen și să fie respectate femeile; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită statele membre să instituie un sistem de raportare în școli pentru a urmări toate cazurile de hărțuire cibernetică; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ia act de faptul că unele măsuri luate în statele membre s-au dovedit a fi eficiente în reducerea hărțuirii în spațiile publice, cum ar fi supravegherea oficială (creșterea prezenței poliției și/sau a personalului de transport în transportul public, televiziunea cu circuit închis (CCTV) și supravegherea naturală (o mai bună vizibilitate și o mai bună iluminare); |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită statelor membre să le reamintească furnizorilor de servicii internet obligația de a proteja consumatorii online, ocupându-se de cazurile repetate de abuz sau de urmărire obsesivă pentru a proteja victimele și a face autorii să înțeleagă că nu pot acționa în impunitate, modificându-le astfel comportamentul; |
| --- | --- |

56.

| 57. | invită statele membre, cu ajutorul specialiștilor din domeniul informatic și al organismelor de control corespunzătoare, cum ar fi forțele de poliție responsabile de corespondență, să exercite un control sporit asupra site-urilor web, pentru a proteja victimele hărțuirii și ale hărțuirii sexuale și, acolo unde este cazul, pentru a preveni și a pedepsi aceste infracțiuni; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită statele membre să pună în practică instrumentele adecvate pentru a elimina limbajul politic, public și din mass-media care încurajează comportamentul violent și discreditează imaginea femeilor, încălcând demnitatea umană a acestora; |
| --- | --- |

58.

| 59. | invită Comisia și statele membre să își armonizeze legislația și definiția violenței de gen în conformitate cu definiția violenței împotriva femeilor prevăzută în Convenția de la Istanbul, pentru a crește eficacitatea legilor în combaterea hărțuirii; |
| --- | --- |

59.

| 60. | îndeamnă Comisia și statele membre să îmbunătățească mecanismele de monitorizare pentru aplicarea adecvată a legislației UE care interzice hărțuirea sexuală și să se asigure că organismele de promovare a egalității din fiecare stat membru au suficiente resurse pentru a acționa împotriva discriminării; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  JO C 326, 26.10.2012, p. 391.

(2)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-results-report

(3)  JO L 204, 26.7.2006, p. 23.

(4)  JO L 373, 21.12.2004, p. 37.

(5)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

(6)  https://rm.coe.int/168008482e

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0329.

(8)  JO C 77 E, 28.3.2002, p. 138.

(9)  JO C 285 E, 21.10.2010, p. 53.

(10)  JO C 296 E, 2.10.2012, p. 26.

(11)  JO C 168 E, 14.6.2013, p. 102.

(12)  JO C 285, 29.8.2017, p. 2.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0451.

(14)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0073.

(15)  JO C 316, 30.8.2016, p. 2.

(16)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0402.

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0417.

(18)  https://www.ipu.org/resources/publications/reports/2016-10/sexism-harassment-and-violence-against-women-parliamentarians

(19)  Studiu - „Agresiunile și hărțuirea sexuală la locul de muncă, în locurile publice și în viața politică a UE”, Parlamentul European, Direcția Generală Politici Interne, Departamentul tematic pentru drepturile cetățenilor și afaceri constituționale, martie 2018

(20)  https://www.tuc.org.uk/sites/default/files/SexualHarassmentreport2016.pdf

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/42

---

P8_TA(2018)0332

Egalitatea limbilor în epoca digitală

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la egalitatea limbilor în epoca digitală (2018/2028(INI))

(2019/C 433/08)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 2 și articolul 3 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere articolul 21 alineatul (1) și articolul 22 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 21 alineatul (1) și articolul 22 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția UNESCO din 2003 pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția UNESCO din 2003 pentru salvgardarea patrimoniului cultural imaterial,

| — | având în vedere Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2003/98/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 17 noiembrie 2003 privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (1),

| — | având în vedere Directiva 2013/37/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de modificare a Directivei 2003/98/CE privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2013/37/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de modificare a Directivei 2003/98/CE privind reutilizarea informațiilor din sectorul public (2),

| — | având în vedere Decizia (UE) 2015/2240 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 de instituire a unui program privind soluțiile de interoperabilitate și cadrele comune pentru administrațiile publice europene, întreprinderi și cetățeni (programul ISA2) ca mijloc de modernizare a sectorului public (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia (UE) 2015/2240 a Parlamentului European și a Consiliului din 25 noiembrie 2015 de instituire a unui program privind soluțiile de interoperabilitate și cadrele comune pentru administrațiile publice europene, întreprinderi și cetățeni (programul ISA2) ca mijloc de modernizare a sectorului public (3),

| — | având în vedere Rezoluția Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind o strategie europeană în favoarea multilingvismului (2008/C 320/01) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Consiliului din 21 noiembrie 2008 privind o strategie europeană în favoarea multilingvismului (2008/C 320/01) (4),

| — | având în vedere Decizia Consiliului din 3 decembrie 2013 de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) ‒ Orizont 2020 și de abrogare a Deciziilor 2006/971/CE, 2006/972/CE, 2006/973/CE, 2006/974/CE și 2006/975/CE (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia Consiliului din 3 decembrie 2013 de instituire a programului specific de punere în aplicare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare (2014-2020) ‒ Orizont 2020 și de abrogare a Deciziilor 2006/971/CE, 2006/972/CE, 2006/973/CE, 2006/974/CE și 2006/975/CE (5),

| — | având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități (UNCRPD), ratificată de UE în 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități (UNCRPD), ratificată de UE în 2010,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2008 intitulată „Multilingvismul: un avantaj pentru Europa și un angajament comun”(COM(2008)0566), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 18 septembrie 2008 intitulată „Multilingvismul: un avantaj pentru Europa și un angajament comun”(COM(2008)0566),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010 intitulată „O Agendă digitală pentru Europa”(COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 august 2010 intitulată „O Agendă digitală pentru Europa”(COM(2010)0245),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2012 intitulată „Un cadru coerent pentru creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic”(COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 ianuarie 2012 intitulată „Un cadru coerent pentru creșterea încrederii în piața unică digitală a comerțului electronic”(COM(2011)0942),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa”(COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 6 mai 2015 intitulată „O strategie privind piața unică digitală pentru Europa”(COM(2015)0192),

| — | având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea din partea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O Agendă digitală pentru Europa”(COM(2010)0245) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Avizul Comitetului Economic și Social European privind Comunicarea din partea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic și Social European și Comitetul Regiunilor intitulată „O Agendă digitală pentru Europa”(COM(2010)0245) (6),

| — | având în vedere Recomandarea privind promovarea și utilizarea multilingvismului și a accesului universal la spațiul cibernetic, adoptată de Conferința generală a UNESCO în cadrul celei de a 32-a sesiuni, desfășurată la Paris la 15 octombrie 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Recomandarea privind promovarea și utilizarea multilingvismului și a accesului universal la spațiul cibernetic, adoptată de Conferința generală a UNESCO în cadrul celei de a 32-a sesiuni, desfășurată la Paris la 15 octombrie 2003,

| — | având în vedere raportul „Europenii și limbile lor”din cadrul Eurobarometrului special nr. 386, publicat în iunie 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul „Europenii și limbile lor”din cadrul Eurobarometrului special nr. 386, publicat în iunie 2012,

| — | având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Barcelona din 15 și 16 martie 2002 (SN 100/1/02 REV 1), |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președinției Consiliului European de la Barcelona din 15 și 16 martie 2002 (SN 100/1/02 REV 1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 1988 referitoare la limbajul semnelor pentru persoanele cu deficiențe de auz (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 iunie 1988 referitoare la limbajul semnelor pentru persoanele cu deficiențe de auz (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2004 referitoare la protejarea și promovarea diversității culturale: rolul regiunilor europene și al organizațiilor internaționale ca UNESCO și Consiliul Europei (8), precum și Rezoluția sa din 4 septembrie 2003 referitoare la limbile regionale și mai puțin utilizate din Europa – limbile minorităților din UE – în contextul extinderii UE și al diversității culturale (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 ianuarie 2004 referitoare la protejarea și promovarea diversității culturale: rolul regiunilor europene și al organizațiilor internaționale ca UNESCO și Consiliul Europei (8), precum și Rezoluția sa din 4 septembrie 2003 referitoare la limbile regionale și mai puțin utilizate din Europa – limbile minorităților din UE – în contextul extinderii UE și al diversității culturale (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la multilingvism: un avantaj pentru Europa și un angajament comun (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 24 martie 2009 referitoare la multilingvism: un avantaj pentru Europa și un angajament comun (10),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2013 referitoare la limbile europene amenințate de dispariție și la diversitatea lingvistică din Uniunea Europeană (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 septembrie 2013 referitoare la limbile europene amenințate de dispariție și la diversitatea lingvistică din Uniunea Europeană (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2018 referitoare la protecție și nediscriminare în ceea ce privește minoritățile în statele membre ale UE (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 februarie 2018 referitoare la protecție și nediscriminare în ceea ce privește minoritățile în statele membre ale UE (12),

| — | având în vedere studiul publicat de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (EPRS) și de Unitatea de prospectivă științifică (STOA), intitulat „Egalitatea limbilor în era digitală – spre un proiect al limbajului uman”, publicat în martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul publicat de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (EPRS) și de Unitatea de prospectivă științifică (STOA), intitulat „Egalitatea limbilor în era digitală – spre un proiect al limbajului uman”, publicat în martie 2017,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0228/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0228/2018),

| A. | întrucât tehnologiile limbajului pot facilita comunicarea persoanelor surde și cu deficiențe de auz, a persoanelor nevăzătoare și cu deficiențe de vedere, precum și a celor dislexice și întrucât, în sensul prezentului raport, „tehnologia limbajului”se referă la tehnologia care sprijină nu numai limbile vorbite, ci și limbajele semnelor, recunoscând că limbajele semnelor reprezintă un element important al diversității lingvistice a Europei; |
| --- | --- |

A.

întrucât tehnologiile limbajului pot facilita comunicarea persoanelor surde și cu deficiențe de auz, a persoanelor nevăzătoare și cu deficiențe de vedere, precum și a celor dislexice și întrucât, în sensul prezentului raport, „tehnologia limbajului”se referă la tehnologia care sprijină nu numai limbile vorbite, ci și limbajele semnelor, recunoscând că limbajele semnelor reprezintă un element important al diversității lingvistice a Europei;

| B. | întrucât dezvoltarea tehnologiilor limbajului acoperă numeroase domenii de cercetare și discipline, inclusiv lingvistica computațională, inteligența artificială, informatica și lingvistica, cu aplicații precum analiza limbajului natural, analiza textelor, tehnologia vorbirii, explorarea de date, printre altele; |
| --- | --- |

B.

întrucât dezvoltarea tehnologiilor limbajului acoperă numeroase domenii de cercetare și discipline, inclusiv lingvistica computațională, inteligența artificială, informatica și lingvistica, cu aplicații precum analiza limbajului natural, analiza textelor, tehnologia vorbirii, explorarea de date, printre altele;

| C. | întrucât, conform raportului „Europenii și limbile lor”din cadrul Eurobarometrului special nr. 386, numai puțin peste jumătate dintre europeni (54 %) pot să converseze în cel puțin o altă limbă, un sfert (25 %) pot vorbi cel puțin două limbi străine și unul din zece (10 %) poate conversa în cel puțin trei limbi; |
| --- | --- |

C.

întrucât, conform raportului „Europenii și limbile lor”din cadrul Eurobarometrului special nr. 386, numai puțin peste jumătate dintre europeni (54 %) pot să converseze în cel puțin o altă limbă, un sfert (25 %) pot vorbi cel puțin două limbi străine și unul din zece (10 %) poate conversa în cel puțin trei limbi;

| D. | întrucât în Uniunea Europeană există 24 de limbi oficiale și peste 60 de limbi naționale, regionale și minoritare, pe lângă limbile migranților și, în conformitate cu Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități (UNCRPD), diferitele limbaje ale semnelor recunoscute de stat; întrucât multilingvismul reprezintă unul dintre principalele atuuri ale diversității culturale în Europa și, în același timp, una dintre cele mai importante provocări pentru crearea unei Uniuni Europene cu adevărat integrate; |
| --- | --- |

D.

întrucât în Uniunea Europeană există 24 de limbi oficiale și peste 60 de limbi naționale, regionale și minoritare, pe lângă limbile migranților și, în conformitate cu Convenția ONU privind drepturile persoanelor cu dizabilități (UNCRPD), diferitele limbaje ale semnelor recunoscute de stat; întrucât multilingvismul reprezintă unul dintre principalele atuuri ale diversității culturale în Europa și, în același timp, una dintre cele mai importante provocări pentru crearea unei Uniuni Europene cu adevărat integrate;

| E. | întrucât sprijinul pentru comunitățile locale, cum ar fi comunitățile indigene, rurale sau periferice, vizând depășirea obstacolelor geografice, sociale și economice în calea accesului la banda largă este o condiție preliminară esențială pentru o politică a multilingvismului eficientă la nivelul UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât sprijinul pentru comunitățile locale, cum ar fi comunitățile indigene, rurale sau periferice, vizând depășirea obstacolelor geografice, sociale și economice în calea accesului la banda largă este o condiție preliminară esențială pentru o politică a multilingvismului eficientă la nivelul UE;

| F. | întrucât multilingvismul face parte dintr-o serie de domenii de politică ale UE, cum ar fi cultura, educația, economia, piața digitală unică, învățarea pe tot parcursul vieții, ocuparea forței de muncă, incluziunea socială, competitivitatea, tineretul, societatea civilă, mobilitatea, cercetarea și mass-media; întrucât trebuie să se acorde mai multă atenție eliminării barierelor din calea dialogului intercultural și interlingvistic, precum și stimulării înțelegerii reciproce; |
| --- | --- |

F.

întrucât multilingvismul face parte dintr-o serie de domenii de politică ale UE, cum ar fi cultura, educația, economia, piața digitală unică, învățarea pe tot parcursul vieții, ocuparea forței de muncă, incluziunea socială, competitivitatea, tineretul, societatea civilă, mobilitatea, cercetarea și mass-media; întrucât trebuie să se acorde mai multă atenție eliminării barierelor din calea dialogului intercultural și interlingvistic, precum și stimulării înțelegerii reciproce;

| G. | întrucât Comisia recunoaște că piața unică digitală trebuie să fie multilingvă; întrucât nu a fost propusă nicio politică comună a UE pentru a soluționa problema barierelor lingvistice; |
| --- | --- |

G.

întrucât Comisia recunoaște că piața unică digitală trebuie să fie multilingvă; întrucât nu a fost propusă nicio politică comună a UE pentru a soluționa problema barierelor lingvistice;

| H. | întrucât tehnologiile limbajului sunt utilizate zilnic în practic toate produsele și serviciile digitale, dat fiind faptul că majoritatea acestora folosesc limbajul într-o anumită măsură, în special toate produsele legate de internet, cum ar fi motoarele de căutare, rețelele de socializare și serviciile de comerț electronic; întrucât utilizarea tehnologiilor limbajului are, de asemenea, un impact asupra sectoarelor cu importanță fundamentală pentru bunăstarea de zi cu zi a cetățenilor europeni, cum ar fi educația, cultura și sănătatea; |
| --- | --- |

H.

întrucât tehnologiile limbajului sunt utilizate zilnic în practic toate produsele și serviciile digitale, dat fiind faptul că majoritatea acestora folosesc limbajul într-o anumită măsură, în special toate produsele legate de internet, cum ar fi motoarele de căutare, rețelele de socializare și serviciile de comerț electronic; întrucât utilizarea tehnologiilor limbajului are, de asemenea, un impact asupra sectoarelor cu importanță fundamentală pentru bunăstarea de zi cu zi a cetățenilor europeni, cum ar fi educația, cultura și sănătatea;

| I. | întrucât comerțul electronic transfrontalier este foarte scăzut, doar 16 % dintre cetățenii europeni cumpărând online din alte țări ale UE în 2015; întrucât tehnologiile limbajului pot contribui la viitoarea comunicare transfrontalieră și interlingvistică din Europa, pot stimula creșterea economică și stabilitatea socială și pot reduce barierele naturale, respectând și promovând astfel coeziunea și convergența și îmbunătățind competitivitatea UE pe plan mondial; |
| --- | --- |

I.

întrucât comerțul electronic transfrontalier este foarte scăzut, doar 16 % dintre cetățenii europeni cumpărând online din alte țări ale UE în 2015; întrucât tehnologiile limbajului pot contribui la viitoarea comunicare transfrontalieră și interlingvistică din Europa, pot stimula creșterea economică și stabilitatea socială și pot reduce barierele naturale, respectând și promovând astfel coeziunea și convergența și îmbunătățind competitivitatea UE pe plan mondial;

| J. | întrucât dezvoltarea tehnologică se bazează din ce în ce mai mult pe cunoștințe lingvistice și are consecințe pentru creșterea economică și societate; întrucât este nevoie urgentă de politici care să conștientizeze mai mult aspectele lingvistice, precum și de cercetare și educație atât tehnologică, cât și cu adevărat multidisciplinară privind comunicațiile digitale și tehnologiile limbajului și relația lor cu creșterea economică și cu societatea; |
| --- | --- |

J.

întrucât dezvoltarea tehnologică se bazează din ce în ce mai mult pe cunoștințe lingvistice și are consecințe pentru creșterea economică și societate; întrucât este nevoie urgentă de politici care să conștientizeze mai mult aspectele lingvistice, precum și de cercetare și educație atât tehnologică, cât și cu adevărat multidisciplinară privind comunicațiile digitale și tehnologiile limbajului și relația lor cu creșterea economică și cu societatea;

| K. | întrucât îndeplinirea obiectivului de la Barcelona, care prevede ca cetățenii să poată comunica bine în limba lor maternă plus în alte două limbi străine, le-ar oferi mai multe oportunități de a avea acces la conținut cultural, educațional și științific în formă digitală și de a participa ca cetățeni, pe lângă accesul la piața digitală unică; întrucât mijloacele și instrumentele suplimentare, în special cele furnizate de tehnologiile limbajului, sunt esențiale pentru gestionarea adecvată a multilingvismului european și promovarea multilingvismului individual; |
| --- | --- |

K.

întrucât îndeplinirea obiectivului de la Barcelona, care prevede ca cetățenii să poată comunica bine în limba lor maternă plus în alte două limbi străine, le-ar oferi mai multe oportunități de a avea acces la conținut cultural, educațional și științific în formă digitală și de a participa ca cetățeni, pe lângă accesul la piața digitală unică; întrucât mijloacele și instrumentele suplimentare, în special cele furnizate de tehnologiile limbajului, sunt esențiale pentru gestionarea adecvată a multilingvismului european și promovarea multilingvismului individual;

| L. | întrucât s-au realizat progrese importante în domeniul inteligenței artificiale, iar ritmul de dezvoltare a tehnologiilor limbajului a fost rapid; întrucât inteligența artificială centrată pe limbaj oferă noi oportunități de comunicare digitală, de comunicare îmbunătățită digital, de comunicare bazată pe tehnologie și de cooperare în toate limbile europene (și nu numai), acordându-le vorbitorilor unor limbi diverse acces egal la informații și cunoștințe și îmbunătățind funcționalitățile rețelelor informatice; |
| --- | --- |

L.

întrucât s-au realizat progrese importante în domeniul inteligenței artificiale, iar ritmul de dezvoltare a tehnologiilor limbajului a fost rapid; întrucât inteligența artificială centrată pe limbaj oferă noi oportunități de comunicare digitală, de comunicare îmbunătățită digital, de comunicare bazată pe tehnologie și de cooperare în toate limbile europene (și nu numai), acordându-le vorbitorilor unor limbi diverse acces egal la informații și cunoștințe și îmbunătățind funcționalitățile rețelelor informatice;

| M. | întrucât valorile europene comune ale cooperării, solidarității, egalității, recunoașterii și respectului ar trebui să implice accesul deplin și egal al tuturor cetățenilor la tehnologiile digitale, care nu numai că ar îmbunătăți coeziunea și bunăstarea europeană, ci ar și permite existența unei piețe digitale unice multilingve; |
| --- | --- |

M.

întrucât valorile europene comune ale cooperării, solidarității, egalității, recunoașterii și respectului ar trebui să implice accesul deplin și egal al tuturor cetățenilor la tehnologiile digitale, care nu numai că ar îmbunătăți coeziunea și bunăstarea europeană, ci ar și permite existența unei piețe digitale unice multilingve;

| N. | întrucât, pentru dezvoltarea competențelor lingvistice, în special la copii, este esențială disponibilitatea unor instrumente tehnologice, cum ar fi jocurile video sau aplicațiile educaționale în limbile minorităților naționale și în limbile cu mai puțini vorbitori; |
| --- | --- |

N.

întrucât, pentru dezvoltarea competențelor lingvistice, în special la copii, este esențială disponibilitatea unor instrumente tehnologice, cum ar fi jocurile video sau aplicațiile educaționale în limbile minorităților naționale și în limbile cu mai puțini vorbitori;

| O. | întrucât, vorbitorii de limbi europene mai puțin vorbite trebuie să se poată exprima în modalități semnificative cultural și să-și poată crea propriul conținut cultural în limbile locale; |
| --- | --- |

O.

întrucât, vorbitorii de limbi europene mai puțin vorbite trebuie să se poată exprima în modalități semnificative cultural și să-și poată crea propriul conținut cultural în limbile locale;

| P. | întrucât apariția unor metode precum învățarea profundă, bazată pe creșterea puterii de calcul și accesul la cantități mari de date, face ca tehnologiile limbajului să devină o soluție reală pentru depășirea barierelor lingvistice; |
| --- | --- |

P.

întrucât apariția unor metode precum învățarea profundă, bazată pe creșterea puterii de calcul și accesul la cantități mari de date, face ca tehnologiile limbajului să devină o soluție reală pentru depășirea barierelor lingvistice;

| Q. | întrucât barierele lingvistice au un impact considerabil asupra construcției identității europene și a viitorului procesului de integrare europeană; întrucât procesul decizional al UE și politicile sale ar trebui să le fie comunicate cetățenilor UE în limba lor maternă, atât online, cât și offline; |
| --- | --- |

Q.

întrucât barierele lingvistice au un impact considerabil asupra construcției identității europene și a viitorului procesului de integrare europeană; întrucât procesul decizional al UE și politicile sale ar trebui să le fie comunicate cetățenilor UE în limba lor maternă, atât online, cât și offline;

| R. | întrucât limba reprezintă o parte foarte mare a patrimoniului în continuă creștere al volumelor mari de date; |
| --- | --- |

R.

întrucât limba reprezintă o parte foarte mare a patrimoniului în continuă creștere al volumelor mari de date;

| S. | întrucât în limbajele umane este prezent un volum enorm de date; întrucât gestionarea tehnologiilor limbajului ar putea facilita crearea unei game largi de produse și servicii informatice inovatoare în industrie, comerț, guvern, cercetare, servicii publice și administrație, reducând barierele naturale și costurile pieței, |
| --- | --- |

S.

întrucât în limbajele umane este prezent un volum enorm de date; întrucât gestionarea tehnologiilor limbajului ar putea facilita crearea unei game largi de produse și servicii informatice inovatoare în industrie, comerț, guvern, cercetare, servicii publice și administrație, reducând barierele naturale și costurile pieței,

Obstacolele actuale din calea realizării egalității limbilor în epoca digitală în Europa

| 1. | regretă că, în prezent, în absența unor politici adecvate în Europa, decalajul tehnologic dintre limbile care dispun de resurse și cele cu mai puține resurse se adâncește, indiferent dacă acestea din urmă sunt limbi oficiale, co-oficiale sau neoficiale în UE; regretă, de asemenea, că peste 20 de limbi europene sunt în pericol de dispariție digitală; observă că UE și instituțiile sale au obligația de a consolida, promova și respecta diversitatea lingvistică în Europa; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază faptul că, în ultimul deceniu, tehnologia digitală a avut un impact semnificativ asupra evoluției limbilor, care este în continuare dificil de evaluat; le recomandă decidenților să ia serios în considerare studiile care arată că comunicarea digitală erodează abilitățile de scris-citit ale tinerilor, conducând la bariere gramaticale și educaționale între generații și la o sărăcire generală a limbii; este de părere că comunicarea digitală ar trebui să folosească la lărgirea, îmbogățirea și promovarea limbilor, iar aceste ambiții ar trebui să se reflecte în educația națională și în politicile de alfabetizare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că limbile europene mai puțin folosite sunt dezavantajate în mare măsură de lipsa acută a instrumentelor, resurselor și fondurilor destinate cercetării, ce împiedică și restrânge activitățile cercetătorilor, care, deși au competențele tehnologice necesare, nu pot să fructifice la maximum avantajele tehnologiilor limbajului; |
| --- | --- |

3.

| 4. | constată adâncirea decalajului digital dintre limbile cele mai utilizate și limbile mai puțin folosite, precum și digitalizarea crescândă a societății europene, care conduce la diferențe de acces la informații, în special în cazul persoanelor slab calificate, al vârstnicilor, al persoanelor cu venituri mici și al celor care provin din medii defavorizate; subliniază că furnizarea de conținut în diferite limbi ar reduce inegalitățile; |
| --- | --- |

4.

| 5. | observă că, deși dispune de o bază științifică puternică în domeniul tehnologiei și ingineriei limbajului, și într-un moment în care tehnologiile limbajului reprezintă o enormă oportunitate pentru ea, atât din punct de vedere economic, cât și din punct de vedere cultural, Europa rămâne mult în urmă, din cauza fragmentării pieței, a investițiilor inadecvate în cunoaștere și cultură, a cercetării slab coordonate, a finanțării insuficiente și a obstacolelor juridice; constată, de asemenea, că piața este dominată în prezent de actori din afara Europei, care nu abordează nevoile specifice ale unei Europe multilingve; subliniază că această paradigmă trebuie schimbată și trebuie întărită poziția de lider a Europei în domeniul tehnologiilor limbajului prin crearea unui proiect adaptat în mod specific la nevoile și exigențele Europei; |
| --- | --- |

5.

| 6. | observă că tehnologiile limbajului sunt disponibile în primul rând în limba engleză; este conștient de faptul că firmele mari la nivel global și european, dar și producătorii de la aceste niveluri dezvoltă adesea tehnologii ale limbajului pentru limbile europene majore cu piețe relativ mari: spaniola, franceza și germana (deja aceste limbi nu au resurse în unele subdomenii); subliniază însă că ar trebui adoptate măsuri generale la nivelul UE (în politici, finanțare, cercetare și educație) pentru a se asigura dezvoltarea tehnologiilor limbajului pentru limbile oficiale ale UE cu mai puțini vorbitori, și că ar trebui adoptate măsuri speciale la nivelul UE (în politici, finanțare, cercetare și educație) pentru a include și încuraja limbile regionale și limbile minorităților în acest proces; |
| --- | --- |

6.

| 7. | insistă că trebuie să se profite mai mult de noile abordări tehnologice, bazate pe o creștere a puterii de calcul și un acces mai bun la cantități semnificative de date, pentru a promova dezvoltarea rețelelor neuronale de învățare profundă, care transformă tehnologiile limbajului uman într-o soluție reală pentru depășirea barierelor lingvistice; solicită, prin urmare, Comisiei să garanteze o finanțare suficientă pentru a sprijini o astfel de dezvoltare tehnologică; |
| --- | --- |

7.

| 8. | remarcă faptul că limbile cu mai puțini vorbitori au nevoie de sprijin adecvat din partea părților implicate, inclusiv producători de fonturi pentru diacritice, producători de tastatură, precum și sisteme de management al conținutului pentru a stoca, prelucra și afișa corespunzător conținuturi în aceste limbi; cere Comisiei să evalueze modul în care poate fi inițiat acest tip de sprijin și să facă o recomandare în procesul de achiziții publice în cadrul UE; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită statele membre să stimuleze utilizarea mai multor limbi în serviciile digitale, de exemplu în aplicațiile mobile; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ia act cu îngrijorare de faptul că piața unică digitală rămâne fragmentată din cauza mai multor bariere, inclusiv bariere lingvistice, ceea ce împiedică comerțul online, comunicarea prin intermediul rețelelor de socializare și prin alte canale de comunicare, schimbul transfrontalier de conținut cultural, creativ și audiovizual, precum și răspândirea serviciilor publice paneuropene; subliniază că diversitatea culturală și multilingvismul în Europa ar putea beneficia de pe urma accesului transfrontalier la conținut, în special în scopuri educative; cere Comisiei să elaboreze o strategie robustă și coordonată pentru o piață unică digitală și multilingvă; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că, în prezent, tehnologiile limbajului nu joacă niciun rol pe agenda politică europeană, deși respectarea diversității lingvistice este consacrată în tratate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută rolul important al rețelelor de cercetare finanțate în trecut de UE, precum FLaReNet CLARIN, HBP și META-NET (inclusiv METASHARE), care au deschis calea spre construirea unei platforme europene a tehnologiilor limbajului; |
| --- | --- |

12.

Îmbunătățirea cadrului instituțional pentru politicile în domeniul tehnologiilor limbajului la nivelul UE

| 13. | invită Consiliul să elaboreze o recomandare privind protecția și promovarea diversității culturale și lingvistice în Uniune, inclusiv în sfera tehnologiilor limbajului; |
| --- | --- |

13.

| 14. | recomandă Comisiei ca, pentru a crește vizibilitatea tehnologiilor limbajului în Europa, să aloce domeniul „multilingvismului și tehnologiei limbajului”portofoliului unui comisar; consideră că comisarul responsabil ar trebui să fie însărcinat cu promovarea diversității și egalității lingvistice la nivelul UE, având în vedere importanța diversității lingvistice pentru viitorul Europei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | sugerează să se asigure o protecție juridică cuprinzătoare la nivelul UE pentru cele 60 de limbi regionale și minoritare, recunoașterea drepturilor colective ale minorităților naționale și lingvistice în lumea digitală, precum și predarea în limba maternă pentru vorbitorii limbilor oficiale și neoficiale ale UE; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încurajează acele state membre care și-au dezvoltat deja propriile strategii politice de succes în domeniul tehnologiilor limbajului să facă schimb de experiențe și de bune practici pentru a ajuta alte autorități naționale, regionale și locale să își elaboreze propriile strategii; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită statele membre să elaboreze politici cuprinzătoare în domeniile care au legătură cu limba și să aloce resurse și să folosească instrumente adecvate pentru promovarea și facilitarea diversității lingvistice și a multilingvismului în domeniul digital; subliniază responsabilitatea comună a UE și a statelor membre, precum și a universităților și a altor instituții publice în luarea de măsuri pentru conservarea limbilor lor în lumea digitală și în dezvoltarea de baze de date și de tehnologii de traducere în toate limbile UE, inclusiv în limbile cu mai puțini vorbitori; cere o coordonare între cercetare și industrie, cu un obiectiv comun de consolidare a posibilităților digitale pentru traducerea limbilor și care să asigure accesul liber la datele necesare pentru progresul tehnologic; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia și statele membre să dezvolte strategii și măsuri de politică pentru a facilita multilingvismul pe piața digitală; în acest context, invită Comisia și statele membre să definească resursele lingvistice minime pe care toate limbile europene ar trebui să le dețină pentru a evita dispariția digitală, de exemplu seturi de date, lexicoane, înregistrări vocale, memorii de traducere, corpusuri adnotate și conținuturi enciclopedice; |
| --- | --- |

18.

| 19. | recomandă Comisiei să aibă în vedere crearea unui centru dedicat diversității lingvistice, care va evidenția importanța limbilor mai puțin vorbite, a limbilor regionale și a celor minoritare, inclusiv în domeniul tehnologiilor limbajului; |
| --- | --- |

19.

| 20. | cere Comisiei să își reevalueze „Strategia-cadru pentru multilingvism”și să propună un plan de acțiune clar cu privire la modul de promovare a diversității lingvistice și de depășire a obstacolelor lingvistice în domeniul digital; |
| --- | --- |

20.

| 21. | invită Comisia să acorde prioritate în materie de tehnologii ale limbajului acelor state membre de mici dimensiuni care își au propria limbă, ținând cont de provocările de natură lingvistică cu care acestea se confruntă; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atrage atenția că dezvoltarea tehnologiei limbajului va facilita subtitrarea, dublarea și traducerea jocurilor video și a aplicațiilor software în limbile minorităților și în limbile cu mai puțini vorbitori; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază necesitatea de a se reduce decalajul tehnologic dintre limbi, consolidând transferul de cunoștințe și tehnologie; |
| --- | --- |

23.

| 24. | îndeamnă statele membre să propună modalități eficiente de întărire a propriei limbi; |
| --- | --- |

24.

Recomandări pentru politicile UE în domeniul cercetării

| 25. | solicită Comisiei să inițieze un program coordonat, la scară largă și pe termen lung, de finanțare a cercetării, dezvoltării și inovării în domeniul tehnologiilor limbajului, la nivel european, național și regional, adaptat în mod specific la nevoile și exigențele Europei; subliniază că programul ar trebui să încerce să abordeze înțelegerea profundă a limbajului natural și să îmbunătățească eficiența prin punerea în comun de cunoștințe, infrastructuri și resurse, în vederea dezvoltării de tehnologii și servicii inovatoare, pentru a obține următoarele progrese științifice în domeniu și a contribui la reducerea decalajului tehnologic dintre limbile europene; evidențiază că acest lucru ar trebui realizat cu participarea centrelor de cercetare, a mediului academic, a întreprinderilor (în special a IMM-urilor și a întreprinderilor nou-înființate), precum și a altor părți interesate relevante; subliniază, de asemenea, că acest proiect ar trebui să fie deschis, bazat pe tehnologia „cloud computing”, și să ofere instrumente de bază foarte adaptabile și de înaltă performanță pentru mai multe aplicații în domeniul tehnologiilor limbajului; |
| --- | --- |

25.

| 26. | consideră că ar trebui să li se acorde integratorilor TIC în UE stimulente economice pentru a accelera furnizarea de servicii de tip „cloud”, cu scopul de a permite o integrare rapidă a tehnologiilor limbajului uman în aplicațiile lor de comerț electronic, în special pentru a se asigura că IMM-urile beneficiază din plin de avantajele traducerii automate; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că Europa trebuie să își asigure poziția de lider în domeniul inteligenței artificiale centrate pe limbaj; reamintește că firmele din UE sunt cel mai bine plasate pentru a oferi soluții adaptate nevoilor noastre specifice culturale, societale sau economice; |
| --- | --- |

27.

| 28. | consideră că programele specifice desfășurate în cadrul sistemelor actuale de finanțare, cum ar fi programul Orizont 2020, și programele de finanțare ulterioare ar trebui să stimuleze cercetarea fundamentală pe termen lung, precum și transferul de cunoștințe și tehnologie între țări și regiuni; |
| --- | --- |

28.

| 29. | recomandă crearea unei platforme europene de tehnologie a limbajului, cu reprezentanți ai tuturor limbilor europene, care să faciliteze utilizarea în comun a resurselor, a serviciilor și a pachetelor de coduri cu sursă deschisă, în special între universități și centre de cercetare, asigurând, în același timp, posibilitatea tuturor mecanismelor de finanțare de a permite colaborarea și accesul comunității open-source; |
| --- | --- |

29.

| 30. | recomandă crearea sau extinderea unor proiecte, cum ar fi, printre altele, proiectul dedicat diversității lingvistice digitale, care studiază nevoile digitale ale tuturor limbilor europene, inclusiv ale celor care au un număr foarte mic de vorbitori sau un număr foarte mare de vorbitori, astfel încât să se soluționeze problema decalajului digital și să se susțină pregătirea unui viitor digital sustenabil pentru aceste limbi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | recomandă actualizarea seriei de cărți albe META-NET, un studiu paneuropean publicat în 2012 referitor la statutul tehnologiilor limbajului, la resursele în toate limbile europene, la informațiile despre barierele lingvistice și la politicile relevante, oferind posibilitatea de a evalua și de a dezvolta politicile în domeniul tehnologiilor limbajului; |
| --- | --- |

31.

| 32. | îndeamnă Comisia să înființeze o platformă de finanțare a tehnologiilor limbajului uman, bazându-se pe punerea în aplicare a celui de al 7-lea Program-cadru pentru cercetare și dezvoltare tehnologică, a programului Orizont 2020 și a Mecanismului pentru interconectarea Europei (MIE); consideră, în plus, că Comisia ar trebui să pună accentul pe domeniile de cercetare necesare pentru a asigura o înțelegere profundă a limbajului, cum ar fi lingvistica computațională, lingvistica, inteligența artificială, tehnologiile limbajului, informatica și științele cognitive; |
| --- | --- |

32.

| 33. | observă că limbajul poate constitui un obstacol în calea transferului de cunoștințe științifice; constată că cele mai multe publicații științifice cu impact ridicat sunt în limba engleză, ceea ce a afectat puternic crearea și distribuția de cunoștințe academice; subliniază că aceste condiții de producere a cunoașterii trebuie să se reflecte în politicile și programele europene de cercetare și inovare; îndeamnă Comisia să caute soluții pentru a se asigura disponibilitatea cunoștințelor științifice și în alte limbi decât limba engleză și să sprijine dezvoltarea inteligenței artificiale pentru limbajul natural; |
| --- | --- |

33.

Politici educaționale menite să îmbunătățească viitorul tehnologiilor limbajului în Europa

| 34. | consideră că, din cauza situației actuale, în care actori din afara UE domină piața europeană a tehnologiilor limbajului, politicile educaționale europene ar trebui să vizeze păstrarea talentelor în Europa, ar trebui să analizeze nevoile educaționale actuale legate de tehnologiile limbajului (inclusiv toate domeniile și disciplinele implicate) și, în consecință, să ofere orientări pentru realizarea unor acțiuni comune coerente la nivel european și ar trebui să crească gradul de conștientizare în rândul elevilor și studenților cu privire la oportunitățile de carieră în sectorul tehnologiilor limbajului, inclusiv în cel al inteligenței artificiale axate pe limbaj; |
| --- | --- |

34.

| 35. | consideră că trebuie elaborate, de asemenea, materiale didactice digitale în limbi minoritare sau regionale – un lucru important din punctul de vedere al nediscriminării – dacă dorim să ajungem la egalitatea de șanse și tratament; |
| --- | --- |

35.

| 36. | constată necesitatea de a promova o participare tot mai mare a femeilor în domeniul studiilor europene privind tehnologiile limbajului ca factor decisiv pentru dezvoltarea cercetării și a inovării; |
| --- | --- |

36.

| 37. | propune ca statele membre și Comisia să promoveze utilizarea tehnologiilor limbajului în schimburile culturale și educaționale dintre cetățenii europeni, precum „Sprijin lingvistic online”din cadrul Erasmus+, cu scopul de a reduce barierele pe care diversitatea lingvistică le poate pune în calea dialogului intercultural și a înțelegerii reciproce, în special în exprimarea scrisă și audiovizuală; |
| --- | --- |

37.

| 38. | recomandă ca statele membre să elaboreze, de asemenea, programe de alfabetizare digitală în limbile minoritare și regionale europene și să introducă formări și instrumente în domeniul tehnologiilor limbajului în programa din școli, universități și colegii profesionale; subliniază, totodată, că alfabetizarea rămâne un factor important și o condiție esențială pentru realizarea de progrese în incluziunea digitală a comunităților; |
| --- | --- |

38.

| 39. | subliniază că statele membre ar trebui să acorde instituțiilor de învățământ sprijinul necesar pentru a îmbunătăți digitalizarea limbilor în UE; |
| --- | --- |

39.

Tehnologiile limbajului: beneficii atât pentru întreprinderile private, cât și pentru organismele publice

| 40. | subliniază necesitatea de a sprijini dezvoltarea instrumentelor de investiții și a programelor de accelerare care au ca scop creșterea gradului de utilizare a tehnologiilor limbajului în sectorul cultural și creativ, în special vizând comunitățile cu resurse mai puține și încurajând dezvoltarea capacităților tehnologiilor limbajului în domeniile în care acest sector prezintă deficiențe; |
| --- | --- |

40.

| 41. | solicită elaborarea de acțiuni și o finanțare corespunzătoare, cu scopul de a permite emanciparea și capacitarea IMM-urilor și start-up-urilor europene, pentru ca acestea să acceseze și să utilizeze cu ușurință tehnologiile limbajului pentru a-și dezvolta activitatea online prin accesul la piețe noi și la oportunități de dezvoltare, impulsionând astfel inovarea și crearea de locuri de muncă; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită instituțiile UE să crească gradul de conștientizare cu privire la avantajele pentru firme, organismele publice și cetățeni prezentate de disponibilitatea serviciilor, conținuturilor și produselor online în mai multe limbi, inclusiv în limbi mai puțin folosite sau în limbi regionale și ale minorităților, în vederea depășirii barierelor lingvistice și a conservării patrimoniului cultural al comunităților lingvistice; |
| --- | --- |

42.

| 43. | sprijină dezvoltarea unor servicii electronice publice cu caracter multilingv în administrațiile europene, naționale și, după caz, regionale și locale prin intermediul unor tehnologii ale limbajului inovatoare, incluzive și de asistență, care vor reduce inegalitățile între limbi și comunități lingvistice, vor promova accesul egal la servicii, vor stimula mobilitatea întreprinderilor, a cetățenilor și a lucrătorilor din Europa și vor asigura realizarea unei piețe unice digitale multilingve incluzive; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită administrațiilor de la toate nivelurile să îmbunătățească accesul la serviciile și informațiile online în diferite limbi, mai ales pentru serviciile în regiunile transfrontaliere și pentru chestiunile cu relevanță culturală, și să utilizeze tehnologiile limbajului gratuite și cu sursă deschisă existente, inclusiv traducerea automată, recunoașterea vorbirii și transformarea textului în vorbire, precum și sisteme lingvistice inteligente, cum ar fi cele care fac căutare de informații multilingve, cele care fac sinteze/rezumate și înțeleg vorbirea, pentru a îmbunătăți accesibilitatea acestor servicii; |
| --- | --- |

44.

| 45. | subliniază importanța tehnicilor de explorare a textelor și datelor pentru dezvoltarea tehnologiilor limbajului; subliniază că trebuie consolidată colaborarea dintre industrie și proprietarii de date; subliniază că este nevoie să se adapteze cadrul de reglementare și să se garanteze o folosire și o colectare mai deschisă și mai interoperabilă a resurselor lingvistice; observă că informațiile sensibile nu ar trebui să fie transferate către societățile comerciale și software-urile gratuite ale acestora, deoarece nu este clar modul în care ele ar putea utiliza cunoștințele acumulate, de exemplu în cazul datelor medicale; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  JO L 345, 31.12.2003, p. 90.

(2)  JO L 175, 27.6.2013, p. 1.

(3)  JO L 318, 4.12.2015, p. 1.

(4)  JO C 320, 16.12.2008, p. 1.

(5)  JO L 347, 20.12.2013, p. 965.

(6)  JO C 54, 19.2.2011, p. 58.

(7)  JO C 187, 18.7.1988, p. 236.

(8)  JO C 92 E, 16.4.2004, p. 322.

(9)  JO C 76 E, 25.3.2004, p. 374.

(10)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 59.

(11)  JO C 93, 9.3.2016, p. 52.

(12)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0032.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/50

---

P8_TA(2018)0333

Gestionarea transparentă și responsabilă a resurselor naturale în țările în curs de dezvoltare: pădurile

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la gestionarea transparentă și responsabilă a resurselor naturale în țările în curs de dezvoltare: pădurile (2018/2003(INI))

(2019/C 433/09)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Planul de acțiune al UE din septembrie 2001 cu privire la aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale (FLEGT), precum și acordurile FLEGT de parteneriat voluntar (APV) încheiate de UE cu țări terțe, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune al UE din septembrie 2001 cu privire la aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale (FLEGT), precum și acordurile FLEGT de parteneriat voluntar (APV) încheiate de UE cu țări terțe,

| — | având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 208, |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), în special articolul 208,

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (1) (Regulamentul UE privind lemnul), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 995/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 20 octombrie 2010 de stabilire a obligațiilor care revin operatorilor care introduc pe piață lemn și produse din lemn (1) (Regulamentul UE privind lemnul),

| — | având în vedere Parteneriatul pentru dezvoltare eficientă încheiat la Busan în 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul pentru dezvoltare eficientă încheiat la Busan în 2011,

| — | având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD) pentru perioada 2015-2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere obiectivele de dezvoltare durabilă ale Organizației Națiunilor Unite (ODD) pentru perioada 2015-2030,

| — | având în vedere Acordul de la Paris încheiat în cadrul celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP 21), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris încheiat în cadrul celei de a 21-a Conferințe a părților la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (COP 21),

| — | având în vedere raportul final care însoțește studiul Comisiei intitulat „Impactul consumului UE asupra despăduririlor: analiză cuprinzătoare a impactului consumului UE asupra despăduririlor” (2013), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final care însoțește studiul Comisiei intitulat „Impactul consumului UE asupra despăduririlor: analiză cuprinzătoare a impactului consumului UE asupra despăduririlor” (2013),

| — | salută publicarea proiectului de studiu de fezabilitate privind opțiunile de intensificare a acțiunii UE împotriva defrișărilor, întocmit la cererea Direcției Generale Mediu a Comisiei Europene (2017), |
| --- | --- |

—

salută publicarea proiectului de studiu de fezabilitate privind opțiunile de intensificare a acțiunii UE împotriva defrișărilor, întocmit la cererea Direcției Generale Mediu a Comisiei Europene (2017),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 octombrie 2008, intitulată „Abordarea problemelor legate de defrișări și de degradarea pădurilor pentru a combate schimbările climatice și reducerea biodiversității” (COM(2008)0645), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 17 octombrie 2008, intitulată „Abordarea problemelor legate de defrișări și de degradarea pădurilor pentru a combate schimbările climatice și reducerea biodiversității” (COM(2008)0645),

| — | având în vedere reuniunea din 2010 a Forumului bunurilor de larg consum, o rețea industrială mondială alcătuită din distribuitori, producători și prestatori de servicii, care s-a angajat să îndeplinească obiectivul de a asigura un nivel net al despăduririi egal cu zero în lanțurile de aprovizionare ale tuturor membrilor săi până în 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere reuniunea din 2010 a Forumului bunurilor de larg consum, o rețea industrială mondială alcătuită din distribuitori, producători și prestatori de servicii, care s-a angajat să îndeplinească obiectivul de a asigura un nivel net al despăduririi egal cu zero în lanțurile de aprovizionare ale tuturor membrilor săi până în 2020,

| — | având în vedere „Provocarea de la Bonn” (Bonn Challenge) din 2011, care este un efort global de a include într-un program de restaurare o suprafață de 150 de milioane de hectare din terenurile despădurite și degradate de pe glob până în 2020 și o suprafață de 350 de milioane de hectare până în 2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere „Provocarea de la Bonn” (Bonn Challenge) din 2011, care este un efort global de a include într-un program de restaurare o suprafață de 150 de milioane de hectare din terenurile despădurite și degradate de pe glob până în 2020 și o suprafață de 350 de milioane de hectare până în 2030,

| — | având în vedere Alianța pentru pădurile tropicale 2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Alianța pentru pădurile tropicale 2020,

| — | având în vedere Declarația de la New York privind pădurile și programul de acțiune din 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la New York privind pădurile și programul de acțiune din 2014,

| — | având în vedere Concluziile din 2016 ale Consiliului privind aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile din 2016 ale Consiliului privind aplicarea legislației în domeniul forestier, guvernanța și schimburile comerciale,

| — | având în vedere Declarația de la Amsterdam din decembrie 2015, intitulată „Către eliminarea defrișărilor din lanțul de distribuție a produselor agricole în țările europene”, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Amsterdam din decembrie 2015, intitulată „Către eliminarea defrișărilor din lanțul de distribuție a produselor agricole în țările europene”,

| — | având în vedere Strategia Comisiei privind comerțul pentru toți (2015), |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia Comisiei privind comerțul pentru toți (2015),

| — | având în vedere Programul ONU de reducere a emisiilor cauzate de despăduriri și de degradarea pădurilor (REDD+), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul ONU de reducere a emisiilor cauzate de despăduriri și de degradarea pădurilor (REDD+),

| — | având în vedere Planul strategic pentru păduri 2017-2030 al Organizației Națiunilor Unite (UNSPF), care definește șase obiective globale legate de păduri și 26 de ținte asociate care trebuie îndeplinite până în 2030, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul strategic pentru păduri 2017-2030 al Organizației Națiunilor Unite (UNSPF), care definește șase obiective globale legate de păduri și 26 de ținte asociate care trebuie îndeplinite până în 2030,

| — | având în vedere Convenția ONU privind combaterea defrișărilor, adoptată la 17 iunie 1994, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU privind combaterea defrișărilor, adoptată la 17 iunie 1994,

| — | având în vedere dezvoltarea de către Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) a unor platforme naționale pentru produsele durabile, |
| --- | --- |

—

având în vedere dezvoltarea de către Programul Națiunilor Unite pentru Dezvoltare (PNUD) a unor platforme naționale pentru produsele durabile,

| — | având în vedere Mecanismul de cooperare bilaterală UE-China (2009) privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în domeniul forestier (BCM-FLEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Mecanismul de cooperare bilaterală UE-China (2009) privind asigurarea respectării legislației și guvernanța în domeniul forestier (BCM-FLEG),

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale din 1966,

| — | având în vedere Convenția americană privind drepturile omului din 1969, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția americană privind drepturile omului din 1969,

| — | având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1987, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană a drepturilor omului și popoarelor din 1987,

| — | având în vedere Convenția nr. 169 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) referitoare la populațiile indigene și tribale din 1989, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția nr. 169 a Organizației Internaționale a Muncii (OIM) referitoare la populațiile indigene și tribale din 1989,

| — | având în vedere Declarația Organizației Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene (UNDRIP) din 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Organizației Națiunilor Unite privind drepturile popoarelor indigene (UNDRIP) din 2007,

| — | având în vedere Orientările voluntare pentru guvernanța responsabilă a proprietății funciare (VGGT) din 2012 ale Organizației pentru Alimentație și Agricultură a Națiunilor Unite (FAO), |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările voluntare pentru guvernanța responsabilă a proprietății funciare (VGGT) din 2012 ale Organizației pentru Alimentație și Agricultură a Națiunilor Unite (FAO),

| — | având în vedere Principiile privind investițiile responsabile în agricultură și în sistemele alimentare elaborate în 2014 de către FAO, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile privind investițiile responsabile în agricultură și în sistemele alimentare elaborate în 2014 de către FAO,

| — | având în vedere cel mai recent raport privind „limitele planetare”, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel mai recent raport privind „limitele planetare”,

| — | având în vedere Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) din 1973, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind comerțul internațional cu specii ale faunei și florei sălbatice pe cale de dispariție (CITES) din 1973,

| — | având în vedere Convenția privind diversitatea biologică din 1992, Protocolul conex de la Cartagena privind biosecuritatea din 2000, precum și Protocolul de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora din 2010, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția privind diversitatea biologică din 1992, Protocolul conex de la Cartagena privind biosecuritatea din 2000, precum și Protocolul de la Nagoya privind accesul la resursele genetice și împărțirea corectă și echitabilă a beneficiilor care rezultă din utilizarea acestora din 2010,

| — | având în vedere raportul final al grupului de experți la nivel înalt privind finanțarea durabilă, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final al grupului de experți la nivel înalt privind finanțarea durabilă,

| — | având în vedere Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului adoptate de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU în 2011 și Orientările OCDE privind întreprinderile multinaționale, actualizate în 2011, |
| --- | --- |

—

având în vedere Principiile directoare privind afacerile și drepturile omului adoptate de Consiliul pentru Drepturile Omului al ONU în 2011 și Orientările OCDE privind întreprinderile multinaționale, actualizate în 2011,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la uleiul de palmier și defrișarea pădurilor tropicale (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 aprilie 2017 referitoare la uleiul de palmier și defrișarea pădurilor tropicale (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la răspunderea întreprinderilor pentru încălcări grave ale drepturilor omului în țările terțe (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 25 octombrie 2016 referitoare la răspunderea întreprinderilor pentru încălcări grave ale drepturilor omului în țările terțe (3),

| — | având în vedere declarația din aprilie 2018 a reprezentanților societății civile cu privire la rolul UE în ceea ce privește protejarea pădurilor, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din aprilie 2018 a reprezentanților societății civile cu privire la rolul UE în ceea ce privește protejarea pădurilor,

| — | având în vedere Programul mondial pentru combaterea infracțiunilor împotriva faunei sălbatice și a pădurilor al Biroului ONU pentru Droguri și Criminalitate (UNDOC), |
| --- | --- |

—

având în vedere Programul mondial pentru combaterea infracțiunilor împotriva faunei sălbatice și a pădurilor al Biroului ONU pentru Droguri și Criminalitate (UNDOC),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2017 referitoare la impactul comerțului internațional și al politicilor comerciale ale UE asupra lanțurilor valorice globale (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 12 septembrie 2017 referitoare la impactul comerțului internațional și al politicilor comerciale ale UE asupra lanțurilor valorice globale (4),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru comerț internațional (A8-0249/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, precum și cel al Comisiei pentru comerț internațional (A8-0249/2018),

| A. | întrucât pădurile contribuie în mod substanțial la atenuarea efectelor schimbărilor climatice și la conservarea biodiversității; |
| --- | --- |

A.

întrucât pădurile contribuie în mod substanțial la atenuarea efectelor schimbărilor climatice și la conservarea biodiversității;

| B. | întrucât 300 de milioane de persoane trăiesc în păduri și 1,6 miliarde de persoane depind în mod direct de păduri pentru a-și asigura mijloacele de subzistență, inclusiv un număr de peste 2 000 de comunități indigene; întrucât pădurile joacă un rol esențial în dezvoltarea economiei locale; întrucât, conform estimărilor, pădurile adăpostesc 80 % din totalitatea speciilor terestre și sunt, prin urmare, o sursă importantă de biodiversitate; întrucât, potrivit FAO, suprafața terenurilor împădurite se reduce cu aproximativ 13 milioane de hectare în fiecare an; |
| --- | --- |

B.

întrucât 300 de milioane de persoane trăiesc în păduri și 1,6 miliarde de persoane depind în mod direct de păduri pentru a-și asigura mijloacele de subzistență, inclusiv un număr de peste 2 000 de comunități indigene; întrucât pădurile joacă un rol esențial în dezvoltarea economiei locale; întrucât, conform estimărilor, pădurile adăpostesc 80 % din totalitatea speciilor terestre și sunt, prin urmare, o sursă importantă de biodiversitate; întrucât, potrivit FAO, suprafața terenurilor împădurite se reduce cu aproximativ 13 milioane de hectare în fiecare an;

| C. | întrucât defrișările și degradarea pădurilor au loc în special în emisfera sudică și în pădurile tropicale; |
| --- | --- |

C.

întrucât defrișările și degradarea pădurilor au loc în special în emisfera sudică și în pădurile tropicale;

| D. | întrucât pădurile împiedică degradarea terenurilor și deșertificarea și reduc riscul de inundații, de alunecări de teren și de secetă; |
| --- | --- |

D.

întrucât pădurile împiedică degradarea terenurilor și deșertificarea și reduc riscul de inundații, de alunecări de teren și de secetă;

| E. | întrucât pădurile sunt esențiale pentru agricultura durabilă și îmbunătățesc securitatea alimentară și calitatea nutriției; |
| --- | --- |

E.

întrucât pădurile sunt esențiale pentru agricultura durabilă și îmbunătățesc securitatea alimentară și calitatea nutriției;

| F. | întrucât pădurile oferă, spre exemplu, și servicii ecosistemice esențiale, care susțin agricultura durabilă prin echilibrarea fluxurilor de apă, stabilizarea solurilor, menținerea fertilității solului, reglarea climei, și reprezintă un habitat viabil pentru polenizatorii sălbatici și pentru prădătorii organismelor dăunătoare pentru agricultură; |
| --- | --- |

F.

întrucât pădurile oferă, spre exemplu, și servicii ecosistemice esențiale, care susțin agricultura durabilă prin echilibrarea fluxurilor de apă, stabilizarea solurilor, menținerea fertilității solului, reglarea climei, și reprezintă un habitat viabil pentru polenizatorii sălbatici și pentru prădătorii organismelor dăunătoare pentru agricultură;

| G. | întrucât produsele forestiere generează 1 % din PIB-ul mondial; |
| --- | --- |

G.

întrucât produsele forestiere generează 1 % din PIB-ul mondial;

| H. | întrucât regenerarea pădurilor face parte din strategiile indispensabile pentru limitarea încălzirii globale la 1,5 grade; întrucât toate țările ar trebui să accepte responsabilitatea care le revine în privința reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră pe teritoriul lor și să adopte măsuri în acest scop; |
| --- | --- |

H.

întrucât regenerarea pădurilor face parte din strategiile indispensabile pentru limitarea încălzirii globale la 1,5 grade; întrucât toate țările ar trebui să accepte responsabilitatea care le revine în privința reducerii emisiilor de gaze cu efect de seră pe teritoriul lor și să adopte măsuri în acest scop;

| I. | întrucât despăduririle și degradarea pădurilor reprezintă a doua cea mai importantă sursă de emisii de carbon cauzate de activitățile umane și sunt responsabile pentru aproape 20 % din totalul emisiilor mondiale de gaze cu efect de seră; |
| --- | --- |

I.

întrucât despăduririle și degradarea pădurilor reprezintă a doua cea mai importantă sursă de emisii de carbon cauzate de activitățile umane și sunt responsabile pentru aproape 20 % din totalul emisiilor mondiale de gaze cu efect de seră;

| J. | întrucât combustibilul lemnos este încă cel mai important produs forestier în țările în curs de dezvoltare și cea mai importantă sursă de energie în multe țări din Africa și Asia; întrucât, în Africa Subsahariană, patru persoane din cinci folosesc încă lemnul pentru a găti; |
| --- | --- |

J.

întrucât combustibilul lemnos este încă cel mai important produs forestier în țările în curs de dezvoltare și cea mai importantă sursă de energie în multe țări din Africa și Asia; întrucât, în Africa Subsahariană, patru persoane din cinci folosesc încă lemnul pentru a găti;

| K. | întrucât pădurile primare sunt bogate în biodiversitate și pot stoca cu 30-70 % mai mult carbon decât pădurile pe suprafața cărora s-au efectuat defrișări sau care sunt degradate; |
| --- | --- |

K.

întrucât pădurile primare sunt bogate în biodiversitate și pot stoca cu 30-70 % mai mult carbon decât pădurile pe suprafața cărora s-au efectuat defrișări sau care sunt degradate;

| L. | întrucât furnizarea de informații clare, coerente și actualizate cu privire la suprafețele împădurite este esențială pentru o monitorizare eficientă și pentru asigurarea respectării legii; |
| --- | --- |

L.

întrucât furnizarea de informații clare, coerente și actualizate cu privire la suprafețele împădurite este esențială pentru o monitorizare eficientă și pentru asigurarea respectării legii;

| M. | întrucât, deși APV FLEGT s-au dovedit a fi un instrument deosebit de util pentru sprijinirea îmbunătățirii guvernanței în domeniul forestier, acestea au în continuare multe neajunsuri; |
| --- | --- |

M.

întrucât, deși APV FLEGT s-au dovedit a fi un instrument deosebit de util pentru sprijinirea îmbunătățirii guvernanței în domeniul forestier, acestea au în continuare multe neajunsuri;

| N. | întrucât acordurile FLEGT de parteneriat voluntar (APV) se concentrează cu precădere asupra exploatării forestiere industriale, în timp ce, în marea majoritate a cazurilor, exploatarea forestieră ilegală este de tip artizanal și este asociată cu producția de cherestea a fermelor individuale; |
| --- | --- |

N.

întrucât acordurile FLEGT de parteneriat voluntar (APV) se concentrează cu precădere asupra exploatării forestiere industriale, în timp ce, în marea majoritate a cazurilor, exploatarea forestieră ilegală este de tip artizanal și este asociată cu producția de cherestea a fermelor individuale;

| O. | întrucât definiția conceptului de „legalitate” pe care se bazează acordurile FLEGT de parteneriat voluntar este prea restrânsă, ignorând uneori aspecte esențiale legate de proprietatea funciară și de drepturile populației locale; |
| --- | --- |

O.

întrucât definiția conceptului de „legalitate” pe care se bazează acordurile FLEGT de parteneriat voluntar este prea restrânsă, ignorând uneori aspecte esențiale legate de proprietatea funciară și de drepturile populației locale;

| P. | întrucât acordurile FLEGT de parteneriat voluntar, programul REDD+ și sistemele de certificare sunt în continuare inițiative separate, care ar trebui să fie mai bine coordonate; |
| --- | --- |

P.

întrucât acordurile FLEGT de parteneriat voluntar, programul REDD+ și sistemele de certificare sunt în continuare inițiative separate, care ar trebui să fie mai bine coordonate;

| Q. | întrucât punerea în aplicare a obiectivelor FLEGT depinde în mare măsură de țările în care se desfășoară o parte semnificativă a activităților de producție, prelucrare și comercializare a lemnului, cum sunt China, Rusia, India, Coreea de Sud și Japonia, precum și de angajamentul acestora de a lupta împotriva exploatării forestiere ilegale și a comerțului cu produse din lemn obținute în mod ilegal și întrucât, până în prezent, în urma dialogului politic bilateral cu acești parteneri, s-au obținut rezultate limitate; |
| --- | --- |

Q.

întrucât punerea în aplicare a obiectivelor FLEGT depinde în mare măsură de țările în care se desfășoară o parte semnificativă a activităților de producție, prelucrare și comercializare a lemnului, cum sunt China, Rusia, India, Coreea de Sud și Japonia, precum și de angajamentul acestora de a lupta împotriva exploatării forestiere ilegale și a comerțului cu produse din lemn obținute în mod ilegal și întrucât, până în prezent, în urma dialogului politic bilateral cu acești parteneri, s-au obținut rezultate limitate;

| R. | întrucât Regulamentul UE privind lemnul (EUTR) are obiectivul de a garanta că lemnul recoltat ilegal nu este introdus pe piața europeană; întrucât, în urma procesului de revizuire a Regulamentului UE privind lemnul din 2016, s-a concluzionat că punerea în aplicare a regulamentului și asigurarea respectării acestuia au fost incomplete; întrucât a fost lansată o consultare publică la începutul anului curent pentru o posibilă revizuire a domeniului de aplicare a EUTR; |
| --- | --- |

R.

întrucât Regulamentul UE privind lemnul (EUTR) are obiectivul de a garanta că lemnul recoltat ilegal nu este introdus pe piața europeană; întrucât, în urma procesului de revizuire a Regulamentului UE privind lemnul din 2016, s-a concluzionat că punerea în aplicare a regulamentului și asigurarea respectării acestuia au fost incomplete; întrucât a fost lansată o consultare publică la începutul anului curent pentru o posibilă revizuire a domeniului de aplicare a EUTR;

| S. | întrucât zonele protejate trebuie să se afle în centrul oricărei abordări strategice de conservare a naturii; întrucât acestea ar trebui să servească drept poli de dezvoltare economică siguri și favorabili incluziunii, bazați pe agricultura durabilă, energie, cultură și turism, și să conducă la dezvoltarea unei bune guvernanțe; |
| --- | --- |

S.

întrucât zonele protejate trebuie să se afle în centrul oricărei abordări strategice de conservare a naturii; întrucât acestea ar trebui să servească drept poli de dezvoltare economică siguri și favorabili incluziunii, bazați pe agricultura durabilă, energie, cultură și turism, și să conducă la dezvoltarea unei bune guvernanțe;

| T. | întrucât parteneriatele public-privat (PPP) sunt importante pentru dezvoltarea durabilă a parcurilor din Africa Subsahariană, respectând în același timp drepturile comunităților forestiere; |
| --- | --- |

T.

întrucât parteneriatele public-privat (PPP) sunt importante pentru dezvoltarea durabilă a parcurilor din Africa Subsahariană, respectând în același timp drepturile comunităților forestiere;

| U. | întrucât corupția și capacitatea insuficientă a instituțiilor reprezintă obstacole majore în calea protecției și a conservării pădurilor; întrucât un raport comun din 2016 elaborat de către Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) și INTERPOL (5) a identificat infracțiunile silvice ca fiind unul dintre cele mai importante cinci obstacole în calea îndeplinirii ODD și afirmă că exploatarea forestieră ilegală echivalează cu 15 %-30 % din totalul comerțului legal la nivel mondial; întrucât Banca Mondială estimează că țările afectate pierd în fiecare an venituri în valoare de 15 miliarde USD ca urmare a activităților ilegale de exploatare forestieră și comerț cu lemn; |
| --- | --- |

U.

întrucât corupția și capacitatea insuficientă a instituțiilor reprezintă obstacole majore în calea protecției și a conservării pădurilor; întrucât un raport comun din 2016 elaborat de către Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP) și INTERPOL (5) a identificat infracțiunile silvice ca fiind unul dintre cele mai importante cinci obstacole în calea îndeplinirii ODD și afirmă că exploatarea forestieră ilegală echivalează cu 15 %-30 % din totalul comerțului legal la nivel mondial; întrucât Banca Mondială estimează că țările afectate pierd în fiecare an venituri în valoare de 15 miliarde USD ca urmare a activităților ilegale de exploatare forestieră și comerț cu lemn;

| V. | întrucât infracțiunile silvice pot fi încadrate în diferite categorii, mai precis exploatarea ilegală a esențelor de lemn periclitate cu valoare mare (de pe lista CITES); exploatarea ilegală a lemnului pentru a produce materiale pentru construcții și mobilier; exploatarea ilegală a lemnului și „spălarea lemnului” prin intermediul unor întreprinderi-paravan care gestionează plantațiile sau din sectorul agriculturii, pentru a furniza celuloză industriei producătoare de hârtie și utilizarea comerțului cu combustibil lemnos și cărbune de lemn, care este în mare măsură nereglementat, pentru a disimula exploatarea forestieră ilegală în interiorul și în afara zonelor protejate; |
| --- | --- |

V.

întrucât infracțiunile silvice pot fi încadrate în diferite categorii, mai precis exploatarea ilegală a esențelor de lemn periclitate cu valoare mare (de pe lista CITES); exploatarea ilegală a lemnului pentru a produce materiale pentru construcții și mobilier; exploatarea ilegală a lemnului și „spălarea lemnului” prin intermediul unor întreprinderi-paravan care gestionează plantațiile sau din sectorul agriculturii, pentru a furniza celuloză industriei producătoare de hârtie și utilizarea comerțului cu combustibil lemnos și cărbune de lemn, care este în mare măsură nereglementat, pentru a disimula exploatarea forestieră ilegală în interiorul și în afara zonelor protejate;

| W. | întrucât urbanizarea, guvernanța defectuoasă, operațiunile de despădurire de anvergură, realizate în beneficiul sectorului agricol, minier sau pentru a permite dezvoltarea infrastructurii cauzează încălcări grave ale drepturilor omului, cu implicații devastatoare asupra comunităților forestiere și locale, cum sunt acapararea terenurilor, evacuările forțate, hărțuirea de către forțele de poliție, arestările arbitrare și incriminarea liderilor comunităților, a apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor; |
| --- | --- |

W.

întrucât urbanizarea, guvernanța defectuoasă, operațiunile de despădurire de anvergură, realizate în beneficiul sectorului agricol, minier sau pentru a permite dezvoltarea infrastructurii cauzează încălcări grave ale drepturilor omului, cu implicații devastatoare asupra comunităților forestiere și locale, cum sunt acapararea terenurilor, evacuările forțate, hărțuirea de către forțele de poliție, arestările arbitrare și incriminarea liderilor comunităților, a apărătorilor drepturilor omului și a activiștilor;

| X. | întrucât Agenda pentru 2030 a ONU stabilește drept obiectiv oprirea despăduririlor și inversarea tendinței de despădurire și de degradare a pădurilor până în 2020; întrucât acest angajament a fost reafirmat în cadrul Acordului de la Paris privind schimbările climatice, iar eforturile care trebuie depuse pentru respectarea lui nu ar trebui să fie amânate; |
| --- | --- |

X.

întrucât Agenda pentru 2030 a ONU stabilește drept obiectiv oprirea despăduririlor și inversarea tendinței de despădurire și de degradare a pădurilor până în 2020; întrucât acest angajament a fost reafirmat în cadrul Acordului de la Paris privind schimbările climatice, iar eforturile care trebuie depuse pentru respectarea lui nu ar trebui să fie amânate;

| Y. | întrucât ODD 15 menționează în mod explicit nevoia de a asigura o bună gestiune în domeniul forestier, iar pădurile pot contribui la realizarea multor alte ODD; |
| --- | --- |

Y.

întrucât ODD 15 menționează în mod explicit nevoia de a asigura o bună gestiune în domeniul forestier, iar pădurile pot contribui la realizarea multor alte ODD;

| Z. | întrucât REDD+ a adus beneficii sociale și de mediu multor țări în curs de dezvoltare, acestea vizând o varietate de aspecte, de la conservarea biodiversității la dezvoltarea rurală și îmbunătățirea guvernanței în domeniul forestier; întrucât, cu toate acestea, programul REDD+ a fost criticat, fiind perceput drept o formă de presiune asupra comunităților forestiere; |
| --- | --- |

Z.

întrucât REDD+ a adus beneficii sociale și de mediu multor țări în curs de dezvoltare, acestea vizând o varietate de aspecte, de la conservarea biodiversității la dezvoltarea rurală și îmbunătățirea guvernanței în domeniul forestier; întrucât, cu toate acestea, programul REDD+ a fost criticat, fiind perceput drept o formă de presiune asupra comunităților forestiere;

| AA. | întrucât există din ce în ce mai multe dovezi cu privire la faptul că garantarea drepturilor de proprietate funciară ale comunităților permite reducerea despăduririlor și o gestionare mai durabilă a pădurilor; |
| --- | --- |

AA.

întrucât există din ce în ce mai multe dovezi cu privire la faptul că garantarea drepturilor de proprietate funciară ale comunităților permite reducerea despăduririlor și o gestionare mai durabilă a pădurilor;

| AB. | întrucât activitățile agricole sunt responsabile pentru 80 % din despăduriri la nivel mondial; întrucât creșterea animalelor și marile plantații industriale de soia și de palmieri pentru ulei, în special, se numără printre principalele sectoare de activitate ce cauzează despăduriri, cu precădere în țările tropicale, ca urmare a cererii tot mai mari pentru aceste produse din partea țărilor dezvoltate și a economiilor emergente și a expansiunii agriculturii industriale la nivel mondial; întrucât, într-un studiu al Comisiei Europene din 2013, se constată că UE-27 a fost cel mai mare importator net la nivel mondial de produse asociate cu defrișarea (între 1990 și 2008); întrucât UE are, prin urmare, un rol decisiv de jucat în combaterea defrișării și a degradării pădurilor, în special prin atenția acordată cererii de pe piața internă și prin cerințele referitoare la diligența necesară care vizează produsele agricole; |
| --- | --- |

AB.

întrucât activitățile agricole sunt responsabile pentru 80 % din despăduriri la nivel mondial; întrucât creșterea animalelor și marile plantații industriale de soia și de palmieri pentru ulei, în special, se numără printre principalele sectoare de activitate ce cauzează despăduriri, cu precădere în țările tropicale, ca urmare a cererii tot mai mari pentru aceste produse din partea țărilor dezvoltate și a economiilor emergente și a expansiunii agriculturii industriale la nivel mondial; întrucât, într-un studiu al Comisiei Europene din 2013, se constată că UE-27 a fost cel mai mare importator net la nivel mondial de produse asociate cu defrișarea (între 1990 și 2008); întrucât UE are, prin urmare, un rol decisiv de jucat în combaterea defrișării și a degradării pădurilor, în special prin atenția acordată cererii de pe piața internă și prin cerințele referitoare la diligența necesară care vizează produsele agricole;

| AC. | întrucât expansiunea culturilor de soia a condus la probleme sociale și de mediu, cum ar fi eroziunea solului, epuizarea resurselor de apă, contaminarea cu pesticide și strămutarea forțată a persoanelor; întrucât comunitățile indigene au fost printre cele mai afectate categorii ale populației; |
| --- | --- |

AC.

întrucât expansiunea culturilor de soia a condus la probleme sociale și de mediu, cum ar fi eroziunea solului, epuizarea resurselor de apă, contaminarea cu pesticide și strămutarea forțată a persoanelor; întrucât comunitățile indigene au fost printre cele mai afectate categorii ale populației;

| AD. | întrucât extinderea plantațiilor de palmieri pentru ulei a dus la distrugerea masivă a pădurilor și a creat conflicte sociale între întreprinderile care dețin plantațiile, pe de o parte, și grupurile indigene și comunitățile locale, pe de altă parte; |
| --- | --- |

AD.

întrucât extinderea plantațiilor de palmieri pentru ulei a dus la distrugerea masivă a pădurilor și a creat conflicte sociale între întreprinderile care dețin plantațiile, pe de o parte, și grupurile indigene și comunitățile locale, pe de altă parte;

| AE. | întrucât, în ultimii ani, sectorul privat a manifestat un angajament tot mai puternic față de protecția pădurilor și întrucât peste 400 de companii s-au angajat să elimine orice activități asociate cu defrișarea din procesele lor de producție și lanțurile lor de aprovizionare, în conformitate cu Declarația de la New York privind pădurile, punând accentul în special pe produse cum sunt uleiul de palmier, soia, carnea de vită și lemnul; întrucât măsurile publice care vizează produsele agricole continuă să reprezinte demersuri relativ rare, |
| --- | --- |

AE.

întrucât, în ultimii ani, sectorul privat a manifestat un angajament tot mai puternic față de protecția pădurilor și întrucât peste 400 de companii s-au angajat să elimine orice activități asociate cu defrișarea din procesele lor de producție și lanțurile lor de aprovizionare, în conformitate cu Declarația de la New York privind pădurile, punând accentul în special pe produse cum sunt uleiul de palmier, soia, carnea de vită și lemnul; întrucât măsurile publice care vizează produsele agricole continuă să reprezinte demersuri relativ rare,

| 1. | reamintește că Agenda pentru 2030 recunoaște rolul vital pe care îl joacă pădurile cu o mare biodiversitate pentru dezvoltarea durabilă, precum și în contextul Acordului de la Paris; reamintește că gestionarea durabilă și incluzivă a pădurilor și utilizarea responsabilă a produselor forestiere reprezintă sistemul de captare și de stocare naturală a dioxidului de carbon cel mai eficace și mai competitiv din punctul de vedere al prețului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită UE să sprijine integrarea obiectivelor privind guvernanța funciară și în domeniul forestier în contribuțiile stabilite la nivel național pentru țările în curs de dezvoltare care dispun de păduri; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că Acordul de la Paris cere tuturor părților să ia măsuri pentru conservarea și consolidarea absorbanților, inclusiv a pădurilor; |
| --- | --- |

3.

| 4. | remarcă faptul că oprirea defrișărilor și a degradării pădurilor și permiterea refacerii acestora ar echivala cu cel puțin 30 % din toate măsurile de atenuare necesare pentru limitarea încălzirii globale la 1,5o C (6); |
| --- | --- |

4.

| 5. | observă că defrișările cauzează 11 % din emisiile antropice de gaze cu efect de seră de la nivel mondial, mai mult decât toate autoturismele împreună; |
| --- | --- |

5.

| 6. | afirmă relevanța tipului de gestionare a pădurilor pentru determinarea bilanțului carbonului la tropice, astfel cum au arătat o serie de studii recente (7), care au reliefat faptul că anumite forme de degradare mai subtile, care nu se limitează la despăduririle pe scară largă, cum se credea în trecut, ar putea fi o sursă foarte importantă de emisii de carbon, reprezentând mai mult de jumătate din cantitatea de emisii totale; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că reîmpădurirea, regenerarea pădurilor degradate existente și creșterea vegetației arboricole în cadrul peisajelor agricole prin agrosilvicultură reprezintă singura sursă disponibilă de emisii negative, cu potențial semnificativ de a contribui la atingerea obiectivelor Acordului de la Paris; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește Provocarea de la Bonn (8), care vizează obiectivul de refacere a 350 de milioane de hectare de terenuri degradate și defrișate până în 2030, ceea ce ar putea genera aproximativ 170 de miliarde USD anual în beneficii nete din protecția bazinelor hidrografice, îmbunătățirea productivității culturilor agricole și a produselor forestiere și ar putea sechestra echivalentul a până la 1,7 gigatone de dioxid de carbon anual; |
| --- | --- |

8.

| 9. | solicită Comisiei să onoreze angajamentele internaționale ale UE, printre care cele asumate în cadrul COP 21, al Forumului Națiunilor Unite pentru păduri (UNFF), al Convenției Organizației Națiunilor Unite privind diversitatea biologică (UNCBD), al Declarației de la New York privind pădurile și, în special, al ODD nr. 15 - mai precis, al obiectivului 15.2, care urmărește promovarea punerii în aplicare a gestionării durabile a tuturor tipurilor de păduri, oprirea despăduririlor, refacerea pădurilor degradate și creșterea semnificativă a împăduririlor și reîmpăduririlor la nivel global până în 2020; |
| --- | --- |

9.

| 10. | reamintește în mod specific faptul că Uniunea s-a angajat să respecte obiectivele Aichi ale Convenției privind diversitatea biologică, care prevăd conservarea a 17 % din toate habitatele, refacerea a 15 % din ecosistemele degradate și reducerea pierderilor de păduri până aproape de zero sau cel puțin înjumătățirea acestor pierderi până în 2020; |
| --- | --- |

10.

| 11. | constată că industria aviatică depinde în mare măsură de mecanismele de compensare a emisiilor de dioxid de carbon, inclusiv de păduri; subliniază totuși că măsurile de compensare bazate pe păduri sunt criticate în mod vehement, deoarece acestea sunt dificil de măsurat și imposibil de garantat; consideră că Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI) ar trebui să excludă mecanismele de compensare a emisiilor de dioxid de carbon bazate pe păduri din Schema de compensare și de reducere a emisiilor de carbon pentru aviația internațională (CORSIA); |
| --- | --- |

11.

| 12. | relevă faptul că factorii care determină despăduririle nu pot fi determinați prin referire strictă la sectorul forestier propriu-zis, fiind asociați cu o gamă largă de aspecte, cum ar fi cele care vizează drepturile de proprietate funciară, protecția drepturilor popoarelor indigene, politicile agricole și schimbările climatice; invită Comisia să-și intensifice eforturile pentru a asigura punerea în aplicare deplină și eficace a APV FLEGT și să abordeze problema despăduririlor într-o manieră holistică, prin intermediul unui cadru de politici coerent, asigurând, mai precis, recunoașterea și respectarea efectivă a drepturilor funciare ale comunităților dependente de păduri, în special în cazul finanțării pentru dezvoltare acordate de UE, precum și în contextul procesului de examinare aferent APV FLEGT, astfel încât să poată fi asigurată subzistența comunităților dependente de păduri, garantând în același timp conservarea ecosistemelor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să elaboreze o dată la doi ani un raport privind progresele înregistrate de Planul de acțiune FLEGT; subliniază că acest raport ar trebui să includă o evaluare a punerii în aplicare a APV, să facă referire la respectarea termenelor planificate, la dificultățile întâmpinate, precum și la măsurile adoptate sau planificate; |
| --- | --- |

13.

| 14. | remarcă faptul că punerea în aplicare APV va avea mai multe șanse de reușită dacă va prevedea un sprijin mai bine direcționat pentru grupurile vulnerabile implicate în gestionarea resurselor de lemn (mici proprietari, microîntreprinderi, întreprinderi mici și mijlocii, operatori independenți din sectorul „informal”); subliniază importanța garantării faptului că procesele de certificare respectă interesele grupurilor mai vulnerabile implicate în gestionarea pădurilor; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază importanța combaterii comerțului ilegal cu lemn tropical; sugerează Comisiei ca viitoarele negocieri privind licențele de export FLEGT pentru produsele din lemn legal verificat exportate în UE să ia în considerare experiența sistemului indonezian, aflat în vigoare din noiembrie 2016; solicită Comisiei să realizeze o evaluare autonomă a impactului privind punerea în aplicare a sistemului indonezian de asigurare a legalității lemnului, care ar trebui prezentată într-o perioadă de timp adecvată; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită Comisia și statele membre să abordeze riscurile asociate lemnului provenit din zone de conflict, pentru a se asigura că acesta este definit ca fiind un produs ilegal prin intermediul procesului APV; consideră că definiția conceptului de legalitate utilizată în cadrul sistemului de asigurare a legalității lemnului ar trebui să fie extinsă, pentru a include și drepturile omului, în special drepturile de proprietate funciară ale comunităților, în toate APV; |
| --- | --- |

16.

| 17. | invită Comisia și statele membre să recurgă la mecanismul propus de „dialog structurat privind FLEGT” pentru a efectua o evaluare adecvată a riscurilor de corupție existente în sectorul forestier și să elaboreze măsuri pentru consolidarea participării, a transparenței, a responsabilității și a integrității, ca elemente ale unei strategii anticorupție; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită UE să dezvolte o politică privind achizițiile publice ecologice de lemn, pentru a sprijini protecția și regenerarea ecosistemelor forestiere din întreaga lume; |
| --- | --- |

18.

| 19. | remarcă cu îngrijorare că sectorul forestier este deosebit de vulnerabil față de guvernanța defectuoasă, inclusiv față de corupție, fraudă și criminalitate organizată, și că astfel de infracțiuni rămân încă în mare parte nepedepsite; regretă faptul că punerea în aplicare a normelor este deficitară chiar și în țările a căror legislație în domeniul forestier este solidă; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia act de faptul că, potrivit estimărilor, veniturile generate la nivel mondial de infracționalitatea silvică, spre exemplu de exploatarea forestieră ilegală, s-au situat între 50-152 de miliarde USD în 2016, în creștere de la 30-100 de miliarde în 2014, ocupând primul loc în ceea ce privește valoarea veniturilor între diferitele categorii de infracțiuni împotriva mediului; remarcă faptul că exploatarea forestieră ilegală are o contribuție importantă la finanțarea criminalității organizate și, prin urmare, reduce în mod semnificativ bugetele de care dispun guvernele, națiunile și comunitățile locale, împiedicând colectarea veniturilor (9); |
| --- | --- |

20.

| 21. | se arată îngrijorat de faptul că încălcările drepturilor omului, acaparările de terenuri și confiscarea terenurilor deținute de comunitățile indigene s-au intensificat, ca urmare a expansiunii infrastructurii, a monoculturilor destinate producției de alimente, combustibil și fibre, a exploatării forestiere și a acțiunilor vizând atenuarea emisiilor de dioxid de carbon, cum ar fi producția de biocombustibili, gaze naturale sau dezvoltarea de centrale hidroelectrice de mari dimensiuni; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ia act cu îngrijorare de faptul că aproximativ 300 000 de membri ai comunităților forestiere (denumiți și „pigmei” sau „Batwa”) din pădurile tropicale situate în Africa Centrală trebuie să facă față unor presiuni fără precedent asupra drepturilor lor funciare, a resurselor lor forestiere și a societăților din care fac parte, în condițiile în care pădurile sunt exploatate pentru lemn, defrișate pentru agricultură sau transformate în zone dedicate exclusiv conservării speciilor sălbatice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | îndeamnă în mod ferm Comisia să dea curs solicitărilor cuprinse în Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2016 referitoare la răspunderea întreprinderilor pentru încălcări grave ale drepturilor omului în țări terțe (10), inclusiv în ceea ce privește întreprinderile multinaționale din acest domeniu; îndeamnă Comisia, în special, să pună în aplicare măsurile solicitate în rezoluția menționată mai sus, pentru a-i identifica și a-i pedepsi pe cei responsabili, atunci când astfel de activități pot fi atribuite în mod direct sau indirect întreprinderilor multinaționale care își desfășoară activitatea sub jurisdicția unui stat membru; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază faptul că exploatările forestiere ilegale cauzează pierderi de venituri fiscale pentru țările în curs de dezvoltare; regretă, în special, faptul că paradisurile fiscale offshore și mecanismele de eludare a obligațiilor fiscale sunt utilizate pentru finanțarea societăților-fantomă și a filialelor marilor întreprinderi din industria minieră, a celulozei și a lemnului ale căror activități sunt asociate cu despădurirea, după cum au confirmat documentele dezvăluite în afacerile „Panama Papers” și „Paradise Papers”, în condițiile în care efectele globalizării financiare nereglementate pot afecta negativ eforturile de conservare a pădurilor și sustenabilitatea mediului; îndeamnă încă o dată UE să dea dovadă de o voință politică puternică și de fermitate în demersurile de combatere a eludării obligațiilor fiscale și a evaziunii fiscale, atât pe plan intern, cât și în relația cu țările terțe; |
| --- | --- |

24.

| 25. | salută publicarea mult-așteptatului studiu de fezabilitate privind opțiunile disponibile pentru a intensifica acțiunea UE împotriva defrișărilor (11), întocmit la cererea Direcției Generale Mediu a Comisiei Europene; ia act de faptul că acest studiu se concentrează în principal pe șapte produse care pun în pericol pădurile, și anume uleiul de palmier, soia, cauciucul, carnea de vită, porumbul, cacaua și cafeaua și recunoaște că „UE este, în mod clar, parte a problemei defrișărilor la nivel mondial”; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia să inițieze fără întârziere o evaluare exhaustivă a impactului și o consultare veritabilă a părților interesate, asigurând în special implicarea comunităților locale și a femeilor, cu scopul de a institui un plan de acțiune pertinent al UE privind defrișarea și degradarea pădurilor care să includă o serie de măsuri de reglementare concrete și coerente, prin care să se garanteze faptul că niciun lanț de aprovizionare sau tranzacție financiară legată de UE nu duce la defrișarea, la degradarea pădurilor sau la încălcări ale drepturilor omului; solicită ca acest plan de acțiune să promoveze suplimentarea eforturilor de asistență financiară și tehnică în favoarea țărilor producătoare, cu obiectivul specific de a contribui la protejarea, menținerea și regenerarea pădurilor și a ecosistemelor critice și de a consolida mijloacele de subzistență ale comunităților dependente de păduri; |
| --- | --- |

26.

| 27. | întrucât femeile indigene și femeile din mediul rural joacă un rol esențial în cadrul protecției ecosistemelor forestiere; cu toate acestea, constată cu îngrijorare că, în cadrul procesului de gestionare a resurselor naturale, nu se asigură incluziunea și capacitarea femeilor; regretă lipsa de educație în domeniul forestier: consideră că egalitatea de gen în contextul educației în domeniul forestier constituie un element cheie pentru eforturile de gestiune durabilă a pădurilor, care ar trebui să se reflecte în planul de acțiune al UE; |
| --- | --- |

27.

| 28. | remarcă deschiderea consultării publice privind gama de produse incluse în domeniul de aplicare a Regulamentului UE privind lemnul; consideră că posibilitatea de a selecționa, în cadrul chestionarului, o opțiune referitoare la reducerea domeniului de aplicare a Regulamentului nu este justificată, întrucât comerțul ilegal înflorește în cadrul domeniului de aplicare actual al Regulamentului; observă, în plus, o poziție favorabilă a Confederației Europene a Industriilor de prelucrare a lemnului legată de extinderea domeniului de aplicare a Regulamentului privind lemnul la toate produsele din lemn; |
| --- | --- |

28.

| 29. | ia act de faptul că nu a fost posibil să se evalueze, cu ocazia revizuirii din 2016 a Regulamentului UE privind lemnul (SWD(2016)0034), dacă sancțiunile prevăzute de statele membre sunt eficace, proporționale și cu efect de descurajare, deoarece numărul de sancțiuni aplicate până în prezent a fost foarte scăzut; pune sub semnul întrebării aplicarea, de către unele state membre, a criteriului „condițiilor economice naționale” pentru sancțiunile stabilite, având în vedere aspectul internațional al acestei infracționalități, precum și faptul că aceasta se situează pe primul loc la nivel mondial în rândul infracțiunilor împotriva mediului; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită Comisia și statele membre să pună pe deplin în aplicare și să asigure respectarea EUTR, precum și să extindă domeniul de aplicare a EUTR, pentru a include toate produsele care sunt sau pot fi fabricate din lemn și în a căror compoziție intră sau poate intra lemnul; subliniază necesitatea de a se efectua controale adecvate și eficiente, inclusiv asupra lanțurilor complexe de aprovizionare și a importurilor din țările de prelucrare și solicită, totodată, să se prevadă sancțiuni stricte și disuasive aplicabile tuturor actorilor economici, având în vedere faptul că infracțiunea vizată are un caracter internațional, fiind pe primul loc în ceea ce privește veniturile rezultate din infracțiuni împotriva mediului; |
| --- | --- |

30.

| 31. | observă că s-a constatat că licențele de export FLEGT permit ca lemnul exploatat în mod ilegal să fie amestecat cu lemn exploatat legal și, prin urmare, creează posibilitatea exportului în UE al acestui lemn exploatat în mod ilegal, ca fiind conform cu EUTR (12); |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită Comisiei să actualizeze orientările aferente EUTR pentru a aborda problema lemnului din zonele de conflict și să recomande măsuri mai detaliate de reducere a riscurilor pentru a consolida aplicarea legii, inclusiv solicitând o diligență sporită din partea operatorilor care importă din zonele afectate de conflicte sau cu risc ridicat, termeni și condiții de combatere a mituirii în contractele cu furnizorii, punerea în aplicare a unor dispoziții menite să asigure respectarea normelor de combatere a corupției, situații financiare auditate și audituri anticorupție; |
| --- | --- |

32.

Guvernanța funciară și în domeniul forestier

| 33. | recunoaște importanța activității desfășurate în cadrul Comisiei Economice pentru Europa a ONU (CEE-ONU) și al Organizației Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) în ceea ce privește gestionarea durabilă a pădurilor la nivel mondial, care joacă, în același timp, un rol cheie pentru comerțul durabil cu produse forestiere; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită UE să stabilească o cooperare mai strânsă și parteneriate eficiente cu principalele țări consumatoare de lemn și părțile interesate internaționale, cum ar fi ONU, în special FAO, precum și cu Centrul Internațional de Cercetare Forestieră (CIFOR) și Programul pentru păduri (PROFOR) al Băncii Mondiale, pentru o reducere mai eficace a comerțului cu lemn exploatat ilegal la nivel mondial și pentru o mai bună guvernanță în domeniul forestier, în general; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că pădurile secundare, care se regenerează în mare parte prin procese naturale, după perturbări umane sau naturale semnificative ale pădurilor primare, furnizează, alături de pădurile primare, și servicii ecosistemice esențiale, mijloace de trai pentru populația locală, constituind, totodată, o sursă de lemn; consideră că, dat fiind că supraviețuirea lor este, de asemenea, amenințată de exploatarea forestieră ilegală, orice acțiune care vizează transparența și răspunderea în materie de gestionare a pădurilor ar trebui să vizeze și pădurile secundare, nu doar pădurile primare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază necesitatea de a încuraja sistemele de gestionare a pădurilor de tip participativ și bazate pe comunități, prin consolidarea participării societății civile la planificarea și punerea în aplicare a politicilor și proiectelor de gestionare a pădurilor, prin creșterea gradului de sensibilizare și asigurarea faptului că o parte din beneficiile asociate exploatării resurselor forestiere ajunge la comunitățile locale; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ia act cu îngrijorare de faptul că insecuritatea cu care se confruntă comunitățile forestiere în materie de drepturi funciare constituie un obstacol major în calea combaterii despăduririlor; |
| --- | --- |

37.

| 38. | reamintește că o guvernanță responsabilă a drepturilor funciare și în domeniul forestier este esențială pentru a asigura stabilitatea socială, utilizarea durabilă a mediului și investiții responsabile pentru o dezvoltare durabilă; |
| --- | --- |

38.

| 39. | remarcă existența modelelor de exploatări forestiere comunitare/posesiuni funciare colective care pot aduce o serie de beneficii (13), inclusiv o creștere a suprafeței forestiere și a numărului de resurse de apă disponibile, permițând reducerea amplorii fenomenului de exploatare forestieră ilegală prin stabilirea unor reguli clare privind accesul la lemn și a unui sistem robust de monitorizare a pădurilor; propune să se efectueze mai multe cercetări și să se ofere mai mult sprijin pentru a ajuta la dezvoltarea cadrelor juridice privind exploatările forestiere comunitare; |
| --- | --- |

39.

| 40. | îndeamnă țările partenere să recunoască și să protejeze drepturile de proprietate cutumiară și de control asupra terenurilor, teritoriilor și resurselor naturale deținute ale comunităților locale care depind de păduri și ale popoarelor indigene, în special ale femeilor indigene, astfel cum se prevede în diverse instrumente internaționale privind drepturile omului, cum ar fi Pactul internațional cu privire la drepturile economice, sociale și culturale, UNDRIP și în Convenția nr. 169 a OIM; solicită UE să sprijine țările partenere în acest efort și în aplicarea riguroasă a principiului consimțământului liber, prealabil și în cunoștință de cauză (FPIC) în ceea ce privește achizițiile funciare de mare anvergură; |
| --- | --- |

40.

| 41. | denunță restrângerea spațiului de care dispun societatea civilă și comunitățile locale în ceea ce privește libertatea lor de exprimare cu privire la guvernanța în domeniul forestier și creșterea numărului de încălcări ale acestor drepturi; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să confere un caracter obligatoriu VGGT ale FAO în cadrul Planului european de investiții externe; subliniază că respectarea VGGT implică existența unor sisteme eficace și independente de monitorizare și de punere în aplicare, inclusiv a unor mecanisme adecvate de soluționare a litigiilor și de gestionare a reclamațiilor; solicită în mod insistent ca standardele privind proprietatea funciară să fie incluse în procesul de concepere a proiectelor, de monitorizare și de raportare anuală și ca aplicarea standardelor menționate să devină obligatorie pentru toate acțiunile externe ale UE finanțate prin intermediul asistenței oficiale pentru dezvoltare (AOD); |
| --- | --- |

42.

| 43. | îndeamnă Comisia Europeană și statele membre să instituie, ca prim pas imediat, un mecanism administrativ eficace de prezentare a plângerilor destinat celor care au fost victime ale încălcărilor drepturilor omului sau au suferit alte efecte negative ca urmare a activităților finanțate în cadrul AOD, pentru a iniția procese de investigare și reconciliere; relevă faptul că acest mecanism trebuie să aibă proceduri standardizate, caracter administrativ, fiind astfel complementar mecanismelor judiciare, iar delegațiile UE ar putea servi drept puncte de acces; |
| --- | --- |

43.

| 44. | solicită UE să adopte o reglementare referitoare la dezvăluirea obligatorie a informațiilor privind despăduririle, astfel încât să poată fi furnizate dovezi legate de investițiile financiare asociate cu producția sau prelucrarea de produse ce pun în pericol pădurile; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reamintește că raportul Comisiei referitor la funcționarea Directivei privind transparența (2013/50/UE), care introduce cerința de divulgare a plăților către guverne efectuate de către societăți cotate la bursă și societăți de mari dimensiuni necotate la bursă, care desfășoară activități în industria extractivă și de exploatare forestieră a pădurilor primare (naturale și semi-naturale), ar trebui prezentat Parlamentului European și Consiliului până la 27 noiembrie 2018; observă, în plus, că acest raport ar trebui să fie însoțit de o propunere legislativă; având în vedere o posibilă revizuire, invită Comisia să ia în considerare extinderea obligației și la alte sectoare industriale care afectează pădurile, precum și la alte păduri decât pădurile primare; |
| --- | --- |

45.

| 46. | regretă faptul că în multe țări există probleme precum o participare locală insuficientă și lipsa unui acord din partea comunităților forestiere în cadrul procesului de zonare aferent amenajării terenului și de atribuire a concesiunilor; consideră că sistemul de asigurare a legalității lemnului (TLAS) ar trebui să includă garanții procedurale care să permită capacitarea comunităților, cu scopul de a reduce riscul comiterii unor acte de corupție sau al adoptării de decizii inechitabile în contextul alocării sau transferurilor de terenuri; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că transparența datelor, o mai bună cartografiere, monitorizarea independentă, instrumentele de audit și partajarea informațiilor sunt esențiale în vederea îmbunătățirii guvernanței, a cooperării internaționale și a facilitării respectării angajamentelor privind încetarea tuturor măsurilor de defrișare; invită UE să își consolideze sprijinul financiar și tehnic acordat țărilor partenere în vederea îndeplinirii acestor obiective și pentru a le ajuta să dezvolte expertiza necesară cu scopul de a îmbunătăți structurile locale de guvernanță și nivelul de responsabilitate în domeniul forestier; |
| --- | --- |

47.

Finanțarea și lanțurile de aprovizionare responsabile

| 48. | constată că importurile de lemn și de produse din lemn ar trebui să fie verificate mai amănunțit la frontierele UE, pentru a se asigura că produsele importate respectă cu adevărat criteriile necesare pentru a intra în UE; |
| --- | --- |

48.

| 49. | ia act de faptul că peste jumătate din mărfurile produse și exportate pe piața mondială sunt obținute în urma unor procese ce implică despăduriri ilegale; subliniază că, dacă sunt luate în considerare produsele agricole care pun în pericol pădurile, se estimează că 65 % din exporturile de carne de vită ale Braziliei și 9 % din exporturile de carne de vită ale Argentinei, precum și, cu privire la soia, 41 % din exporturile Braziliei, 5 % din exporturile Argentinei și 30 % din exporturile provenind din Paraguay ar putea fi asociate cu despăduririle ilegale; constată, în plus, că producătorii din UE importă cantități semnificative de furaje și produse proteice din țările în curs de dezvoltare (14); |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază rolul esențial care îi revine sectorului privat în îndeplinirea obiectivelor internaționale în domeniul forestier, inclusiv a obiectivului de regenerare a pădurilor; subliniază, cu toate acestea, necesitatea de a asigura faptul că lanțurile de aprovizionare și fluxurile financiare mondiale sprijină numai procesele legale și durabile de producție a bunurilor de consum, care nu implică activități de defrișare și nu au ca rezultat încălcarea drepturilor omului; |
| --- | --- |

50.

| 51. | salută faptul că principalii actori din sectorul privat (foarte adesea din UE) s-au angajat să elimine despăduririle din lanțurile lor de aprovizionare și din investiții; observă, cu toate acestea, că UE trebuie să se ridice la înălțimea provocării și să consolideze eforturile sectorului privat prin politici și măsuri adecvate, creând o bază de referință comună pentru toate întreprinderile și condiții concurențiale echitabile; consideră că acest lucru va stimula angajamentele, va genera încredere și va face companiile mai răspunzătoare față de angajamentele lor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | reamintește obligația respectării Principiilor directoare ale ONU privind afacerile și drepturile omului; sprijină negocierile în curs pentru înființarea unui instrument obligatoriu al ONU privind întreprinderile transnaționale și alte întreprinderi în ceea ce privește drepturile omului și subliniază importanța implicării active a UE în acest proces; |
| --- | --- |

52.

| 53. | încurajează întreprinderile să adopte măsuri pentru a preveni corupția în practicile lor comerciale, în special în cadrul celor care vizează alocarea drepturilor de proprietate funciară, și să extindă gama de aspecte vizate de sistemele lor de monitorizare externe privind standardele de muncă pentru a include angajamente mai cuprinzătoare legate de despăduriri; |
| --- | --- |

53.

| 54. | solicită UE să stabilească cerințe obligatorii pentru sectorul financiar, care să prevadă respectarea unor dispoziții robuste în materie de diligență necesară la evaluarea riscurilor de natură financiară și nefinanciară care vizează mediul, guvernanța și aspectele sociale; solicită, de asemenea, ca informațiile referitoare la procesul de diligență necesară să fie făcute publice, cel puțin prin intermediul unei proceduri de raportare anuală efectuată de către investitori; |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită UE să abordeze fenomenul global al despăduririi prin reglementarea comerțului și a consumului european de produse care pun în pericol pădurile, cum ar fi soia, uleiul de palmier, produsele furnizate de culturile de eucalipt, carnea de vită, pielea și cacaua, pe baza lecțiilor desprinse din Planul de acțiune FLEGT, a Regulamentului privind lemnul, a Regulamentului privind mineralele din zonele de conflict, a Directivei privind raportarea de informații nefinanciare, a legislației privind pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN), precum și a altor inițiative ale UE care își propun să reglementeze lanțurile de aprovizionare; |
| --- | --- |

55.

| 56. | relevă faptul că acest cadru de reglementare ar trebui:






  (a) | să stabilească criterii obligatorii pentru produsele durabile și obținute prin procese care nu implică măsuri de defrișare; |
| --- | --- | --- |

56.

(a)

să stabilească criterii obligatorii pentru produsele durabile și obținute prin procese care nu implică măsuri de defrișare;

| (b) | să impună cerințe obligatorii privind diligența necesară pentru actorii din amonte și din aval care intervin în cadrul lanțurilor de aprovizionare cu produse care pun în pericol pădurile; |
| --- | --- |

(b)

să impună cerințe obligatorii privind diligența necesară pentru actorii din amonte și din aval care intervin în cadrul lanțurilor de aprovizionare cu produse care pun în pericol pădurile;

| (c) | să impună respectarea unor cerințe în materie de trasabilitate a produselor și de transparență la toate nivelurile lanțului de aprovizionare; |
| --- | --- |

(c)

să impună respectarea unor cerințe în materie de trasabilitate a produselor și de transparență la toate nivelurile lanțului de aprovizionare;

| (d) | să impună autorităților competente ale statelor membre să investigheze și dispună urmărirea penală a resortisanților UE sau a întreprinderilor cu sediul în UE care beneficiază de pe urma conversiei ilegale a terenurilor în țările producătoare; |
| --- | --- |

(d)

să impună autorităților competente ale statelor membre să investigheze și dispună urmărirea penală a resortisanților UE sau a întreprinderilor cu sediul în UE care beneficiază de pe urma conversiei ilegale a terenurilor în țările producătoare;

| (e) | să respecte legislația internațională în domeniul drepturilor omului și drepturile cutumiare instituite de VGGT și să garanteze faptul că drepturile în materie de FPIC ale tuturor comunităților ce ar putea fi afectate sunt respectate pe durata întregului ciclu de viață al produselor; |
| --- | --- |

(e)

să respecte legislația internațională în domeniul drepturilor omului și drepturile cutumiare instituite de VGGT și să garanteze faptul că drepturile în materie de FPIC ale tuturor comunităților ce ar putea fi afectate sunt respectate pe durata întregului ciclu de viață al produselor;

| 57. | solicită UE să se asigure că măsurile puse în aplicare și cadrul de reglementare nu duc la sarcini excesive asupra producătorilor mici și mijlocii și nu pot împiedica accesul acestora la piețe și la comerțul internațional; |
| --- | --- |

57.

| 58. | invită, în egală măsură, UE să promoveze un cadru de reglementare cu caracter obligatoriu similar la nivel internațional și să integreze diplomația în domeniul forestier în cadrul politicii sale privind clima, cu scopul de a încuraja țările care prelucrează și/sau importă cantități importante de lemn tropical, precum China și Vietnamul, să adopte o legislație eficientă de interzicere a importurilor de lemn recoltat în mod ilegal și care să impună operatorilor obligația de a implementa proceduri de diligență necesară (similare celor prevăzute de EUTR); solicită, în acest scop, Comisiei să îmbunătățească transparența cu privire la discuțiile purtate și acțiunile întreprinse în cadrul mecanismului BCM - FLEGT de cooperare cu China; |
| --- | --- |

58.

| 59. | deplânge repunerea în discuție de către guvernul Republicii Democratice Congo (RDC) a moratoriului privind acordarea de noi licențe pentru exploatarea pădurilor tropicale din RDC în favoarea a două întreprinderi chineze; solicită menținerea acestui moratoriu câtă vreme întreprinderile care efectuează exploatarea forestieră, guvernul și populațiile locale care depind de păduri nu au convenit asupra unor protocoale care să asigure un management de mediu și societal satisfăcător; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită UE să introducă în reforma politicii agricole comune (PAC) criterii de ecocondiționalitate pentru furaje cu obiectivul de a garanta că subvențiile publice sunt acordate doar furajelor obținute în mod durabil și prin procese ce nu implică despăduriri, de a reduce importurile de culturi proteice furajere și de animale, încurajând diversificarea și sporirea producției interne de culturi proteice, precum și cu scopul de a elimina, în cadrul viitoarei politici a UE privind alimentația și agricultura, sprijinul direct sau indirect pentru importurile de produse care pun în pericol pădurile (cum sunt soia, porumbul); |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că viitoarea PAC va trebui să fie în conformitate cu angajamentele internaționale ale UE, inclusiv Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă și Acordul de la Paris privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

61.

| 62. | solicită ca indicatorii ODD să fie utilizați pentru a evalua efectele externe ale PAC, astfel cum a fost propus de către OCDE; |
| --- | --- |

62.

| 63. | reamintește faptul că Malaysia și Indonezia sunt principalii producători de ulei de palmier, cu o cotă estimată de 85-90 % din producția mondială și că creșterea cererii pentru acest produs conduce la defrișări, exercită presiuni asupra utilizării terenurilor și are efecte semnificative asupra comunităților locale, sănătății și schimbărilor climatice; subliniază, în acest context, că negocierile pentru un acord comercial cu Indonezia și Malaysia ar trebui folosite pentru a îmbunătăți situația de pe teren; |
| --- | --- |

63.

| 64. | recunoaște, în ceea ce privește uleiul de palmier, contribuția pozitivă a sistemelor de certificare existente, dar constată cu regret că Masa rotundă privind producția durabilă a uleiului de palmier (Round Table on Sustainable Palm Oil –RSPO), Indonesian Sustainable Palm Oil (ISPO), Malaysia Sustainable Palm Oil (MSPO) și toate celelalte sisteme majore de certificare recunoscute nu interzic efectiv membrilor lor să transforme pădurile tropicale sau turbăriile în plantații de palmieri; consideră, prin urmare, că aceste sisteme de certificare majore nu reușesc să limiteze efectiv emisiile de gaze cu efect de seră în procesul de creare și funcționare a plantațiilor și, prin urmare, nu au fost în măsură să împiedice incendiile masive în păduri și turbării; invită Comisia să asigure auditarea și monitorizarea independentă a acestor sisteme de certificare pentru a garanta că uleiul de palmier introdus pe piața UE îndeplinește toate normele necesare și este sustenabil; remarcă faptul că problema sustenabilității în sectorul uleiului de palmier nu poate fi abordată doar prin măsuri și politici voluntare, ci întreprinderile producătoare de ulei de palmier ar trebui să se supună și ele unor norme obligatorii și unui sistem de certificare obligatoriu; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază necesitatea de a îmbunătăți fiabilitatea sistemelor voluntare de certificare, prin intermediul etichetării, pentru a garanta că pe piața UE poate pătrunde numai uleiul de palmier a cărui producție nu implică despădurirea, degradarea pădurilor, acapararea terenurilor și alte încălcări ale drepturilor omului, în conformitate cu Rezoluția Parlamentului European din 25 octombrie 2016 referitoare la răspunderea întreprinderilor pentru încălcări grave ale drepturilor omului în țări terțe (15), precum și că mecanisme precum RSPO includ toate utilizările finale ale uleiului de palmier; subliniază necesitatea de a sensibiliza consumatorii cu privire la consecințele negative ale producției nesustenabile de ulei de palmier asupra mediului, obiectivul final fiind acela de a obține o scădere drastică a consumului de ulei de palmier; |
| --- | --- |

65.

| 66. | îndeamnă Comisia și toate statele membre care încă nu au făcut acest lucru să depună eforturi pentru obținerea unui angajament pentru întreaga UE de a achiziționa, cel târziu până în 2020, ulei de palmier exclusiv din surse durabile, certificate, printre altele prin semnarea și punerea în aplicare a Declarației de la Amsterdam, intitulată „Către eliminarea defrișărilor din lanțul de distribuție a produselor agricole în țările europene”, precum și să depună eforturi pentru a obține un angajament din partea sectorului, printre altele prin semnarea și aplicarea Declarației de la Amsterdam în sprijinul unui lanț de aprovizionare cu ulei de palmier pe deplin durabil până în 2020; |
| --- | --- |

66.

Coerența politicilor în favoarea dezvoltării

| 67. | reamintește că ODD pot fi îndeplinite numai dacă lanțurile de aprovizionare devin sustenabile și se creează sinergii între politici; este alarmat de faptul că dependența ridicată a UE de importul de furaje sub formă de boabe de soia constituie o cauză a defrișărilor din alte țări; își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul asupra mediului al creșterii importurilor de biomasă și al creșterii cererii de lemn în Europa, în special pentru a îndeplini obiectivele UE privind energia din surse regenerabile; solicită UE să respecte principiul coerenței politicilor în favoarea dezvoltării (CPD), astfel cum este consacrat la articolul 208 din TFUE, având în vedere că acesta constituie o componentă fundamentală a contribuției UE la punerea în aplicare a Agendei 2030, a Acordului de la Paris și a Consensului european privind dezvoltarea; solicită, în consecință, UE să asigure coerența dintre politica sa de dezvoltare și politica sa comercială, agricolă, în domeniul energiei și al climei; |
| --- | --- |

67.

| 68. | invită Comisia să asigure raționalizarea și îmbunătățirea coordonării eforturilor sale de combatere a exploatării forestiere ilegale în cadrul diferitelor politici ale UE pe care le gestionează și al serviciilor implicate; invită Comisia să negocieze, în contextul viitoarelor acorduri comerciale bilaterale sau multilaterale pe care le va încheia, standarde referitoare la importul de lemn, pentru a evita subminarea progreselor realizate prin intermediul Planului de acțiune FLEGT în cadrul relațiilor cu țările producătoare de lemn; |
| --- | --- |

68.

| 69. | reamintește că 80 % din suprafața pădurilor reprezintă pământul locuit în mod tradițional și teritoriul popoarelor indigene și al comunităților locale; ia act cu îngrijorare de faptul că Raportorul special al ONU privind drepturile popoarelor indigene a semnalat faptul că îi sunt aduse la cunoștință tot mai frecvent situații în care proiectele de atenuare a efectelor schimbărilor climatice au afectat în mod negativ drepturile popoarelor indigene, acesta fiind în special cazul proiectelor vizând generarea de energie din surse regenerabile, spre exemplu producția de biocombustibili și construcția unui baraj hidroelectric; subliniază necesitatea de a se asigura respectarea drepturilor funciare ale comunităților forestiere locale, inclusiv a drepturilor cutumiare; subliniază că plățile bazate pe rezultate și REDD+ constituie o oportunitate de a îmbunătăți guvernanța în domeniul forestier și de a consolida respectarea drepturilor funciare și mijloacele de subzistență; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază rolul esențial al popoarelor indigene pentru gestionarea durabilă a resurselor naturale și conservarea biodiversității; reamintește că în Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) se solicită părților să respecte cunoștințele și drepturile popoarelor indigene ca garanții la implementarea programului REDD+; îndeamnă țările partenere să adopte măsuri pentru a implica efectiv popoarele indigene în măsurile de adaptare la schimbările climatice și de atenuare a acestora; |
| --- | --- |

70.

| 71. | invită UE și statele sale membre să sporească sinergiile dintre APV FLEGT și REDD+; |
| --- | --- |

71.

| 72. | își exprimă preocuparea profundă cu privire la expansiunea utilizării industriale la scară largă a pădurilor pentru producția de energie prin intermediul monoculturilor, fapt care duce la accelerarea tendinței de reducere a biodiversității pe glob și de deteriorare a serviciilor ecosistemice; |
| --- | --- |

72.

| 73. | reamintește că ar trebui să existe o coerență între politica UE privind biocombustibilii, ODD și principiul CPD; reiterează faptul că UE ar trebui să elimine treptat toate stimulentele politice pentru agrocombustibili, cel târziu până în 2030; |
| --- | --- |

73.

| 74. | regretă faptul că procesul aflat în curs de desfășurare de revizuire a Directivei privind energia din surse regenerabile (RED II) nu a introdus criterii privind sustenabilitatea socială și alte dispoziții care să reflecte consecințele indirecte ale utilizării terenurilor și care să țină cont de riscurile de acaparare a terenurilor; reamintește că directiva susmenționată ar trebui să fie conformă cu standardele internaționale în materie de drepturi funciare, cum sunt, spre exemplu, cele instituite de Convenția nr. 169 a OIM și de Orientările voluntare privind proprietatea funciară și Principiile privind investițiile responsabile în agricultură și sisteme alimentare ale FAO; subliniază, de asemenea, necesitatea de a introduce criterii mai stricte privind biomasa forestieră, pentru a evita situațiile în care promovarea bioenergiei cauzează despăduriri în alte țări; |
| --- | --- |

74.

| 75. | observă faptul că, în prezent, există o serie de dovezi care indică fără echivoc faptul că transformarea pădurii tropicale pentru agricultură, plantații și alte utilizări ale terenurilor determină o pierdere semnificativă de specii și, în special, de specii forestiere specializate; relevă necesitatea de a acționa în vederea regenerării pădurilor naturale, cu o mare biodiversitate, ca mijloc de combatere a schimbărilor climatice și de protejare a biodiversității, în conformitate cu obiectivele Agendei 2030 și, în special, cu obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 15; consideră că programele de regenerare a pădurilor ar trebui să recunoască drepturile funciare cutumiare ale comunităților locale, să fie incluzive, adaptate la condițiile locale și să promoveze soluții bazate pe natură, cum ar fi restaurarea peisajului forestier, pentru a asigura un echilibru în utilizarea terenurilor, inclusiv a zonelor protejate, precum și în sectorul agrosilviculturii, în activitatea exploatațiilor agricole, la nivelul plantațiilor la scară mică și al așezărilor omenești; invită Comisia și statele membre să garanteze faptul că impactul consumului din cadrul UE asupra despăduririlor din alte zone ale globului este examinat în lumina obiectivelor care au fost stabilite în Strategia UE în domeniul biodiversității pentru 2020; |
| --- | --- |

75.

| 76. | solicită UE să sprijine inițiativele țărilor în curs de dezvoltare bogate în păduri, care vizează contrabalansarea extinderii neîngrădite a practicilor agricole și a activităților miniere care au avut un impact negativ asupra gestionării pădurilor, asupra mijloacelor de trai și asupra integrității culturale a populațiilor indigene, precum și consecințe dăunătoare asupra stabilității sociale și a suveranității alimentare a fermierilor; |
| --- | --- |

76.

| 77. | reiterează faptul că lanțurile valorice durabile ale lemnului, asigurate de pădurile gestionate în mod durabil, inclusiv de plantațiile forestiere durabile și de plantațiile de arbori ale exploatațiilor agricole familiale, pot avea o contribuție importantă la realizarea ODD și la îndeplinirea angajamentelor privind schimbările climatice; în condițiile în care degradarea pădurilor și perturbarea ecosistemelor forestiere sunt responsabile pentru 68,9 % din cantitatea totală de carbon care se pierde, neputând fi stocat de ecosistemele tropicale (16), insistă asupra necesității de a asigura faptul că nu se utilizează fonduri publice asociate cu finanțarea acțiunilor în domeniul climei și al dezvoltării pentru a sprijini expansiunea agriculturii, a defrișării la scară industrială, a mineritului, extracția resurselor sau proiectele de infrastructură care se dezvoltă în zonele ocupate de păduri intacte, subliniind totodată faptul că ar trebui să fie prevăzute criterii de sustenabilitate mai solide care să se aplice finanțării asigurate din surse publice; solicită, în plus, UE și statelor membre să coordoneze politica vizând donatorii în acest scop (17); |
| --- | --- |

77.

| 78. | consideră că eforturile de oprire a defrișărilor trebuie să includă și sprijinul acordat celor mai eficiente moduri de utilizare a terenurilor cultivate existente, care trebuie furnizat în paralel cu măsurile aferente abordării privind satele inteligente; recunoaște faptul că practicile agroecologice au un potențial solid de maximizare a funcțiilor și a rezilienței ecosistemelor prin tehnici mixte de plantare, agrosilvicultură și permacultură de mare diversitate, care sunt relevante și în cazul unor culturi cum sunt cele destinate producției de ulei de palmier, cacao sau cauciuc și pot aduce, de asemenea, beneficii foarte mari în ceea ce privește rezultatele de natură socială, productivitatea și diversificarea producției, fără a recurge la conversia unor suprafețe suplimentare de teren împădurit; |
| --- | --- |

78.

Infracționalitatea silvică

| 79. | ia act de faptul că, potrivit UNEP și Interpol, exploatarea forestieră ilegală și comerțul ilegal cu lemn reprezintă una dintre cele mai importante cinci forme de criminalitate în domeniul mediului, implicând într-o măsură din ce în ce mai mare grupările de criminalitate organizată transnațională; |
| --- | --- |

79.

| 80. | subliniază că lupta împotriva comerțului ilegal internațional necesită acțiuni concertate și incluzive pentru a opri distrugerile, despăduririle și exploatarea forestieră ilegală și a combate frauda, masacrele și cererea de produse forestiere și de specii sălbatice; |
| --- | --- |

80.

| 81. | subliniază că infracționalitatea silvică, de la arderea nereglementată sau ilegală a cărbunelui până la infracțiunile de anvergură comise de întreprinderi în legătură cu lemnul, hârtia și celuloza, are un impact major asupra nivelului global al emisiilor relevante pentru schimbările climatice, a rezervelor de apă, a deșertificării și a regimului precipitațiilor; |
| --- | --- |

81.

| 82. | constată cu îngrijorare că, potrivit UNEP și Interpol, legislația menită să combată infracțiunile împotriva mediului este considerată a fi inadecvată în numeroase țări, ca urmare a unor factori cum sunt, inter alia, lipsa de expertiză și de personal, nivelul scăzut al amenzilor sau absența sancțiunilor penale etc., care constituie obstacole în calea combaterii eficace a acestor infracțiuni; |
| --- | --- |

82.

| 83. | subliniază importanța instituirii, în țările producătoare, a unor sancțiuni cu adevărat eficace și disuasive de combatere a exploatării forestiere ilegale și a comerțului ilegal cu lemn; |
| --- | --- |

83.

| 84. | invită Comisia să extindă domeniul de aplicare al Directivei 2008/99/CE privind protecția mediului prin intermediul dreptului penal (18), pentru a include în acesta exploatarea forestieră ilegală; |
| --- | --- |

84.

| 85. | încurajează UE să ofere asistență pentru a consolida supravegherea despăduririi și a activităților ilegale; |
| --- | --- |

85.

| 86. | subliniază necesitatea de a aborda cauzele profunde ale criminalității în domeniul mediului, cum sunt sărăcia, corupția și guvernanța defectuoasă, prin intermediul unei abordări holistice și integrate, încurajând cooperarea transfrontalieră în sectorul financiar și folosind toate instrumentele relevante în vederea combaterii infracționalității organizate internaționale, inclusiv sechestrul și confiscarea bunurilor obținute din aceste activități și combaterea spălării banilor; |
| --- | --- |

86.

| 87. | subliniază necesitatea de a consolida cadrele juridice naționale, de a sprijini crearea unor rețele naționale de aplicare a legii și de a actualiza mecanismele de punere în aplicare și asigurare a respectării legislației internaționale relevante în domeniul promovării unei gestiuni transparente și responsabile a pădurilor, prin mijloace cum sunt, printre altele, schimbul de bune practici, evaluările temeinice ale impactului asupra dezvoltării durabile și sistemele de monitorizare și raportare, ținând seama de necesitatea de a proteja membrii gărzii forestiere; solicită consolidarea colaborării intersectoriale și interagenții, atât la nivel național, cât și la nivel internațional, în special cu Interpol și UNODC, inclusiv schimbul de informații și cooperarea judiciară, precum și extinderea sferei de cuprindere a jurisdicției Curții Penale Internaționale (CPI) pentru a acoperi infracțiunile împotriva mediului; |
| --- | --- |

87.

| 88. | reamintește că îmbunătățirea accesului la datele vamale privind importurile în UE ar spori transparența și responsabilitatea în cadrul lanțului valoric global; invită Comisia să extindă cerințele privind datele vamale și să includă exportatorul și producătorul ca elemente de date vamale obligatorii, sporind astfel transparența și trasabilitatea în lanțurile valorice globale; |
| --- | --- |

88.

Aspecte comerciale

| 89. | subliniază că negocierile comerciale ale Uniunii trebuie să fie aliniate cu angajamentele asumate de Uniune pentru a lua măsuri în vederea reducerii defrișărilor și a degradării pădurilor și pentru a spori stocurile de carbon forestier din țările în curs de dezvoltare; |
| --- | --- |

89.

| 90. | subliniază necesitatea extinderii și a consolidării modalităților de prevenire, monitorizare și verificare a impactului pe care îl au asupra mediului și a drepturilor omului acordurile UE de liber schimb și de investiții bilaterale și multilaterale, inclusiv prin indicatori verificabili și prin inițiative comunitare independente de monitorizare și de raportare; |
| --- | --- |

90.

| 91. | îndeamnă UE să includă întotdeauna în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă dispoziții cu caracter executoriu pentru a pune capăt exploatării forestiere ilegale, defrișării, degradării pădurilor și acaparării terenurilor, precum și altor încălcări ale drepturilor omului care fac obiectul unor mecanisme de soluționare a litigiilor adecvate și eficace și să aibă în vedere, printre diferitele metode de aplicare, un mecanism bazat pe sancțiuni și dispoziții care să garanteze dreptul la proprietate, consultarea prealabilă și consimțământul în cunoștință de cauză; invită Comisia să includă dispoziții de acest tip în acordurile de liber schimb care au fost deja încheiate prin intermediul clauzei de revizuire și, în special, angajamentul de a pune efectiv în aplicare Acordul de la Paris privind schimbările climatice; subliniază importanța monitorizării acestor dispoziții și necesitatea de a demara, fără întârziere, procedurile de consultare a guvernelor în eventualitatea în care partenerii comerciali nu respectă aceste reguli, precum și de a declanșa mecanismele executorii existente, cum sunt mecanismele de soluționare a litigiilor prevăzute în capitolele privind comerțul și dezvoltarea durabilă; |
| --- | --- |

91.

| 92. | invită Comisia să includă dispoziții ambițioase specifice sectorului forestier în toate acordurile comerciale și de investiții ale UE; subliniază că aceste dispoziții trebuie să aibă un caracter obligatoriu, să poată fi puse în aplicare prin mecanisme eficace de asigurare a monitorizării și impunerii de sancțiuni, care să permită indivizilor și comunităților din UE sau din afara acesteia să exercite căi de atac; |
| --- | --- |

92.

| 93. | subliniază că corupția corelată cu exploatarea forestieră ilegală ar trebui abordată în cadrul politicii comerciale a UE; îndeamnă Comisia să includă în acordurile sale de liber schimb dispoziții obligatorii de combatere a corupției legate de exploatarea forestieră ilegală, care să fie executorii, impunând obligația punerii în aplicare eficace și depline a acestora; |
| --- | --- |

93.

| 94. | îndeamnă Comisia să includă practicile forestiere ilegale, cum ar fi stabilirea unor prețuri prea mici pentru lemn în concesiuni, recoltarea de arbori protejați de către societățile comerciale, contrabanda transfrontalieră cu produse forestiere, exploatarea forestieră ilegală și prelucrarea materiei prime forestiere fără licență în domeniul de aplicare al dispozițiilor obligatorii privind combaterea corupției din cadrul acordurilor de liber schimb; |
| --- | --- |

94.

| 95. | constată că Regulamentul privind sistemul generalizat de preferințe tarifare (SGP) continuă să aibă un domeniu de aplicare limitat pentru protecția și gestionarea responsabilă a resurselor forestiere; invită Comisia să se asigure că convențiile forestiere relevante care fac obiectul sistemelor SGP și SGP+ sunt monitorizate în mod corespunzător, inclusiv de către organizațiile societății civile, astfel încât să garanteze protecția pădurilor în țările partenere, inclusiv posibilitatea de instituire a unui mecanism de tratare a plângerilor pentru a garanta că plângerile depuse de părțile interesate sunt luate în considerare în mod corespunzător; subliniază că acest mecanism trebuie să țină cont în special de drepturile popoarelor indigene, de drepturile comunităților dependente de păduri, precum și de drepturile acordate în temeiul Convenției OIM nr. 169 privind popoarele indigene și tribale, atunci când este cazul; |
| --- | --- |

95.

| 96. | reamintește importanța accesului adecvat la justiție, la căi de atac, precum și la o protecție eficace pentru avertizorii din țările exportatoare de resurse naturale, pentru a se asigura eficiența oricărei legislații sau inițiative; |
| --- | --- |

96.

o

o o

| 97. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

97.

---

(1)  JO L 295, 12.11.2010, p. 23.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0098.

(3)  JO C 215, 19.6.2018, p. 125.

(4)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0330.

(5)  Nellemann, C. (autor principal); Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E. și Barrat, S. (coautori), The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment, United Nations Environment Programme and RHIPTO Rapid Response, Norwegian Centre for Global Analyses, www.rhipto.org, 2016.

(6)  Goodman, R.C. și Herold, M., Why Maintaining Tropical Forests is Essential and Urgent for Maintaining a Stable Climate, Documentul de lucru nr. 385, Centre for Global Development, Washington DC, 2014; McKinsey & Company, Pathways to a Low-Carbon Economy, 2009; McKinsey & Company, Pathways to a Low-Carbon Economy: Version 2 of the Global Greenhouse Gas Abatement Cost Curve, 2013.

(7)  Baccini, A. et al., „Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss”, Science, Vol. 358, Issue 6360, 2017, pp. 230-234.

(8)  A se vedea https://www.iucn.org/theme/forests/our-work/forest-landscape-restoration/bonn-challenge.

(9)  Nellemann, C. (autor principal); Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E. și Barrat, S. (coautori), The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment, United Nations Environment Programme and RHIPTO Rapid Response, Norwegian Centre for Global Analyses, www.rhipto.org, 2016.

(10)  JO C 215, 19.6.2018, p. 125.

(11)  http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/feasibility_study_deforestation_kh0418199enn_main_report.pdf

(12)  Raportul „Permitting Crime” (Permiterea infracțiunilor) din 2014 al Agenției de investigații în domeniul mediului (EIA) și al Rețelei indoneziene de monitorizare a pădurilor (Jaringan Pemantau Independen Kehutanan/JPIK) a constatat că unele societăți cu licență TLAS sunt implicate în „spălarea lemnului”, amestecând lemnul obținut în mod ilegal cu cel din surse legale. Astăzi, acest lemn ar putea fi exportat în UE ca lemn cu licență FLEGT. Disponibil la: http://www.wri.org/blog/2018/01/indonesia-has-carrot-end-illegal-logging-now-it-needs-stick; sursa principală: https://eia-international.org/wp-content/uploads/Permitting-Crime.pdf

(13)  Un caz din Nepal prezentat de ClientEarth, disponibil la adresa https://www.clientearth.org/what-can-we-learn-from-community-forests-in-nepal/.

(14)  Forest Trends Report Series (Seria de rapoarte privind tendințele în sectorul gestiunii pădurilor): Consumer Goods and Deforestation: An Analysis of the Extent and Nature of Illegality in Forest Conversion for Agriculture and Timber Plantations, 2014.

(15)  JO C 215, 19.6.2018, p. 125.

(16)  Baccini, A. et al., „Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss”, Science, Vol. 358, Issue 6360, 2017, pp. 230-234, http://science.sciencemag.org/content/early/2017/09/27/science.aam5962

(17)  Baccini, A. et al., op. cit.

(18)  JO L 328, 6.12.2008, p. 28.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/66

---

P8_TA(2018)0340

Situația din Ungaria

Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la o propunere prin care invită Consiliul să stabilească, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, existența unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea (2017/2131(INL))

(2019/C 433/10)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 2 și articolul 7 alineatul (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 2 și articolul 7 alineatul (1),

| — | având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Drepturilor Fundamentale a Uniunii Europene,

| — | având în vedere Convenția Europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și protocoalele sale, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Europeană pentru apărarea drepturilor omului și a libertăților fundamentale și protocoalele sale,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului,

| — | având în vedere tratatele internaționale privind drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite și ale Consiliului Europei, cum ar fi Carta socială europeană și Convenția privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul), |
| --- | --- |

—

având în vedere tratatele internaționale privind drepturile omului ale Organizației Națiunilor Unite și ale Consiliului Europei, cum ar fi Carta socială europeană și Convenția privind prevenirea și combaterea violenței împotriva femeilor și a violenței domestice (Convenția de la Istanbul),

| — | având în vedere rezoluția sa din 17 mai 2017 referitoare la situația din Ungaria (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 17 mai 2017 referitoare la situația din Ungaria (1),

| — | având în vedere rezoluțiile sale din 16 decembrie 2015 (2) și 10 iunie 2015 (3) referitoare la situația din Ungaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale din 16 decembrie 2015 (2) și 10 iunie 2015 (3) referitoare la situația din Ungaria,

| — | având în vedere rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la situația drepturilor fundamentale: standardele și practicile din Ungaria (ca urmare a rezoluției Parlamentului European din 16 februarie 2012) (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 3 iulie 2013 referitoare la situația drepturilor fundamentale: standardele și practicile din Ungaria (ca urmare a rezoluției Parlamentului European din 16 februarie 2012) (4),

| — | având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la recentele evoluții politice din Ungaria (5) și rezoluția sa din 10 martie 2011 referitoare la legislația privind mass-media din Ungaria (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 16 februarie 2012 referitoare la recentele evoluții politice din Ungaria (5) și rezoluția sa din 10 martie 2011 referitoare la legislația privind mass-media din Ungaria (6),

| — | având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 25 octombrie 2016 conținând recomandări adresate Comisiei referitoare la crearea unui mecanism al UE pentru democrație, statul de drept și drepturile fundamentale (7),

| — | având în vedere rezoluția sa din 20 aprilie 2004 privind Comunicarea Comisiei referitoare la articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană: Respectarea și promovarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 20 aprilie 2004 privind Comunicarea Comisiei referitoare la articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană: Respectarea și promovarea valorilor pe care se întemeiază Uniunea (8),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 octombrie 2003 adresată Consiliului și Parlamentului European privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană - Respectarea și promovarea valorilor pe care se bazează Uniunea (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 15 octombrie 2003 adresată Consiliului și Parlamentului European privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană - Respectarea și promovarea valorilor pe care se bazează Uniunea (9),

| — | având în vedere rapoartele anuale ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) și ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF), |
| --- | --- |

—

având în vedere rapoartele anuale ale Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA) și ale Oficiului European de Luptă Antifraudă (OLAF),

| — | având în vedere articolele 45, 52 și 83 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 45, 52 și 83 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru afaceri constituționale și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizele Comisiei pentru control bugetar, Comisiei pentru cultură și educație, Comisiei pentru afaceri constituționale și Comisiei pentru drepturile femeii și egalitatea de gen (A8-0250/2018),

| A. | întrucât Uniunea este întemeiată pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității și statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, stipulate în articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și reflectate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și integrate în tratatele internaționale privind drepturile omului, și întrucât aceste valori, care sunt comune statelor membre și la care toate statele membre au subscris în mod liber, constituie fundamentul drepturilor de care se bucură persoanele care trăiesc în Uniune; |
| --- | --- |

A.

întrucât Uniunea este întemeiată pe valorile respectării demnității umane, libertății, democrației, egalității și statului de drept, precum și pe respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor persoanelor care aparțin minorităților, stipulate în articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE) și reflectate în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene și integrate în tratatele internaționale privind drepturile omului, și întrucât aceste valori, care sunt comune statelor membre și la care toate statele membre au subscris în mod liber, constituie fundamentul drepturilor de care se bucură persoanele care trăiesc în Uniune;

| B. | întrucât orice risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE nu privește numai statele membre individuale în care riscul se materializează, ci are un impact asupra celorlalte state membre, asupra încrederii reciproce între acestea, asupra naturii înseși a Uniunii și asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor săi în temeiul dreptului Uniunii; |
| --- | --- |

B.

întrucât orice risc clar de încălcare gravă de către un stat membru a valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE nu privește numai statele membre individuale în care riscul se materializează, ci are un impact asupra celorlalte state membre, asupra încrederii reciproce între acestea, asupra naturii înseși a Uniunii și asupra drepturilor fundamentale ale cetățenilor săi în temeiul dreptului Uniunii;

| C. | întrucât, așa cum se arată în Comunicarea Comisiei din 2003 privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană, sfera de aplicare a articolului 7 din TUE nu se limitează la obligațiile care intră sub incidența tratatelor, ca în cazul articolului 258 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și întrucât Uniunea poate evalua existența unui risc clar de încălcare gravă a valorilor comune în domeniile care intră sub incidența competențelor statelor membre; |
| --- | --- |

C.

întrucât, așa cum se arată în Comunicarea Comisiei din 2003 privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană, sfera de aplicare a articolului 7 din TUE nu se limitează la obligațiile care intră sub incidența tratatelor, ca în cazul articolului 258 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, și întrucât Uniunea poate evalua existența unui risc clar de încălcare gravă a valorilor comune în domeniile care intră sub incidența competențelor statelor membre;

| D. | întrucât articolul 7 alineatul (1) din TUE constituie o etapă preventivă, care conferă Uniunii capacitatea de a interveni în cazul unui risc clar de încălcare gravă a valorilor comune; întrucât această acțiune preventivă prevede un dialog cu statul membru în cauză și vizează evitarea unor eventuale sancțiuni; |
| --- | --- |

D.

întrucât articolul 7 alineatul (1) din TUE constituie o etapă preventivă, care conferă Uniunii capacitatea de a interveni în cazul unui risc clar de încălcare gravă a valorilor comune; întrucât această acțiune preventivă prevede un dialog cu statul membru în cauză și vizează evitarea unor eventuale sancțiuni;

| E. | întrucât, deși autoritățile ungare au fost în mod constant gata să discute cu privire la legalitatea oricărei măsuri specifice, situația nu s-a îmbunătățit și persistă multe motive de îngrijorare, având un impact negativ asupra imaginii Uniunii, precum și asupra eficacității și a credibilității sale în ceea ce privește apărarea drepturilor fundamentale, a drepturilor omului și a democrației la nivel mondial, și evidențiind necesitatea de a le aborda printr-o acțiune concertată a Uniunii; |
| --- | --- |

E.

întrucât, deși autoritățile ungare au fost în mod constant gata să discute cu privire la legalitatea oricărei măsuri specifice, situația nu s-a îmbunătățit și persistă multe motive de îngrijorare, având un impact negativ asupra imaginii Uniunii, precum și asupra eficacității și a credibilității sale în ceea ce privește apărarea drepturilor fundamentale, a drepturilor omului și a democrației la nivel mondial, și evidențiind necesitatea de a le aborda printr-o acțiune concertată a Uniunii;

| 1. | afirmă că îngrijorările exprimate de Parlament se referă la următoarele aspecte:






  — | funcționarea sistemului constituțional și al celui electoral; |
| --- | --- | --- |

1.

—

funcționarea sistemului constituțional și al celui electoral;

| — | independența sistemului judiciar și a altor instituții și drepturile judecătorilor; |
| --- | --- |

—

independența sistemului judiciar și a altor instituții și drepturile judecătorilor;

| — | corupția și conflictele de interese; |
| --- | --- |

—

corupția și conflictele de interese;

| — | respectarea vieții private și protecția datelor; |
| --- | --- |

—

respectarea vieții private și protecția datelor;

| — | libertatea de exprimare, |
| --- | --- |

—

libertatea de exprimare,

| — | libertatea universitară; |
| --- | --- |

—

libertatea universitară;

| — | libertatea religioasă; |
| --- | --- |

—

libertatea religioasă;

| — | libertatea de asociere; |
| --- | --- |

—

libertatea de asociere;

| — | dreptul la egalitatea de tratament; |
| --- | --- |

—

dreptul la egalitatea de tratament;

| — | drepturile persoanelor aparținând minorităților, inclusiv ale romilor și evreilor, și protejarea împotriva declarațiilor incitatoare la ură împotriva acestor minorități; |
| --- | --- |

—

drepturile persoanelor aparținând minorităților, inclusiv ale romilor și evreilor, și protejarea împotriva declarațiilor incitatoare la ură împotriva acestor minorități;

| — | drepturile fundamentale ale migranților, ale solicitanților de azil și ale refugiaților; |
| --- | --- |

—

drepturile fundamentale ale migranților, ale solicitanților de azil și ale refugiaților;

| — | drepturile economice și sociale. |
| --- | --- |

—

drepturile economice și sociale.

| 2. | consideră că faptele și tendințele menționate în anexa la prezenta rezoluție, luate împreună, reprezintă o amenințare sistemică la adresa valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE și constituie un risc clar de încălcare gravă a acestora; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de rezultatul alegerilor parlamentare din Ungaria, care au avut loc la 8 aprilie 2018; subliniază faptul că guvernul ungar este responsabil de eliminarea riscului de încălcare gravă a valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE, chiar și în cazul în care acest risc este o consecință de lungă durată a unor decizii politice propuse sau aprobate de guvernele anterioare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | având în vedere cele de mai sus și în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE, înaintează propunerea motivată anexată Consiliului, invitându-l să stabilească dacă există un risc clar de încălcare gravă, de către Ungaria, a valorilor prevăzute la articolul 2 din TUE, și să adreseze recomandări corespunzătoare Ungariei în această privință; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție și propunerea motivată de decizie a Consiliului anexată, Consiliului, Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0216.

(2)  JO C 399, 24.11.2017, p. 127.

(3)  JO C 407, 4.11.2016, p. 46.

(4)  JO C 75, 26.2.2016, p. 52.

(5)  JO C 249 E, 30.8.2013, p. 27.

(6)  JO C 199 E, 7.7.2012, p. 154.

(7)  JO C 215, 19.6.2018, p. 162.

(8)  JO C 104 E, 30.4.2004, p. 408.

(9)  COM(2003)0606.

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIE

Propunere de decizie a Consiliului de stabilire, în temeiul articolului 7 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, a existenței unui risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

având în vedere Tratatul privind Uniunea Europeană, în special articolul 7 alineatul (1),

având în vedere propunerea motivată a Parlamentului European,

având în vedere aprobarea Parlamentului European,

întrucât:

| (1) | Uniunea Europeană se întemeiază pe valorile prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care sunt comune statelor membre și care includ respectarea democrației, a statului de drept și a drepturilor omului. Potrivit articolului 49 din TUE, aderarea la Uniune impune respectarea și promovarea valorilor menționate la articolul 2 din TUE. |
| --- | --- |

(1)

Uniunea Europeană se întemeiază pe valorile prevăzute la articolul 2 din Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE), care sunt comune statelor membre și care includ respectarea democrației, a statului de drept și a drepturilor omului. Potrivit articolului 49 din TUE, aderarea la Uniune impune respectarea și promovarea valorilor menționate la articolul 2 din TUE.

| (2) | Aderarea Ungariei a reprezentat un act voluntar bazat pe o decizie suverană și s-a bucurat de un consens larg în rândul întregului spectru politic al Ungariei. |
| --- | --- |

(2)

Aderarea Ungariei a reprezentat un act voluntar bazat pe o decizie suverană și s-a bucurat de un consens larg în rândul întregului spectru politic al Ungariei.

| (3) | În propunerea sa motivată, Parlamentul European și-a exprimat îngrijorarea cu privire la situația din Ungaria. În special, principalele preocupări erau legate de funcționarea sistemului constituțional și a celui electoral, de independența sistemului judiciar și a altor instituții, de drepturile judecătorilor, de corupție și de conflictele de interese, de confidențialitate și de protecția datelor, de libertatea de exprimare, de libertatea universitară, de libertatea de religie, de libertatea de asociere, de dreptul la un tratament egal, de drepturile persoanelor ce aparțin minorităților, inclusiv ale romilor și evreilor, de drepturile fundamentale ale migranților, ale solicitanților de azil și ale refugiaților și de drepturile economice și sociale. |
| --- | --- |

(3)

În propunerea sa motivată, Parlamentul European și-a exprimat îngrijorarea cu privire la situația din Ungaria. În special, principalele preocupări erau legate de funcționarea sistemului constituțional și a celui electoral, de independența sistemului judiciar și a altor instituții, de drepturile judecătorilor, de corupție și de conflictele de interese, de confidențialitate și de protecția datelor, de libertatea de exprimare, de libertatea universitară, de libertatea de religie, de libertatea de asociere, de dreptul la un tratament egal, de drepturile persoanelor ce aparțin minorităților, inclusiv ale romilor și evreilor, de drepturile fundamentale ale migranților, ale solicitanților de azil și ale refugiaților și de drepturile economice și sociale.

| (4) | Parlamentul European a constatat, de asemenea, că autoritățile ungare au fost disponibile în mod repetat să discute legalitatea oricăror măsuri specifice, dar că nu au întreprins acțiunile recomandate în rezoluțiile sale anterioare. |
| --- | --- |

(4)

Parlamentul European a constatat, de asemenea, că autoritățile ungare au fost disponibile în mod repetat să discute legalitatea oricăror măsuri specifice, dar că nu au întreprins acțiunile recomandate în rezoluțiile sale anterioare.

| (5) | În rezoluția sa din 17 mai 2017 referitoare la situația din Ungaria, Parlamentul European a afirmat că situația actuală din Ungaria prezintă un risc clar de încălcare gravă a valorilor menționate la articolul 2 din TUE și justifică lansarea procedurii prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din TUE. |
| --- | --- |

(5)

În rezoluția sa din 17 mai 2017 referitoare la situația din Ungaria, Parlamentul European a afirmat că situația actuală din Ungaria prezintă un risc clar de încălcare gravă a valorilor menționate la articolul 2 din TUE și justifică lansarea procedurii prevăzute la articolul 7 alineatul (1) din TUE.

| (6) | În Comunicarea sa din 2003 privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Comisia a enumerat mai multe surse de informații care trebuie luate în considerare atunci când se monitorizează respectarea și promovarea valorilor comune, cum ar fi rapoartele organizațiilor internaționale, rapoartele ONG-urilor și hotărârile pronunțate de instanțele regionale și internaționale. O gamă largă de actori de la nivel național, european și internațional și-au exprimat preocuparea profundă cu privire la situația democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale din Ungaria, incluzând instituțiile și organele Uniunii, Consiliul Europei, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Organizația Națiunilor Unite (ONU), precum și numeroase organizații ale societății civile, însă acestea trebuie considerate opinii fără caracter juridic obligatoriu, deoarece numai Curtea de Justiție a Uniunii Europene poate interpreta dispozițiile tratatelor. |
| --- | --- |

(6)

În Comunicarea sa din 2003 privind articolul 7 din Tratatul privind Uniunea Europeană, Comisia a enumerat mai multe surse de informații care trebuie luate în considerare atunci când se monitorizează respectarea și promovarea valorilor comune, cum ar fi rapoartele organizațiilor internaționale, rapoartele ONG-urilor și hotărârile pronunțate de instanțele regionale și internaționale. O gamă largă de actori de la nivel național, european și internațional și-au exprimat preocuparea profundă cu privire la situația democrației, a statului de drept și a drepturilor fundamentale din Ungaria, incluzând instituțiile și organele Uniunii, Consiliul Europei, Organizația pentru Securitate și Cooperare în Europa (OSCE), Organizația Națiunilor Unite (ONU), precum și numeroase organizații ale societății civile, însă acestea trebuie considerate opinii fără caracter juridic obligatoriu, deoarece numai Curtea de Justiție a Uniunii Europene poate interpreta dispozițiile tratatelor.

Funcționarea sistemului constituțional și a sistemului electoral

| (7) | Comisia de la Veneția și-a exprimat de mai multe ori îngrijorarea cu privire la procesul de elaborare a Constituției în Ungaria, atât în ceea ce privește Legea fundamentală, cât și modificările aduse acesteia. Aceasta a salutat faptul că Legea fundamentală stabilește o ordine constituțională bazată pe democrație, pe statul de drept și pe protecția drepturilor fundamentale ca principii fundamentale și a recunoscut eforturile depuse pentru stabilirea unei ordini constituționale în conformitate cu valorile și standardele democratice europene comune și pentru a reglementa drepturile și libertățile fundamentale în conformitate cu instrumentele internaționale cu caracter obligatoriu. Criticile s-au axat pe lipsa de transparență a procesului, pe implicarea insuficientă a societății civile, pe absența unei consultări sincere, pe punerea în pericol a separării puterilor și pe slăbirea sistemelor naționale de control și echilibru. |
| --- | --- |

(7)

Comisia de la Veneția și-a exprimat de mai multe ori îngrijorarea cu privire la procesul de elaborare a Constituției în Ungaria, atât în ceea ce privește Legea fundamentală, cât și modificările aduse acesteia. Aceasta a salutat faptul că Legea fundamentală stabilește o ordine constituțională bazată pe democrație, pe statul de drept și pe protecția drepturilor fundamentale ca principii fundamentale și a recunoscut eforturile depuse pentru stabilirea unei ordini constituționale în conformitate cu valorile și standardele democratice europene comune și pentru a reglementa drepturile și libertățile fundamentale în conformitate cu instrumentele internaționale cu caracter obligatoriu. Criticile s-au axat pe lipsa de transparență a procesului, pe implicarea insuficientă a societății civile, pe absența unei consultări sincere, pe punerea în pericol a separării puterilor și pe slăbirea sistemelor naționale de control și echilibru.

| (8) | Competențele Curții Constituționale a Ungariei au fost limitate ca urmare a reformei constituționale, inclusiv în ceea ce privește chestiunile bugetare, abolirea actio popularis, posibilitatea ca Curtea să facă referire la jurisprudența sa de dinainte de 1 ianuarie 2012 și limitarea capacității Curții de a examina constituționalitatea oricăror modificări ale Legii fundamentale în afară de cele de natură strict procedurală. Comisia de la Veneția și-a exprimat îngrijorarea gravă cu privire la aceste limitări și cu privire la procedura de numire a judecătorilor și a transmis recomandări autorităților ungare de a asigura mecanisme de control și echilibru, în avizul său cu privire la Legea CLI din 2011 privind Curtea Constituțională a Ungariei, adoptată la 19 iunie 2012 și în avizul său privind cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală a Ungariei, adoptat la 17 iunie 2013. În avizele sale, Comisia de la Veneția a identificat, de asemenea, o serie de elemente pozitive ale reformelor, cum ar fi dispozițiile privind garanțiile bugetare, eliminarea realegerii judecătorilor și atribuirea dreptului de a iniția proceduri în vederea examinării ex post comisarului pentru drepturile fundamentale. |
| --- | --- |

(8)

Competențele Curții Constituționale a Ungariei au fost limitate ca urmare a reformei constituționale, inclusiv în ceea ce privește chestiunile bugetare, abolirea actio popularis, posibilitatea ca Curtea să facă referire la jurisprudența sa de dinainte de 1 ianuarie 2012 și limitarea capacității Curții de a examina constituționalitatea oricăror modificări ale Legii fundamentale în afară de cele de natură strict procedurală. Comisia de la Veneția și-a exprimat îngrijorarea gravă cu privire la aceste limitări și cu privire la procedura de numire a judecătorilor și a transmis recomandări autorităților ungare de a asigura mecanisme de control și echilibru, în avizul său cu privire la Legea CLI din 2011 privind Curtea Constituțională a Ungariei, adoptată la 19 iunie 2012 și în avizul său privind cel de-al patrulea amendament la Legea fundamentală a Ungariei, adoptat la 17 iunie 2013. În avizele sale, Comisia de la Veneția a identificat, de asemenea, o serie de elemente pozitive ale reformelor, cum ar fi dispozițiile privind garanțiile bugetare, eliminarea realegerii judecătorilor și atribuirea dreptului de a iniția proceduri în vederea examinării ex post comisarului pentru drepturile fundamentale.

| (9) | În observațiile finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că actuala procedură de plângere constituțională oferă un acces mai limitat la Curtea Constituțională, nu prevede un termen-limită pentru exercitarea unui control al constituționalității și nu are un efect suspensiv asupra legislației contestate. De asemenea, acesta a menționat că dispozițiile noii Legi privind Curtea Constituțională reduc inamovibilitatea judecătorilor și cresc influența guvernului asupra alcătuirii și funcționării Curții Constituționale prin modificarea procedurii de numire a magistraților, a numărului de judecători din cadrul Curții și a vârstei lor de pensionare. Comitetul a fost, de asemenea, îngrijorat de limitarea competențelor și atribuțiilor Curții Constituționale în ceea ce privește reexaminarea legislației care aduce atingere chestiunilor bugetare. |
| --- | --- |

(9)

În observațiile finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că actuala procedură de plângere constituțională oferă un acces mai limitat la Curtea Constituțională, nu prevede un termen-limită pentru exercitarea unui control al constituționalității și nu are un efect suspensiv asupra legislației contestate. De asemenea, acesta a menționat că dispozițiile noii Legi privind Curtea Constituțională reduc inamovibilitatea judecătorilor și cresc influența guvernului asupra alcătuirii și funcționării Curții Constituționale prin modificarea procedurii de numire a magistraților, a numărului de judecători din cadrul Curții și a vârstei lor de pensionare. Comitetul a fost, de asemenea, îngrijorat de limitarea competențelor și atribuțiilor Curții Constituționale în ceea ce privește reexaminarea legislației care aduce atingere chestiunilor bugetare.

| (10) | În raportul său, adoptat la 27 iunie 2018, misiunea limitată de observare a alegerilor desfășurată de Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului a afirmat că administrarea tehnică a alegerilor a fost la nivel profesionist și transparent, că drepturile și libertățile fundamentale au fost, în general, respectate, dar că au fost exercitate într-o atmosferă ostilă. Administrația electorală și-a îndeplinit mandatul în mod profesionist și transparent, s-a bucurat de încrederea generală în rândul părților interesate și a fost percepută, în general, drept imparțială. Campania a fost animată, însă retorica de campanie ostilă și intimidantă a limitat spațiul pentru dezbateri de fond și a redus capacitatea alegătorilor de a face o alegere în cunoștință de cauză. Finanțarea publică a campaniei și plafoanele de cheltuieli au avut ca scop garantarea egalității de șanse pentru toți candidații. Cu toate acestea, capacitatea candidaților de a concura în condiții de egalitate a fost compromisă în mod semnificativ de cheltuielile excesive ale guvernului pentru anunțurile publice cu caracter informativ care au amplificat mesajul campaniei coaliției de la guvernare. Întrucât au existat obligații de raportare doar după alegeri, alegătorii nu au fost practic informați despre finanțarea campaniilor electorale, element esențial pentru a putea alege în cunoștință de cauză. Acesta și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la delimitarea circumscripțiilor electorale uninominale. Preocupări similare au fost exprimate în avizul comun din 18 iunie 2012 referitor la Legea privind alegerea deputaților în Parlamentul Ungariei, adoptat de Comisia de la Veneția și de Consiliul pentru alegeri democratice, în care se menționa că delimitarea circumscripțiilor electorale din Ungaria trebuie efectuată într-un mod transparent și profesionist, prin intermediul unui proces imparțial și nepartizan, evitându-se obiectivele politice pe termen scurt (gerrymandering). |
| --- | --- |

(10)

În raportul său, adoptat la 27 iunie 2018, misiunea limitată de observare a alegerilor desfășurată de Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului a afirmat că administrarea tehnică a alegerilor a fost la nivel profesionist și transparent, că drepturile și libertățile fundamentale au fost, în general, respectate, dar că au fost exercitate într-o atmosferă ostilă. Administrația electorală și-a îndeplinit mandatul în mod profesionist și transparent, s-a bucurat de încrederea generală în rândul părților interesate și a fost percepută, în general, drept imparțială. Campania a fost animată, însă retorica de campanie ostilă și intimidantă a limitat spațiul pentru dezbateri de fond și a redus capacitatea alegătorilor de a face o alegere în cunoștință de cauză. Finanțarea publică a campaniei și plafoanele de cheltuieli au avut ca scop garantarea egalității de șanse pentru toți candidații. Cu toate acestea, capacitatea candidaților de a concura în condiții de egalitate a fost compromisă în mod semnificativ de cheltuielile excesive ale guvernului pentru anunțurile publice cu caracter informativ care au amplificat mesajul campaniei coaliției de la guvernare. Întrucât au existat obligații de raportare doar după alegeri, alegătorii nu au fost practic informați despre finanțarea campaniilor electorale, element esențial pentru a putea alege în cunoștință de cauză. Acesta și-a exprimat, de asemenea, îngrijorarea cu privire la delimitarea circumscripțiilor electorale uninominale. Preocupări similare au fost exprimate în avizul comun din 18 iunie 2012 referitor la Legea privind alegerea deputaților în Parlamentul Ungariei, adoptat de Comisia de la Veneția și de Consiliul pentru alegeri democratice, în care se menționa că delimitarea circumscripțiilor electorale din Ungaria trebuie efectuată într-un mod transparent și profesionist, prin intermediul unui proces imparțial și nepartizan, evitându-se obiectivele politice pe termen scurt (gerrymandering).

| (11) | În ultimii ani, guvernul ungar a utilizat pe scară largă consultările naționale, extinzând democrația directă la nivel național. La 27 aprilie 2017, Comisia a arătat că consultarea națională „Să oprim Bruxelles-ul” conținea o serie de afirmații și declarații care erau faptic incorecte sau extrem de înșelătoare. Guvernul ungar a organizat, de asemenea, consultări pe tema „Migrația și terorismul” în mai 2015 și împotriva unui așa-numit „Plan Soros” în octombrie 2017. Aceste consultări au stabilit paralele între terorism și migrație, provocând ura împotriva migranților și au vizat în special persoana lui George Soros și Uniunea. |
| --- | --- |

(11)

În ultimii ani, guvernul ungar a utilizat pe scară largă consultările naționale, extinzând democrația directă la nivel național. La 27 aprilie 2017, Comisia a arătat că consultarea națională „Să oprim Bruxelles-ul” conținea o serie de afirmații și declarații care erau faptic incorecte sau extrem de înșelătoare. Guvernul ungar a organizat, de asemenea, consultări pe tema „Migrația și terorismul” în mai 2015 și împotriva unui așa-numit „Plan Soros” în octombrie 2017. Aceste consultări au stabilit paralele între terorism și migrație, provocând ura împotriva migranților și au vizat în special persoana lui George Soros și Uniunea.

Independența sistemului judiciar și a altor instituții și drepturile judecătorilor

| (12) | Ca urmare a modificărilor substanțiale aduse cadrului juridic adoptat în 2011, președintele nou-creatului Birou judecătoresc național (BJN) a fost învestit cu competențe extinse. Comisia de la Veneția a criticat aceste competențe extinse în avizul său privind Legea CLXII din 2011 privind statutul juridic și remunerarea judecătorilor și Legea CLXI din 2011 privind organizarea și administrarea instanțelor de judecată din Ungaria, adoptată la 19 martie 2012, precum și în avizul său referitor la legile organice privind sistemul judiciar, adoptate la 15 octombrie 2012. Preocupări similare au fost formulate, la 29 februarie 2012 și la 3 iulie 2013, și de raportorul special al ONU privind independența judecătorilor și avocaților, precum și de Grupul de state împotriva corupției (GRECO), în raportul său adoptat la 27 martie 2015. Toți acești actori au subliniat necesitatea de a consolida rolul organului colectiv, Consiliul judecătoresc național (CJN), ca exemplu de supraveghere, întrucât președintele BJN, care este ales de către Parlamentul Ungariei, nu poate fi considerat un organ de autoguvernare judecătorească. Dând curs recomandărilor internaționale, statutul președintelui BJN a fost schimbat, iar puterile președintelui au fost restrânse pentru a asigura un mai bun echilibru între președinte și CJN. |
| --- | --- |

(12)

Ca urmare a modificărilor substanțiale aduse cadrului juridic adoptat în 2011, președintele nou-creatului Birou judecătoresc național (BJN) a fost învestit cu competențe extinse. Comisia de la Veneția a criticat aceste competențe extinse în avizul său privind Legea CLXII din 2011 privind statutul juridic și remunerarea judecătorilor și Legea CLXI din 2011 privind organizarea și administrarea instanțelor de judecată din Ungaria, adoptată la 19 martie 2012, precum și în avizul său referitor la legile organice privind sistemul judiciar, adoptate la 15 octombrie 2012. Preocupări similare au fost formulate, la 29 februarie 2012 și la 3 iulie 2013, și de raportorul special al ONU privind independența judecătorilor și avocaților, precum și de Grupul de state împotriva corupției (GRECO), în raportul său adoptat la 27 martie 2015. Toți acești actori au subliniat necesitatea de a consolida rolul organului colectiv, Consiliul judecătoresc național (CJN), ca exemplu de supraveghere, întrucât președintele BJN, care este ales de către Parlamentul Ungariei, nu poate fi considerat un organ de autoguvernare judecătorească. Dând curs recomandărilor internaționale, statutul președintelui BJN a fost schimbat, iar puterile președintelui au fost restrânse pentru a asigura un mai bun echilibru între președinte și CJN.

| (13) | Din 2012, Ungaria a adoptat măsuri pozitive pentru a transfera anumite funcții de la președintele BJN către CJN, cu scopul de a crea un mai bun echilibru între aceste două organe. Cu toate acestea, sunt încă necesare progrese suplimentare. În raportul său din 27 martie 2015, GRECO a solicitat reducerea la minimum a riscurilor potențiale privind decizii discreționare luate de către președintele BJN. Președintele BJN are, printre altele, posibilitatea de a transfera și a numi judecători, și joacă un rol în disciplina judiciară. Președintele BJN face, de asemenea, o recomandare Președintelui Ungariei privind numirea și destituirea șefilor instanțelor, inclusiv președinții și vicepreședinții instanțelor de apel. GRECO a salutat recent-adoptatul Cod de etică al judecătorilor, dar consideră că acesta ar putea fi explicat mai clar și însoțit de formare la locul de muncă. GRECO a recunoscut, de asemenea, modificările aduse normelor privind procedurile de recrutare și selecție în sistemul judiciar în perioada 2012-2014 în Ungaria, prin care CJN i-a fost conferită o funcție de supraveghere mai puternică în procesul de selecție. La 2 mai 2018, CJN a organizat o sesiune în care a adoptat în unanimitate decizii cu privire la practica președintelui BJN de a declara că cererile de candidaturi la funcțiile judiciare și pozițiile de conducere nu au avut succes. Deciziile au stabilit că practica președintelui este ilegală. |
| --- | --- |

(13)

Din 2012, Ungaria a adoptat măsuri pozitive pentru a transfera anumite funcții de la președintele BJN către CJN, cu scopul de a crea un mai bun echilibru între aceste două organe. Cu toate acestea, sunt încă necesare progrese suplimentare. În raportul său din 27 martie 2015, GRECO a solicitat reducerea la minimum a riscurilor potențiale privind decizii discreționare luate de către președintele BJN. Președintele BJN are, printre altele, posibilitatea de a transfera și a numi judecători, și joacă un rol în disciplina judiciară. Președintele BJN face, de asemenea, o recomandare Președintelui Ungariei privind numirea și destituirea șefilor instanțelor, inclusiv președinții și vicepreședinții instanțelor de apel. GRECO a salutat recent-adoptatul Cod de etică al judecătorilor, dar consideră că acesta ar putea fi explicat mai clar și însoțit de formare la locul de muncă. GRECO a recunoscut, de asemenea, modificările aduse normelor privind procedurile de recrutare și selecție în sistemul judiciar în perioada 2012-2014 în Ungaria, prin care CJN i-a fost conferită o funcție de supraveghere mai puternică în procesul de selecție. La 2 mai 2018, CJN a organizat o sesiune în care a adoptat în unanimitate decizii cu privire la practica președintelui BJN de a declara că cererile de candidaturi la funcțiile judiciare și pozițiile de conducere nu au avut succes. Deciziile au stabilit că practica președintelui este ilegală.

| (14) | La 29 mai 2018, guvernul ungar a prezentat un proiect al celui de al șaptelea amendament la Legea fundamentală (T/332), care a fost adoptat la 20 iunie 2018. Acesta a instituit un nou sistem de instanțe administrative. |
| --- | --- |

(14)

La 29 mai 2018, guvernul ungar a prezentat un proiect al celui de al șaptelea amendament la Legea fundamentală (T/332), care a fost adoptat la 20 iunie 2018. Acesta a instituit un nou sistem de instanțe administrative.

| (15) | În urma Hotărârii Curții de Justiție a Uniunii Europene (denumită în continuare „Curtea de Justiție”) din 6 noiembrie 2012 în cauza C-286/12, Comisia/ Ungaria (1), care a apreciat că, prin adoptarea unui regim național care impune pensionarea obligatorie a judecătorilor, procurorilor și notarilor atunci când aceștia împlinesc vârsta de 62 de ani, Ungaria nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului Uniunii, Parlamentul ungar a aprobat Legea XX din 2013 care prevede că vârsta de pensionare în sistemul judiciar va fi redusă treptat la 65 de ani în cursul unei perioade de zece ani și a stabilit criterii pentru reîncadrare sau despăgubire. Potrivit Legii, exista posibilitatea ca judecătorii pensionați să revină la fostele posturi de la aceeași instanță în aceleași condiții ca cele anterioare reglementărilor în materie de pensionare sau, dacă nu doreau să se întoarcă, primeau o compensație forfetară de 12 luni pentru remunerația lor pierdută și puteau solicita o compensație suplimentară în fața instanței, însă reîncadrarea în funcții administrative de conducere nu era garantată. Cu toate acestea, Comisia a recunoscut măsurile Ungariei vizând să facă legislația în materie de pensionare compatibilă cu dreptul Uniunii. În raportul său din octombrie 2015, Institutul pentru drepturile omului din cadrul Asociației internaționale a barourilor a afirmat că majoritatea judecătorilor înlăturați nu s-au întors la posturile lor inițiale, în parte pentru că posturile lor anterioare fuseseră deja ocupate. Aceasta a menționat, de asemenea, că independența și imparțialitatea sistemului judiciar din Ungaria nu poate fi garantată, iar statul de drept rămâne slăbit. |
| --- | --- |

(15)

În urma Hotărârii Curții de Justiție a Uniunii Europene (denumită în continuare „Curtea de Justiție”) din 6 noiembrie 2012 în cauza C-286/12, Comisia/ Ungaria (1), care a apreciat că, prin adoptarea unui regim național care impune pensionarea obligatorie a judecătorilor, procurorilor și notarilor atunci când aceștia împlinesc vârsta de 62 de ani, Ungaria nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul dreptului Uniunii, Parlamentul ungar a aprobat Legea XX din 2013 care prevede că vârsta de pensionare în sistemul judiciar va fi redusă treptat la 65 de ani în cursul unei perioade de zece ani și a stabilit criterii pentru reîncadrare sau despăgubire. Potrivit Legii, exista posibilitatea ca judecătorii pensionați să revină la fostele posturi de la aceeași instanță în aceleași condiții ca cele anterioare reglementărilor în materie de pensionare sau, dacă nu doreau să se întoarcă, primeau o compensație forfetară de 12 luni pentru remunerația lor pierdută și puteau solicita o compensație suplimentară în fața instanței, însă reîncadrarea în funcții administrative de conducere nu era garantată. Cu toate acestea, Comisia a recunoscut măsurile Ungariei vizând să facă legislația în materie de pensionare compatibilă cu dreptul Uniunii. În raportul său din octombrie 2015, Institutul pentru drepturile omului din cadrul Asociației internaționale a barourilor a afirmat că majoritatea judecătorilor înlăturați nu s-au întors la posturile lor inițiale, în parte pentru că posturile lor anterioare fuseseră deja ocupate. Aceasta a menționat, de asemenea, că independența și imparțialitatea sistemului judiciar din Ungaria nu poate fi garantată, iar statul de drept rămâne slăbit.

| (16) | În Hotărârea sa din 16 iulie 2015, Gazsó/ Ungaria, Curtea Europeană a Drepturilor Omului (CEDO) a statuat că a avut loc o încălcare a dreptului la un proces echitabil și a dreptului la o cale de atac efectivă. CEDO a ajuns la concluzia că încălcările își aveau originea în incapacitatea recurentă a Ungariei de a asigura că procedurile care stabilesc drepturile și obligațiile civile se completau într-un interval de timp rezonabil și de a lua măsuri care să permită solicitanților să solicite despăgubiri pentru proceduri civile excesiv de lungi la nivel național. Executarea hotărârii respective este încă pendinte. Un nou Cod de procedură civilă, adoptat în 2016, prevede accelerarea procedurilor civile prin introducerea unei proceduri în două etape. Ungaria a informat Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei că noua lege care creează o cale de atac eficientă pentru procedurile prelungite va fi adoptată până în octombrie 2018. |
| --- | --- |

(16)

În Hotărârea sa din 16 iulie 2015, Gazsó/ Ungaria, Curtea Europeană a Drepturilor Omului (CEDO) a statuat că a avut loc o încălcare a dreptului la un proces echitabil și a dreptului la o cale de atac efectivă. CEDO a ajuns la concluzia că încălcările își aveau originea în incapacitatea recurentă a Ungariei de a asigura că procedurile care stabilesc drepturile și obligațiile civile se completau într-un interval de timp rezonabil și de a lua măsuri care să permită solicitanților să solicite despăgubiri pentru proceduri civile excesiv de lungi la nivel național. Executarea hotărârii respective este încă pendinte. Un nou Cod de procedură civilă, adoptat în 2016, prevede accelerarea procedurilor civile prin introducerea unei proceduri în două etape. Ungaria a informat Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei că noua lege care creează o cale de atac eficientă pentru procedurile prelungite va fi adoptată până în octombrie 2018.

| (17) | În Hotărârea sa din 23 iunie 2016, Baka/ Ungaria, CEDO a considerat că a existat o încălcare a dreptului de acces la o instanță și a libertății de exprimare ale lui András Baka, care fusese ales în funcția de președinte al Curții Supreme de Justiție pentru un mandat de șase ani, în iunie 2009, dar a încetat să mai ocupe această funcție în conformitate cu dispozițiile tranzitorii ale Legii fundamentale, care prevedea că Curia urma să fie succesorul legal al Curții Supreme. Executarea hotărârii respective este încă pendinte. La 10 martie 2017, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a solicitat luarea de măsuri pentru a se împiedica alte destituiri premature ale judecătorilor din motive similare, împiedicând orice abuz în acest sens. Guvernul ungar a precizat că măsurile respective nu sunt legate de punerea în aplicare a hotărârii. |
| --- | --- |

(17)

În Hotărârea sa din 23 iunie 2016, Baka/ Ungaria, CEDO a considerat că a existat o încălcare a dreptului de acces la o instanță și a libertății de exprimare ale lui András Baka, care fusese ales în funcția de președinte al Curții Supreme de Justiție pentru un mandat de șase ani, în iunie 2009, dar a încetat să mai ocupe această funcție în conformitate cu dispozițiile tranzitorii ale Legii fundamentale, care prevedea că Curia urma să fie succesorul legal al Curții Supreme. Executarea hotărârii respective este încă pendinte. La 10 martie 2017, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a solicitat luarea de măsuri pentru a se împiedica alte destituiri premature ale judecătorilor din motive similare, împiedicând orice abuz în acest sens. Guvernul ungar a precizat că măsurile respective nu sunt legate de punerea în aplicare a hotărârii.

| (18) | La 29 septembrie 2008, dl András Jóri a fost numit Comisarul pentru protecția datelor pentru un mandat de șase ani. Cu toate acestea, începând cu data de 1 ianuarie 2012, Parlamentul Ungariei a decis să reformeze sistemul de protecție a datelor și să îl înlocuiască pe Comisar cu o autoritate națională pentru protecția datelor și libertatea de informare. Dl Jóri a trebui să își părăsească funcția înainte ca mandatul său să fi expirat. La 8 aprilie 2014, Curtea de Justiție a statuat că independența autorităților de supraveghere include în mod necesar obligația de a le permite acestora să își exercite în întregime mandatul și că Ungaria nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2). Ungaria a modificat normele privind numirea Comisarului, a prezentat scuze și a plătit suma convenită drept compensație. |
| --- | --- |

(18)

La 29 septembrie 2008, dl András Jóri a fost numit Comisarul pentru protecția datelor pentru un mandat de șase ani. Cu toate acestea, începând cu data de 1 ianuarie 2012, Parlamentul Ungariei a decis să reformeze sistemul de protecție a datelor și să îl înlocuiască pe Comisar cu o autoritate națională pentru protecția datelor și libertatea de informare. Dl Jóri a trebui să își părăsească funcția înainte ca mandatul său să fi expirat. La 8 aprilie 2014, Curtea de Justiție a statuat că independența autorităților de supraveghere include în mod necesar obligația de a le permite acestora să își exercite în întregime mandatul și că Ungaria nu și-a îndeplinit obligațiile care îi revin în temeiul Directivei 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului (2). Ungaria a modificat normele privind numirea Comisarului, a prezentat scuze și a plătit suma convenită drept compensație.

| (19) | Comisia de la Veneția a identificat mai multe deficiențe în avizul său referitor la Legea CLXIII din 2011 privind Parchetul și la Legea CLXIV din 2011, adoptată la 19 iunie 2012, privind statutul Procurorului general, al procurorilor și al altor angajați ai Ministerului Public, precum și cariera de procuror în Ungaria. În raportul său, adoptat la 27 martie 2015, GRECO a îndemnat autoritățile ungare să adopte măsuri suplimentare pentru a împiedica abuzurile și a crește independența procuraturii, printre altele prin eliminarea posibilității ca Procurorul general să fie reales. În plus, GRECO a solicitat ca deschiderea unei proceduri disciplinare împotriva procurorilor ordinari să devină mai transparentă, iar deciziile de a muta cazuri de la un procuror la altul să fie întemeiate pe criterii și justificări juridice stricte. Potrivit guvernului ungar, raportul de conformitate al GRECO din 2017 a recunoscut progresele realizate de Ungaria cu privire la procurori (publicarea nu este încă autorizată de autoritățile ungare, în pofida apelurilor lansate în cadrul reuniunilor plenare ale GRECO). Al doilea raport privind conformitatea este pendinte. |
| --- | --- |

(19)

Comisia de la Veneția a identificat mai multe deficiențe în avizul său referitor la Legea CLXIII din 2011 privind Parchetul și la Legea CLXIV din 2011, adoptată la 19 iunie 2012, privind statutul Procurorului general, al procurorilor și al altor angajați ai Ministerului Public, precum și cariera de procuror în Ungaria. În raportul său, adoptat la 27 martie 2015, GRECO a îndemnat autoritățile ungare să adopte măsuri suplimentare pentru a împiedica abuzurile și a crește independența procuraturii, printre altele prin eliminarea posibilității ca Procurorul general să fie reales. În plus, GRECO a solicitat ca deschiderea unei proceduri disciplinare împotriva procurorilor ordinari să devină mai transparentă, iar deciziile de a muta cazuri de la un procuror la altul să fie întemeiate pe criterii și justificări juridice stricte. Potrivit guvernului ungar, raportul de conformitate al GRECO din 2017 a recunoscut progresele realizate de Ungaria cu privire la procurori (publicarea nu este încă autorizată de autoritățile ungare, în pofida apelurilor lansate în cadrul reuniunilor plenare ale GRECO). Al doilea raport privind conformitatea este pendinte.

Corupția și conflictele de interese

| (20) | În raportul său adoptat la 27 martie 2015, GRECO a solicitat instituirea unor coduri de conduită pentru deputații în Parlamentul ungar care să includă îndrumări privind cazurile de conflicte de interese. Pe de altă parte, deputații ar trebui, de asemenea, să fie obligați să informeze cu privire la conflictele de interese care apar în mod ad-hoc, iar această declarație ar trebui să fie însoțită de o obligație mai fermă de a depune declarații de avere. Acestea ar trebui, de asemenea, să fie însoțite de dispoziții care să permită sancțiuni pentru prezentarea unor declarații de avere incorecte. În plus, declarațiile de avere ar trebui să fie făcute publice online pentru a permite o adevărată supraveghere din partea publicului. Ar trebui creată o bază de date electronică standard care să permită ca toate declarațiile și modificările să fie accesibile într-un mod transparent. |
| --- | --- |

(20)

În raportul său adoptat la 27 martie 2015, GRECO a solicitat instituirea unor coduri de conduită pentru deputații în Parlamentul ungar care să includă îndrumări privind cazurile de conflicte de interese. Pe de altă parte, deputații ar trebui, de asemenea, să fie obligați să informeze cu privire la conflictele de interese care apar în mod ad-hoc, iar această declarație ar trebui să fie însoțită de o obligație mai fermă de a depune declarații de avere. Acestea ar trebui, de asemenea, să fie însoțite de dispoziții care să permită sancțiuni pentru prezentarea unor declarații de avere incorecte. În plus, declarațiile de avere ar trebui să fie făcute publice online pentru a permite o adevărată supraveghere din partea publicului. Ar trebui creată o bază de date electronică standard care să permită ca toate declarațiile și modificările să fie accesibile într-un mod transparent.

| (21) | În raportul său, adoptat la 27 iunie 2018, misiunea limitată de observare a alegerilor a Biroului OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului a concluzionat că monitorizarea limitată a cheltuielilor de campanie și absența unor informări detaliate privind sursele fondurilor de campanie până după alegeri subminează transparența finanțării campaniei și capacitatea alegătorilor de a face o alegere în cunoștință de cauză, contrar obligațiilor internaționale și bunelor practici. Oficiul Național de Audit are competența de a monitoriza și a controla dacă au fost îndeplinite cerințele legale. Raportul nu a inclus raportul oficial de audit al acestuia privind alegerile parlamentare din 2018, deoarece nu era finalizat la momentul respectiv. |
| --- | --- |

(21)

În raportul său, adoptat la 27 iunie 2018, misiunea limitată de observare a alegerilor a Biroului OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului a concluzionat că monitorizarea limitată a cheltuielilor de campanie și absența unor informări detaliate privind sursele fondurilor de campanie până după alegeri subminează transparența finanțării campaniei și capacitatea alegătorilor de a face o alegere în cunoștință de cauză, contrar obligațiilor internaționale și bunelor practici. Oficiul Național de Audit are competența de a monitoriza și a controla dacă au fost îndeplinite cerințele legale. Raportul nu a inclus raportul oficial de audit al acestuia privind alegerile parlamentare din 2018, deoarece nu era finalizat la momentul respectiv.

| (22) | La 7 decembrie 2016, Comitetul director al Parteneriatului pentru o guvernare deschisă (OGP) a primit o scrisoare din partea guvernului Ungariei în care acesta anunța retragerea sa imediată din parteneriat, care regrupează în mod voluntar 75 de țări și sute de organizații ale societății civile. OGP examina guvernul Ungariei din iulie 2015 din cauza îngrijorărilor exprimate de organizațiile societății civile, îndeosebi cu privire la spațiul lor de funcționare în această țară. Nu toate statele membre sunt membre ale OGP. |
| --- | --- |

(22)

La 7 decembrie 2016, Comitetul director al Parteneriatului pentru o guvernare deschisă (OGP) a primit o scrisoare din partea guvernului Ungariei în care acesta anunța retragerea sa imediată din parteneriat, care regrupează în mod voluntar 75 de țări și sute de organizații ale societății civile. OGP examina guvernul Ungariei din iulie 2015 din cauza îngrijorărilor exprimate de organizațiile societății civile, îndeosebi cu privire la spațiul lor de funcționare în această țară. Nu toate statele membre sunt membre ale OGP.

| (23) | Ungaria beneficiază de o finanțare din partea Uniunii care se ridică la 4,4 % din PIB-ul acesteia sau peste jumătate din investițiile publice. Ponderea contractelor atribuite după desfășurarea de proceduri de achiziții publice care au beneficiat doar de o singură ofertă rămâne ridicată, 36 % în 2016. Ungaria are procentul cel mai ridicat din Uniune de recomandări financiare primite din partea OLAF în ceea ce privește fondurile structurale și agricultura pentru perioada 2013-2017; În 2016, OLAF a încheiat o investigație privind un proiect de transport în valoare de 1,7 miliarde EUR în Ungaria, în cadrul căruia mai multe firme specializate în domeniul construcțiilor erau principalii actori. Ancheta a dezvăluit nereguli foarte grave, precum și posibile fraude și acte de corupție în executarea proiectului. În 2017, OLAF a găsit „nereguli grave” și „conflicte de interese” în timpul anchetei sale privind 35 de contracte de iluminat stradal acordate întreprinderii care la momentul respectiv era controlată de ginerele prim-ministrului Ungariei. OLAF a trimis raportul final conținând recomandări de ordin financiar Direcției Generale Politică Regională și Urbană a Comisiei pentru a recupera 43,7 milioane de euro și recomandări judiciare Procurorului General al Ungariei. O anchetă transfrontalieră, încheiată de către OLAF în 2017 a inclus acuzații legate de potențiala utilizare incorectă a fondurilor Uniunii în 31 proiecte de cercetare și dezvoltare. Ancheta, care s-a desfășurat în Ungaria, Letonia și Serbia, a descoperit un sistem de subcontractare utilizat pentru a crește în mod artificial costurile proiectului și a ascunde faptul că furnizorii finali erau întreprinderi afiliate. Prin urmare, OLAF a încheiat ancheta, cu o recomandare financiară adresată Comisiei, de a recupera 28,3 de milioane EUR și o recomandare judiciară adresată autorităților judiciare ungare. Ungaria a decis să nu participe la crearea unui Parchet European (EPPO), responsabil de anchetarea, urmărirea penală și trimiterea în judecată a autorilor infracțiunilor și a complicilor acestora care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii. |
| --- | --- |

(23)

Ungaria beneficiază de o finanțare din partea Uniunii care se ridică la 4,4 % din PIB-ul acesteia sau peste jumătate din investițiile publice. Ponderea contractelor atribuite după desfășurarea de proceduri de achiziții publice care au beneficiat doar de o singură ofertă rămâne ridicată, 36 % în 2016. Ungaria are procentul cel mai ridicat din Uniune de recomandări financiare primite din partea OLAF în ceea ce privește fondurile structurale și agricultura pentru perioada 2013-2017; În 2016, OLAF a încheiat o investigație privind un proiect de transport în valoare de 1,7 miliarde EUR în Ungaria, în cadrul căruia mai multe firme specializate în domeniul construcțiilor erau principalii actori. Ancheta a dezvăluit nereguli foarte grave, precum și posibile fraude și acte de corupție în executarea proiectului. În 2017, OLAF a găsit „nereguli grave” și „conflicte de interese” în timpul anchetei sale privind 35 de contracte de iluminat stradal acordate întreprinderii care la momentul respectiv era controlată de ginerele prim-ministrului Ungariei. OLAF a trimis raportul final conținând recomandări de ordin financiar Direcției Generale Politică Regională și Urbană a Comisiei pentru a recupera 43,7 milioane de euro și recomandări judiciare Procurorului General al Ungariei. O anchetă transfrontalieră, încheiată de către OLAF în 2017 a inclus acuzații legate de potențiala utilizare incorectă a fondurilor Uniunii în 31 proiecte de cercetare și dezvoltare. Ancheta, care s-a desfășurat în Ungaria, Letonia și Serbia, a descoperit un sistem de subcontractare utilizat pentru a crește în mod artificial costurile proiectului și a ascunde faptul că furnizorii finali erau întreprinderi afiliate. Prin urmare, OLAF a încheiat ancheta, cu o recomandare financiară adresată Comisiei, de a recupera 28,3 de milioane EUR și o recomandare judiciară adresată autorităților judiciare ungare. Ungaria a decis să nu participe la crearea unui Parchet European (EPPO), responsabil de anchetarea, urmărirea penală și trimiterea în judecată a autorilor infracțiunilor și a complicilor acestora care aduc atingere intereselor financiare ale Uniunii.

| (24) | Potrivit celui de al Șaptelea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, eficacitatea autorităților publice din Ungaria s-a diminuat din 1996, iar țara este unul dintre statele membre cu cel mai puțin eficace guvern din Uniune; Toate regiunile Ungariei sunt cu mult sub media Uniunii în ceea ce privește calitatea administrației publice. Potrivit raportului anticorupție publicat de Comisia Europeană în 2014, corupția este percepută (în proporție de 89 %) ca fiind răspândită în Ungaria. Potrivit Raportului privind competitivitatea globală din 2017-2018 publicat de Forumul economic mondial, nivelul ridicat al corupției a fost unul dintre factorii cei mai problematici pentru activitatea de afaceri din Ungaria. |
| --- | --- |

(24)

Potrivit celui de al Șaptelea raport privind coeziunea economică, socială și teritorială, eficacitatea autorităților publice din Ungaria s-a diminuat din 1996, iar țara este unul dintre statele membre cu cel mai puțin eficace guvern din Uniune; Toate regiunile Ungariei sunt cu mult sub media Uniunii în ceea ce privește calitatea administrației publice. Potrivit raportului anticorupție publicat de Comisia Europeană în 2014, corupția este percepută (în proporție de 89 %) ca fiind răspândită în Ungaria. Potrivit Raportului privind competitivitatea globală din 2017-2018 publicat de Forumul economic mondial, nivelul ridicat al corupției a fost unul dintre factorii cei mai problematici pentru activitatea de afaceri din Ungaria.

Respectarea vieții private și protecția datelor

| (25) | În Hotărârea sa din 12 ianuarie 2016, Szabó și Vissy v. Ungaria, CEDO a statuat că dreptul la respectarea vieții private a fost încălcat din cauza garanțiilor juridice insuficiente împotriva supravegherii secrete ilegale posibile în scopuri legate de securitatea națională, inclusiv în ceea ce privește utilizarea telecomunicațiilor. Solicitanții nu au susținut că au fost supuși unor măsuri de supraveghere secretă, prin urmare nu a fost necesară nicio altă măsură specifică. Modificarea legislației pertinente este necesară ca măsură generală. Propunerile de modificare a Legii privind serviciile de securitate națională sunt în prezent discutate de experții ministerelor competente din Ungaria. Executarea Hotărârii respective este încă pendinte. |
| --- | --- |

(25)

În Hotărârea sa din 12 ianuarie 2016, Szabó și Vissy v. Ungaria, CEDO a statuat că dreptul la respectarea vieții private a fost încălcat din cauza garanțiilor juridice insuficiente împotriva supravegherii secrete ilegale posibile în scopuri legate de securitatea națională, inclusiv în ceea ce privește utilizarea telecomunicațiilor. Solicitanții nu au susținut că au fost supuși unor măsuri de supraveghere secretă, prin urmare nu a fost necesară nicio altă măsură specifică. Modificarea legislației pertinente este necesară ca măsură generală. Propunerile de modificare a Legii privind serviciile de securitate națională sunt în prezent discutate de experții ministerelor competente din Ungaria. Executarea Hotărârii respective este încă pendinte.

| (26) | În observațiile finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că cadrul juridic ungar privind supravegherea secretă în scopuri de securitate națională permite interceptarea în masă a comunicațiilor și cuprinde garanții insuficiente împotriva amestecului arbitrar în dreptul la respectarea vieții private. De asemenea, acesta era preocupat de lipsa unor dispoziții care să asigure căi de atac eficiente în cazuri de abuz, precum și înștiințarea persoanei în cauză cât mai curând posibil, fără a pune în pericol scopul restricției, după încetarea măsurii de supraveghere. |
| --- | --- |

(26)

În observațiile finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că cadrul juridic ungar privind supravegherea secretă în scopuri de securitate națională permite interceptarea în masă a comunicațiilor și cuprinde garanții insuficiente împotriva amestecului arbitrar în dreptul la respectarea vieții private. De asemenea, acesta era preocupat de lipsa unor dispoziții care să asigure căi de atac eficiente în cazuri de abuz, precum și înștiințarea persoanei în cauză cât mai curând posibil, fără a pune în pericol scopul restricției, după încetarea măsurii de supraveghere.

Libertatea de exprimare

| (27) | La 22 iunie 2015, Comisia de la Veneția a adoptat avizul cu privire la legislația privind mass-media (Legea CLXXXV privind serviciile media și mass-media, Legea CIV privind libertatea presei, și legislația referitoare la impozitarea veniturilor din publicitate ale mass-media din Ungaria, care impunea o serie de modificări la Legea presei și la Legea privind mass-media, în special în ceea ce privește definirea „conținutului media ilegal”, divulgarea surselor ziariștilor și sancțiunile aplicate companiilor de media. Preocupări similare au fost exprimate în analiza comandată de Biroul reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-mediei în februarie 2011, de către fostul comisar pentru drepturile omului al Consiliului Europei în avizul său referitor la legislația ungară privind mass-media din perspectiva standardelor Consiliului Europei referitoare la libertatea mass-mediei din 25 februarie 2011, precum și de experți ai Consiliului Europei privind legislația ungară referitoare la mass-media în expertiza lor din 11 mai 2012. În declarația sa din 29 ianuarie 2013, secretarul general al Consiliului Europei a salutat faptul că discuțiile din domeniul mass-media au dus la câteva schimbări importante. Cu toate acestea, preocupările ce au continuat să existe au fost împărtășite de comisarul Consiliului Europei pentru drepturile omului în raportul întocmit în urma vizitei sale în Ungaria, publicat la 16 decembrie 2014. Comisarul a menționat, de asemenea, probleme de concentrare a proprietății asupra mass-mediei și autocenzura și a menționat că cadrul juridic care incriminează defăimarea ar trebui abrogat. |
| --- | --- |

(27)

La 22 iunie 2015, Comisia de la Veneția a adoptat avizul cu privire la legislația privind mass-media (Legea CLXXXV privind serviciile media și mass-media, Legea CIV privind libertatea presei, și legislația referitoare la impozitarea veniturilor din publicitate ale mass-media din Ungaria, care impunea o serie de modificări la Legea presei și la Legea privind mass-media, în special în ceea ce privește definirea „conținutului media ilegal”, divulgarea surselor ziariștilor și sancțiunile aplicate companiilor de media. Preocupări similare au fost exprimate în analiza comandată de Biroul reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-mediei în februarie 2011, de către fostul comisar pentru drepturile omului al Consiliului Europei în avizul său referitor la legislația ungară privind mass-media din perspectiva standardelor Consiliului Europei referitoare la libertatea mass-mediei din 25 februarie 2011, precum și de experți ai Consiliului Europei privind legislația ungară referitoare la mass-media în expertiza lor din 11 mai 2012. În declarația sa din 29 ianuarie 2013, secretarul general al Consiliului Europei a salutat faptul că discuțiile din domeniul mass-media au dus la câteva schimbări importante. Cu toate acestea, preocupările ce au continuat să existe au fost împărtășite de comisarul Consiliului Europei pentru drepturile omului în raportul întocmit în urma vizitei sale în Ungaria, publicat la 16 decembrie 2014. Comisarul a menționat, de asemenea, probleme de concentrare a proprietății asupra mass-mediei și autocenzura și a menționat că cadrul juridic care incriminează defăimarea ar trebui abrogat.

| (28) | În avizul său din 22 iunie 2015 privind legislația în materie de mass-media, Comisia de la Veneția a recunoscut eforturile guvernului Ungariei, depuse de-a lungul anilor, de a îmbunătăți textul original al legilor privind mass-media, în concordanță cu observațiile diferiților observatori, inclusiv Consiliul Europei, și a remarcat cu plăcere voința autorităților ungare de a continua dialogul. Totuși, Comisia de la Veneția a insistat asupra necesității de a modifica normele care reglementează alegerea membrilor Consiliului pentru mass-media pentru a asigura o reprezentare corectă a grupurilor politice și a altor grupuri semnificative din punct de vedere social și că metoda de numire și funcția de președinte al Consiliului mass-mediei sau de președinte al Autorității pentru mass-media ar trebui să fie revizuite pentru a reduce concentrația puterilor și a asigura neutralitatea politică; Consiliul director ar trebui de asemenea să fie reformat în concordanță cu aceste principii. Comisia de la Veneția a recomandat, de asemenea, descentralizarea administrării furnizorilor de servicii publice de mass-media și ca Agenția națională de știri să nu fie unicul furnizor de știri pentru furnizorii de servicii publice de mass-media. Preocupări similare au fost exprimate în analiza comandată de Biroul reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-mediei în februarie 2011, de către fostul comisar pentru drepturile omului al Consiliului Europei în avizul său referitor la legislația ungară privind mass-media din perspectiva standardelor Consiliului Europei referitoare la libertatea mass-mediei din 25 februarie 2011, precum și de experți ai Consiliului Europei privind legislația ungară referitoare la mass-media în expertiza lor din 11 mai 2012. În declarația sa din 29 ianuarie 2013, secretarul general al Consiliului Europei a salutat faptul că discuțiile din domeniul mass-media au dus la câteva schimbări importante. Cu toate acestea, preocupările ce au continuat să existe au fost împărtășite de comisarul Consiliului Europei pentru drepturile omului în raportul întocmit în urma vizitei sale în Ungaria, care a fost publicat la 16 decembrie 2014. |
| --- | --- |

(28)

În avizul său din 22 iunie 2015 privind legislația în materie de mass-media, Comisia de la Veneția a recunoscut eforturile guvernului Ungariei, depuse de-a lungul anilor, de a îmbunătăți textul original al legilor privind mass-media, în concordanță cu observațiile diferiților observatori, inclusiv Consiliul Europei, și a remarcat cu plăcere voința autorităților ungare de a continua dialogul. Totuși, Comisia de la Veneția a insistat asupra necesității de a modifica normele care reglementează alegerea membrilor Consiliului pentru mass-media pentru a asigura o reprezentare corectă a grupurilor politice și a altor grupuri semnificative din punct de vedere social și că metoda de numire și funcția de președinte al Consiliului mass-mediei sau de președinte al Autorității pentru mass-media ar trebui să fie revizuite pentru a reduce concentrația puterilor și a asigura neutralitatea politică; Consiliul director ar trebui de asemenea să fie reformat în concordanță cu aceste principii. Comisia de la Veneția a recomandat, de asemenea, descentralizarea administrării furnizorilor de servicii publice de mass-media și ca Agenția națională de știri să nu fie unicul furnizor de știri pentru furnizorii de servicii publice de mass-media. Preocupări similare au fost exprimate în analiza comandată de Biroul reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-mediei în februarie 2011, de către fostul comisar pentru drepturile omului al Consiliului Europei în avizul său referitor la legislația ungară privind mass-media din perspectiva standardelor Consiliului Europei referitoare la libertatea mass-mediei din 25 februarie 2011, precum și de experți ai Consiliului Europei privind legislația ungară referitoare la mass-media în expertiza lor din 11 mai 2012. În declarația sa din 29 ianuarie 2013, secretarul general al Consiliului Europei a salutat faptul că discuțiile din domeniul mass-media au dus la câteva schimbări importante. Cu toate acestea, preocupările ce au continuat să existe au fost împărtășite de comisarul Consiliului Europei pentru drepturile omului în raportul întocmit în urma vizitei sale în Ungaria, care a fost publicat la 16 decembrie 2014.

| (29) | La 18 octombrie 2012, Comisia de la Veneția a adoptat avizul cu privire la Legea CXII din 2011 privind autodeterminarea în domeniul informației și libertatea de informare în Ungaria. În ciuda evaluării în general pozitive, Comisia de la Veneția a identificat necesitatea unor îmbunătățiri suplimentare. Totuși, în urma unor modificări ulterioare ale acestei legi, dreptul de acces la informațiile guvernamentale a fost restricționat în mod semnificativ. Aceste modificări au fost criticate în analiza comandată de Biroul reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-mediei în martie 2016. Aceasta a indicat că sumele care urmează a fi percepute pentru costurile directe par a fi în întregime rezonabile, însă facturarea pentru timpul necesar funcționarilor publici pentru a răspunde cererilor este inacceptabilă. După cum s-a recunoscut și în raportul de țară pe 2018 al Comisiei Europene, comisarul pentru protecția datelor și instanțele, inclusiv Curtea Constituțională, au adoptat o poziție progresistă în cazurile legate de transparență. |
| --- | --- |

(29)

La 18 octombrie 2012, Comisia de la Veneția a adoptat avizul cu privire la Legea CXII din 2011 privind autodeterminarea în domeniul informației și libertatea de informare în Ungaria. În ciuda evaluării în general pozitive, Comisia de la Veneția a identificat necesitatea unor îmbunătățiri suplimentare. Totuși, în urma unor modificări ulterioare ale acestei legi, dreptul de acces la informațiile guvernamentale a fost restricționat în mod semnificativ. Aceste modificări au fost criticate în analiza comandată de Biroul reprezentantului OSCE pentru libertatea mass-mediei în martie 2016. Aceasta a indicat că sumele care urmează a fi percepute pentru costurile directe par a fi în întregime rezonabile, însă facturarea pentru timpul necesar funcționarilor publici pentru a răspunde cererilor este inacceptabilă. După cum s-a recunoscut și în raportul de țară pe 2018 al Comisiei Europene, comisarul pentru protecția datelor și instanțele, inclusiv Curtea Constituțională, au adoptat o poziție progresistă în cazurile legate de transparență.

| (30) | În raportul său adoptat la 27 iunie 2018, misiunea limitată de observare a alegerilor desfășurată de Biroul OSCE pentru instituții democratice și drepturile omului la alegerile parlamentare din Ungaria din 2018 a declarat că accesul la informație, precum și libertatea presei și libertatea de asociere au fost restricționate, inclusiv prin recentele modificări legislative și că mediatizarea campaniei a fost de mare amploare, dar extrem de polarizată și lipsită de analiză critică, datorită partizanatului politic al proprietarilor organelor de presă și a afluxului de campanii de publicitate ale guvernului. Organismul public de radiodifuziune și-a îndeplinit mandatul de a oferi timp de emisie gratuit candidaților, dar transmisiunile sale de știri și conținutul redacțional au favorizat în mod clar coaliția aflată la guvernare, contrar standardelor internaționale. Majoritatea organismelor comerciale de radiodifuziune au fost partizane în mediatizare, fie în favoarea partidelor aflate la guvernare, fie pentru cele de opoziție. Presa online a oferit o platformă pentru dezbateri politice pluraliste, orientate tematic. Aceasta a remarcat, de asemenea, că politizarea proprietarilor, împreună cu un cadru legislativ restrictiv și cu lipsa unui organism independent de reglementare a mass-mediei, a avut un efect de descurajare asupra libertății editoriale, împiedicând accesul alegătorilor la informații pluraliste. Aceasta a mai menționat că modificările au introdus restricții nejustificate în ceea ce privește accesul la informații prin extinderea definiției informațiilor care nu fac obiectul divulgării și prin creșterea taxei pentru tratarea cererilor de acces la informații. |
| --- | --- |

(30)

În raportul său adoptat la 27 iunie 2018, misiunea limitată de observare a alegerilor desfășurată de Biroul OSCE pentru instituții democratice și drepturile omului la alegerile parlamentare din Ungaria din 2018 a declarat că accesul la informație, precum și libertatea presei și libertatea de asociere au fost restricționate, inclusiv prin recentele modificări legislative și că mediatizarea campaniei a fost de mare amploare, dar extrem de polarizată și lipsită de analiză critică, datorită partizanatului politic al proprietarilor organelor de presă și a afluxului de campanii de publicitate ale guvernului. Organismul public de radiodifuziune și-a îndeplinit mandatul de a oferi timp de emisie gratuit candidaților, dar transmisiunile sale de știri și conținutul redacțional au favorizat în mod clar coaliția aflată la guvernare, contrar standardelor internaționale. Majoritatea organismelor comerciale de radiodifuziune au fost partizane în mediatizare, fie în favoarea partidelor aflate la guvernare, fie pentru cele de opoziție. Presa online a oferit o platformă pentru dezbateri politice pluraliste, orientate tematic. Aceasta a remarcat, de asemenea, că politizarea proprietarilor, împreună cu un cadru legislativ restrictiv și cu lipsa unui organism independent de reglementare a mass-mediei, a avut un efect de descurajare asupra libertății editoriale, împiedicând accesul alegătorilor la informații pluraliste. Aceasta a mai menționat că modificările au introdus restricții nejustificate în ceea ce privește accesul la informații prin extinderea definiției informațiilor care nu fac obiectul divulgării și prin creșterea taxei pentru tratarea cererilor de acces la informații.

| (31) | În observațiile sale de încheiere din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru drepturile omului al ONU și-a exprimat îngrijorarea cu privire la legile și practicile ungare privind mass-media, care restricționează libertatea de opinie și de exprimare. Acesta era preocupat de faptul că, în urma modificărilor succesive, cadrul legislativ actual nu asigură pe deplin o presă necenzurată și neîngrădită. Comitetul a constatat cu îngrijorare că Consiliul mass-mediei și Autoritatea pentru mass-media nu dispun de suficientă autonomie pentru a-și îndeplini funcțiile și au competențe de reglementare și de sancționare prea extinse. |
| --- | --- |

(31)

În observațiile sale de încheiere din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru drepturile omului al ONU și-a exprimat îngrijorarea cu privire la legile și practicile ungare privind mass-media, care restricționează libertatea de opinie și de exprimare. Acesta era preocupat de faptul că, în urma modificărilor succesive, cadrul legislativ actual nu asigură pe deplin o presă necenzurată și neîngrădită. Comitetul a constatat cu îngrijorare că Consiliul mass-mediei și Autoritatea pentru mass-media nu dispun de suficientă autonomie pentru a-și îndeplini funcțiile și au competențe de reglementare și de sancționare prea extinse.

| (32) | La 13 aprilie 2018, reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-mediei a condamnat cu fermitate publicarea unei liste cu numele a peste 200 de persoane de către un organ de media din Ungaria care a susținut că peste 2 000 de persoane, inclusiv cele ale căror nume au fost incluse pe listă, sunt presupuse a lucra la „răsturnarea guvernului”. Lista a fost publicată de revista ungară Figyelő la 11 aprilie și include mulți ziariști și alți cetățeni. La 7 mai 2018, reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-mediei și-a exprimat îngrijorarea profundă cu privire la refuzul acreditării mai multor ziariști independenți, lucru care i-a împiedicat pe aceștia să relateze de la reuniunea inaugurală a noului parlament al Ungariei. În plus, s-a mai remarcat că un astfel de eveniment nu ar trebui utilizat ca instrument de limitare a conținutului relatărilor critice și că o astfel de practică stabilește un precedent nepotrivit pentru noul mandat legislativ al parlamentului Ungariei. |
| --- | --- |

(32)

La 13 aprilie 2018, reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-mediei a condamnat cu fermitate publicarea unei liste cu numele a peste 200 de persoane de către un organ de media din Ungaria care a susținut că peste 2 000 de persoane, inclusiv cele ale căror nume au fost incluse pe listă, sunt presupuse a lucra la „răsturnarea guvernului”. Lista a fost publicată de revista ungară Figyelő la 11 aprilie și include mulți ziariști și alți cetățeni. La 7 mai 2018, reprezentantul OSCE pentru libertatea mass-mediei și-a exprimat îngrijorarea profundă cu privire la refuzul acreditării mai multor ziariști independenți, lucru care i-a împiedicat pe aceștia să relateze de la reuniunea inaugurală a noului parlament al Ungariei. În plus, s-a mai remarcat că un astfel de eveniment nu ar trebui utilizat ca instrument de limitare a conținutului relatărilor critice și că o astfel de practică stabilește un precedent nepotrivit pentru noul mandat legislativ al parlamentului Ungariei.

Libertatea universitară

| (33) | La 6 octombrie 2017, Comisia de la Veneția a adoptat avizul cu privire la Legea XXV din 4 aprilie 2017 privind modificarea Legii CCIV din 2011 privind sistemul național de învățământ superior. Aceasta a concluzionat că introducerea unor norme mai stricte fără motive foarte solide, împreună cu termene-limită stricte și impunerea unor consecințe juridice severe pentru universități din străinătate care sunt deja stabilite în Ungaria și funcționează în mod legal de mulți ani, pare deosebit de problematică din perspectiva statului de drept și a principiilor și garanțiilor privind drepturile fundamentale. Aceste universități și studenții lor sunt protejate de reglementări naționale și internaționale privind libertatea universitară, libertatea de exprimare și de întrunire și dreptul la educație și libertatea acesteia. Comisia de la Veneția a recomandat autorităților ungare, în special, să se asigure că noile reglementări privind obligația de a deține un permis de muncă nu afectează în mod disproporționat libertatea universitară și sunt aplicate într-un mod nediscriminatoriu și flexibil fără a pune în pericol calitatea și caracterul internațional al instruirii deja oferite de universitățile existente. Preocupările privind modificarea Legii CCIV din 2011 referitoare la sistemul de învățământ superior au fost, de asemenea, împărtășite de raportorii speciali ai ONU privind libertatea de opinie și de exprimare, în declarația lor din 11 aprilie 2017 cu privire la dreptul la libertatea de întrunire pașnică și de asociere și la drepturile culturale. În observațiile finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU a luat act de lipsa unei justificări suficiente pentru impunerea unor astfel de restricții cu privire la libertatea de gândire, de exprimare și de asociere, precum și la libertatea universitară. |
| --- | --- |

(33)

La 6 octombrie 2017, Comisia de la Veneția a adoptat avizul cu privire la Legea XXV din 4 aprilie 2017 privind modificarea Legii CCIV din 2011 privind sistemul național de învățământ superior. Aceasta a concluzionat că introducerea unor norme mai stricte fără motive foarte solide, împreună cu termene-limită stricte și impunerea unor consecințe juridice severe pentru universități din străinătate care sunt deja stabilite în Ungaria și funcționează în mod legal de mulți ani, pare deosebit de problematică din perspectiva statului de drept și a principiilor și garanțiilor privind drepturile fundamentale. Aceste universități și studenții lor sunt protejate de reglementări naționale și internaționale privind libertatea universitară, libertatea de exprimare și de întrunire și dreptul la educație și libertatea acesteia. Comisia de la Veneția a recomandat autorităților ungare, în special, să se asigure că noile reglementări privind obligația de a deține un permis de muncă nu afectează în mod disproporționat libertatea universitară și sunt aplicate într-un mod nediscriminatoriu și flexibil fără a pune în pericol calitatea și caracterul internațional al instruirii deja oferite de universitățile existente. Preocupările privind modificarea Legii CCIV din 2011 referitoare la sistemul de învățământ superior au fost, de asemenea, împărtășite de raportorii speciali ai ONU privind libertatea de opinie și de exprimare, în declarația lor din 11 aprilie 2017 cu privire la dreptul la libertatea de întrunire pașnică și de asociere și la drepturile culturale. În observațiile finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU a luat act de lipsa unei justificări suficiente pentru impunerea unor astfel de restricții cu privire la libertatea de gândire, de exprimare și de asociere, precum și la libertatea universitară.

| (34) | La 17 octombrie 2017, Parlamentul Ungariei a prelungit până la 1 ianuarie 2019 termenul-limită pentru ca universitățile străine care își desfășoară activitatea în țară să îndeplinească noile criterii, la cererea explicită a instituțiilor interesate și în urma recomandării președinției Conferinței rectorilor din Ungaria. Comisia de la Veneția a salutat această prelungire. Negocierile dintre guvernul ungar și instituțiile străine de învățământ superior afectate, în special Universitatea Central Europeană, sunt încă în curs de desfășurare, în timp ce pentru universitățile străine incertitudinea juridică persistă, chiar dacă Universitatea Central Europeană s-a conformat în timp util noilor cerințe. |
| --- | --- |

(34)

La 17 octombrie 2017, Parlamentul Ungariei a prelungit până la 1 ianuarie 2019 termenul-limită pentru ca universitățile străine care își desfășoară activitatea în țară să îndeplinească noile criterii, la cererea explicită a instituțiilor interesate și în urma recomandării președinției Conferinței rectorilor din Ungaria. Comisia de la Veneția a salutat această prelungire. Negocierile dintre guvernul ungar și instituțiile străine de învățământ superior afectate, în special Universitatea Central Europeană, sunt încă în curs de desfășurare, în timp ce pentru universitățile străine incertitudinea juridică persistă, chiar dacă Universitatea Central Europeană s-a conformat în timp util noilor cerințe.

| (35) | La 7 decembrie 2017, Comisia a luat decizia să sesizeze Curtea de Justiție a Uniunii Europene privind Ungaria, motivând că modificarea la Legea privind învățământul superior național din 2011 restricționează în mod disproporționat activitatea universităților din UE și din afara UE, și că legea trebuie să fie realiniată la dreptul Uniunii; Comisia a constatat că noua legislație contravine dreptului la libertatea universitară, dreptului la educație și libertății de a desfășura o activitate comercială prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”) și obligațiilor juridice ale Uniunii în temeiul dreptului comercial internațional. |
| --- | --- |

(35)

La 7 decembrie 2017, Comisia a luat decizia să sesizeze Curtea de Justiție a Uniunii Europene privind Ungaria, motivând că modificarea la Legea privind învățământul superior național din 2011 restricționează în mod disproporționat activitatea universităților din UE și din afara UE, și că legea trebuie să fie realiniată la dreptul Uniunii; Comisia a constatat că noua legislație contravine dreptului la libertatea universitară, dreptului la educație și libertății de a desfășura o activitate comercială prevăzute în Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene („Carta”) și obligațiilor juridice ale Uniunii în temeiul dreptului comercial internațional.

| (36) | La 9 august 2018 a fost făcută publică informația că guvernul Ungariei intenționează să pună capăt programului de masterat în domeniul studiilor de gen de la Universitatea Eötvös Loránd, instituție de stat, și să refuze să recunoască masteratul în studii de gen de la Universitatea Central Europeană, instituție privată. Parlamentul subliniază că o interpretare eronată a noțiunii de gen a dominat discursul public în Ungaria și regretă această interpretare eronată intenționată a termenilor „gen” și „egalitate de gen”. Parlamentul European condamnă atacurile asupra libertății învățământului și cercetării, în special în domeniul studiilor de gen, al căror scop este de a analiza raporturile de putere, discriminarea și relațiile între sexe în societate și de a găsi soluții la forme de inegalitate și care au devenit ținta unor campanii de defăimare; Parlamentul European cere ca principiul democratic fundamental al libertății educației să fie restabilit pe deplin și apărat. |
| --- | --- |

(36)

La 9 august 2018 a fost făcută publică informația că guvernul Ungariei intenționează să pună capăt programului de masterat în domeniul studiilor de gen de la Universitatea Eötvös Loránd, instituție de stat, și să refuze să recunoască masteratul în studii de gen de la Universitatea Central Europeană, instituție privată. Parlamentul subliniază că o interpretare eronată a noțiunii de gen a dominat discursul public în Ungaria și regretă această interpretare eronată intenționată a termenilor „gen” și „egalitate de gen”. Parlamentul European condamnă atacurile asupra libertății învățământului și cercetării, în special în domeniul studiilor de gen, al căror scop este de a analiza raporturile de putere, discriminarea și relațiile între sexe în societate și de a găsi soluții la forme de inegalitate și care au devenit ținta unor campanii de defăimare; Parlamentul European cere ca principiul democratic fundamental al libertății educației să fie restabilit pe deplin și apărat.

Libertatea religioasă

| (37) | La 30 decembrie 2011, Parlamentul Ungariei a adoptat Legea CCVI din 2011 privind dreptul la libertatea de conștiință și de religie și statutul juridic al bisericilor, confesiunilor și comunităților religioase din Ungaria, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2012. Legea a reexaminat personalitatea juridică a multor organizații religioase și a redus numărul bisericilor recunoscute în mod legal în Ungaria la 14. La 16 decembrie 2011, Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a comunicat preocupările sale cu privire la această lege într-o scrisoare trimisă autorităților ungare. În februarie 2012, ca răspuns la presiunea internațională, Parlamentul Ungariei a mărit numărul de bisericilor recunoscute la 31. La 19 martie 2012, Comisia de la Veneția a adoptat avizul referitor la Legea CCVI din 2011 privind dreptul la libertatea de conștiință și de religie și statutul juridic al bisericilor, al confesiunilor și comunităților religioase din Ungaria, în care a indicat că Legea stabilește o serie de cerințe care sunt exagerate și se bazează pe criterii arbitrare în ceea ce privește recunoașterea unei biserici. În plus, Comisia de la Veneția a indicat faptul că legea a dus la un proces de radiere a sute de biserici recunoscute anterior în mod legal și că legea cauzează, într-o anumită măsură, un tratament inegal și chiar discriminatoriu al convingerilor și comunităților religioase, în funcție de faptul dacă acestea sunt recunoscute sau nu. |
| --- | --- |

(37)

La 30 decembrie 2011, Parlamentul Ungariei a adoptat Legea CCVI din 2011 privind dreptul la libertatea de conștiință și de religie și statutul juridic al bisericilor, confesiunilor și comunităților religioase din Ungaria, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2012. Legea a reexaminat personalitatea juridică a multor organizații religioase și a redus numărul bisericilor recunoscute în mod legal în Ungaria la 14. La 16 decembrie 2011, Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a comunicat preocupările sale cu privire la această lege într-o scrisoare trimisă autorităților ungare. În februarie 2012, ca răspuns la presiunea internațională, Parlamentul Ungariei a mărit numărul de bisericilor recunoscute la 31. La 19 martie 2012, Comisia de la Veneția a adoptat avizul referitor la Legea CCVI din 2011 privind dreptul la libertatea de conștiință și de religie și statutul juridic al bisericilor, al confesiunilor și comunităților religioase din Ungaria, în care a indicat că Legea stabilește o serie de cerințe care sunt exagerate și se bazează pe criterii arbitrare în ceea ce privește recunoașterea unei biserici. În plus, Comisia de la Veneția a indicat faptul că legea a dus la un proces de radiere a sute de biserici recunoscute anterior în mod legal și că legea cauzează, într-o anumită măsură, un tratament inegal și chiar discriminatoriu al convingerilor și comunităților religioase, în funcție de faptul dacă acestea sunt recunoscute sau nu.

| (38) | În februarie 2013, Curtea Constituțională a Ungariei a statuat că radierea bisericilor recunoscute fusese neconstituțională. Ca răspuns la Hotărârea Curții Constituționale, Parlamentul Ungariei a modificat Legea fundamentală în martie 2013. În iunie și în septembrie 2013, parlamentul ungar a modificat Legea CCVI din 2011 creând o clasificare pe două niveluri ce constă în „comunități religioase” și „biserici încorporate”. În septembrie 2013, parlamentul ungar a modificat, de asemenea, Legea fundamentală pentru a-și acorda în mod explicit autoritatea de a selecta comunități religioase pentru „cooperarea” cu statul în serviciul „activităților de interes public”, acordându-și o putere discreționară de a recunoaște o organizație religioasă cu o majoritate de două treimi a voturilor. |
| --- | --- |

(38)

În februarie 2013, Curtea Constituțională a Ungariei a statuat că radierea bisericilor recunoscute fusese neconstituțională. Ca răspuns la Hotărârea Curții Constituționale, Parlamentul Ungariei a modificat Legea fundamentală în martie 2013. În iunie și în septembrie 2013, parlamentul ungar a modificat Legea CCVI din 2011 creând o clasificare pe două niveluri ce constă în „comunități religioase” și „biserici încorporate”. În septembrie 2013, parlamentul ungar a modificat, de asemenea, Legea fundamentală pentru a-și acorda în mod explicit autoritatea de a selecta comunități religioase pentru „cooperarea” cu statul în serviciul „activităților de interes public”, acordându-și o putere discreționară de a recunoaște o organizație religioasă cu o majoritate de două treimi a voturilor.

| (39) | În Hotărârea sa din 8 aprilie 2014, Magyar Keresztény Mennonita Egyház și alții/ Ungaria, CEDO a statuat că Ungaria încălcase libertatea de asociere, interpretată în sensul libertății de conștiință și de religie. Curtea Constituțională a Ungariei a constatat că anumite norme care reglementează condițiile de recunoaștere a statutului de biserică au fost neconstituționale și a dispus legiuitorului să asigure conformitatea normelor relevante cu cerințele Convenției europene a drepturilor omului. În consecință, legea respectivă a fost înaintată Parlamentului în decembrie 2015, dar nu a obținut majoritatea necesară. Executarea hotărârii respective este încă pendinte. |
| --- | --- |

(39)

În Hotărârea sa din 8 aprilie 2014, Magyar Keresztény Mennonita Egyház și alții/ Ungaria, CEDO a statuat că Ungaria încălcase libertatea de asociere, interpretată în sensul libertății de conștiință și de religie. Curtea Constituțională a Ungariei a constatat că anumite norme care reglementează condițiile de recunoaștere a statutului de biserică au fost neconstituționale și a dispus legiuitorului să asigure conformitatea normelor relevante cu cerințele Convenției europene a drepturilor omului. În consecință, legea respectivă a fost înaintată Parlamentului în decembrie 2015, dar nu a obținut majoritatea necesară. Executarea hotărârii respective este încă pendinte.

Libertatea de asociere

| (40) | La 9 iulie 2014, comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a indicat în scrisoarea sa adresată autorităților ungare că era îngrijorat de retorica stigmatizantă folosită de politicienii ce pun la îndoială legitimitatea activității ONG-urilor în contextul auditurilor efectuate de către Biroul de control al guvernului ungar la ONG-urile care aveau calitatea de operatori și care beneficiau de sprijin din partea Fondului pentru ONG-uri al subvențiilor din partea SEE/Norvegiei. Guvernul maghiar a semnat un acord cu fondul și, prin urmare, plățile subvențiilor continuă să fie efectuate.. În perioada 8-16 februarie 2016, raportorul special al ONU privind situația apărătorilor drepturilor omului a vizitat Ungaria și a indicat în raportul său că provocări semnificative sunt generate de cadrul juridic existent care reglementează exercitarea libertăților fundamentale, cum ar fi dreptul la libertatea de opinie și de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere, și că legislația referitoare la securitatea națională și migrația poate avea, de asemenea, un impact restrictiv asupra mediului societății civile. |
| --- | --- |

(40)

La 9 iulie 2014, comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a indicat în scrisoarea sa adresată autorităților ungare că era îngrijorat de retorica stigmatizantă folosită de politicienii ce pun la îndoială legitimitatea activității ONG-urilor în contextul auditurilor efectuate de către Biroul de control al guvernului ungar la ONG-urile care aveau calitatea de operatori și care beneficiau de sprijin din partea Fondului pentru ONG-uri al subvențiilor din partea SEE/Norvegiei. Guvernul maghiar a semnat un acord cu fondul și, prin urmare, plățile subvențiilor continuă să fie efectuate.. În perioada 8-16 februarie 2016, raportorul special al ONU privind situația apărătorilor drepturilor omului a vizitat Ungaria și a indicat în raportul său că provocări semnificative sunt generate de cadrul juridic existent care reglementează exercitarea libertăților fundamentale, cum ar fi dreptul la libertatea de opinie și de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere, și că legislația referitoare la securitatea națională și migrația poate avea, de asemenea, un impact restrictiv asupra mediului societății civile.

| (41) | În aprilie 2017, un proiect de lege privind transparența organizațiilor care primesc sprijin din străinătate a fost introdus în Parlamentul ungar cu scopul declarat de a introduce cerințe referitoare la prevenirea spălării banilor sau a terorismului. În 2013, Comisia de la Veneția a recunoscut că pot exista mai multe motive pentru ca un stat să restricționeze finanțarea externă, inclusiv prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului, însă aceste scopuri legitime nu ar trebui să fie utilizate ca pretext pentru a controla ONG-urile sau pentru a le restrânge capacitatea de a-și desfășura activitatea legitimă, în special în domeniul apărării drepturilor omului. La 26 aprilie 2017, Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a adresat o scrisoare președintelui Adunării Naționale a Ungariei, observând că proiectul de lege a fost introdus în contextul continuării retoricii antagoniste a anumitor membri ai coaliției de la guvernare, care au etichetat în mod public o serie de ONG-uri drept „agenți străini” în funcție de sursa lor de finanțare și au pus sub semnul întrebării legitimitatea acestora; cu toate acestea, termenul de „agenți străini” a lipsit din proiect. Preocupări similare au fost exprimate în declarația din 7 martie 2017 a președintelui Conferinței ONGI-urilor a Consiliului Europei și a președintelui Consiliului de experți privind Legea referitoare la ONG-uri, precum și în avizul din 24 aprilie 2017 elaborat de Consiliul de experți privind Legea referitoare la ONG-uri și în declarația din 15 mai 2017 a raportorilor speciali ai ONU privind situația apărătorilor drepturilor omului și privind promovarea și protejarea dreptului la libertatea de opinie și de exprimare. |
| --- | --- |

(41)

În aprilie 2017, un proiect de lege privind transparența organizațiilor care primesc sprijin din străinătate a fost introdus în Parlamentul ungar cu scopul declarat de a introduce cerințe referitoare la prevenirea spălării banilor sau a terorismului. În 2013, Comisia de la Veneția a recunoscut că pot exista mai multe motive pentru ca un stat să restricționeze finanțarea externă, inclusiv prevenirea spălării banilor și a finanțării terorismului, însă aceste scopuri legitime nu ar trebui să fie utilizate ca pretext pentru a controla ONG-urile sau pentru a le restrânge capacitatea de a-și desfășura activitatea legitimă, în special în domeniul apărării drepturilor omului. La 26 aprilie 2017, Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a adresat o scrisoare președintelui Adunării Naționale a Ungariei, observând că proiectul de lege a fost introdus în contextul continuării retoricii antagoniste a anumitor membri ai coaliției de la guvernare, care au etichetat în mod public o serie de ONG-uri drept „agenți străini” în funcție de sursa lor de finanțare și au pus sub semnul întrebării legitimitatea acestora; cu toate acestea, termenul de „agenți străini” a lipsit din proiect. Preocupări similare au fost exprimate în declarația din 7 martie 2017 a președintelui Conferinței ONGI-urilor a Consiliului Europei și a președintelui Consiliului de experți privind Legea referitoare la ONG-uri, precum și în avizul din 24 aprilie 2017 elaborat de Consiliul de experți privind Legea referitoare la ONG-uri și în declarația din 15 mai 2017 a raportorilor speciali ai ONU privind situația apărătorilor drepturilor omului și privind promovarea și protejarea dreptului la libertatea de opinie și de exprimare.

| (42) | La 13 iunie 2017, Parlamentul Ungariei a adoptat proiectul de lege cu câteva modificări. În avizul său din 20 iunie 2017, Comisia de la Veneția a recunoscut că termenul de „organizație care primește sprijin din străinătate” este neutru și descriptiv și că unele din aceste modificări reprezintă o îmbunătățire importantă, dar, în același timp, alte îngrijorări nu au fost luate în considerare, iar modificările nu au fost suficiente pentru a atenua preocupările cu privire la faptul că legea ar cauza un amestec disproporționat și inutil în libertatea de asociere și în libertatea de exprimare, în dreptul la confidențialitate și în interzicerea discriminării. În observațiile sale de încheiere din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru drepturile omului al ONU a luat act de lipsa unei justificări suficiente pentru impunerea acestor cerințe, care par a face parte dintr-o încercare de a discredita anumite ONG-uri, inclusiv ONG-urile specializate în protecția drepturilor omului în Ungaria. |
| --- | --- |

(42)

La 13 iunie 2017, Parlamentul Ungariei a adoptat proiectul de lege cu câteva modificări. În avizul său din 20 iunie 2017, Comisia de la Veneția a recunoscut că termenul de „organizație care primește sprijin din străinătate” este neutru și descriptiv și că unele din aceste modificări reprezintă o îmbunătățire importantă, dar, în același timp, alte îngrijorări nu au fost luate în considerare, iar modificările nu au fost suficiente pentru a atenua preocupările cu privire la faptul că legea ar cauza un amestec disproporționat și inutil în libertatea de asociere și în libertatea de exprimare, în dreptul la confidențialitate și în interzicerea discriminării. În observațiile sale de încheiere din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru drepturile omului al ONU a luat act de lipsa unei justificări suficiente pentru impunerea acestor cerințe, care par a face parte dintr-o încercare de a discredita anumite ONG-uri, inclusiv ONG-urile specializate în protecția drepturilor omului în Ungaria.

| (43) | La 7 decembrie 2017, Comisia a decis să inițieze procedurile judiciare împotriva Ungariei pentru neîndeplinirea obligațiilor care îi revin acesteia în temeiul dispozițiilor din Tratat privind libera circulație a capitalurilor, din cauza unor prevederi din Legea privind ONG-urilor care, în opinia Comisiei, discriminează în mod indirect și restricționează în mod disproporționat donațiile primite din străinătate de organizațiile societății civile. În plus, Comisia a susținut că Ungaria a încălcat dreptul la libertatea de asociere și drepturile la protecția vieții private și a datelor cu caracter personal consacrate în Cartă, interpretate coroborat cu dispozițiile din Tratat privind libera circulație a capitalurilor, prevăzute la articolul 26 alineatul (2) și la articolele 56 și 63 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene. |
| --- | --- |

(43)

La 7 decembrie 2017, Comisia a decis să inițieze procedurile judiciare împotriva Ungariei pentru neîndeplinirea obligațiilor care îi revin acesteia în temeiul dispozițiilor din Tratat privind libera circulație a capitalurilor, din cauza unor prevederi din Legea privind ONG-urilor care, în opinia Comisiei, discriminează în mod indirect și restricționează în mod disproporționat donațiile primite din străinătate de organizațiile societății civile. În plus, Comisia a susținut că Ungaria a încălcat dreptul la libertatea de asociere și drepturile la protecția vieții private și a datelor cu caracter personal consacrate în Cartă, interpretate coroborat cu dispozițiile din Tratat privind libera circulație a capitalurilor, prevăzute la articolul 26 alineatul (2) și la articolele 56 și 63 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene.

| (44) | În februarie 2018, guvernul ungar a prezentat un pachet legislativ constând în trei proiecte de lege (T/19776, T/19775, T/19774). La 14 februarie 2018, președintele Conferinței ONG-urilor internaționale din cadrul Consiliului Europei și președintele Consiliului de experți privind legislația ONG-urilor au făcut o declarație în care au afirmat că pachetul în cauză nu respectă libertatea de asociere, în special în cazul ONG-urilor care se ocupă de migranți. La 15 februarie 2018, comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului a exprimat preocupări similare. La 8 martie 2018, raportorul special al ONU privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare, raportorul special privind situația apărătorilor drepturilor omului, expertul independent privind drepturile omului și solidaritatea internațională, raportorul special pentru drepturile omului ale migranților și raportorul special privind formele actuale de rasism, discriminarea rasială, xenofobia și formele de intoleranță conexe au avertizat că proiectul de lege va duce la restricții nejustificate privind libertatea de asociere și libertatea de exprimare în Ungaria. În observațiile sale finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat preocuparea față de faptul că, făcând aluzie la „supraviețuirea națiunii” și la protecția cetățenilor și a culturii și făcând legătura între activitatea ONG-urilor și o presupusă conspirație internațională, pachetul legislativ ar stigmatiza ONG-urile și le-ar limita capacitatea de a-și desfășura activitățile importante în sprijinul drepturilor omului și, în special, al drepturilor refugiaților, solicitanților de azil și migranților. Comitetul este preocupat, de asemenea, de faptul că impunerea unor restricții asupra finanțării externe a ONG-urilor ar putea fi un instrument de aplicare a unei presiuni nelegitime asupra acestora și de interferență nejustificată în activitățile lor. Unul dintre proiectele de lege viza impozitarea eventualelor fonduri ale ONG-urilor primite din afara Ungariei, inclusiv finanțarea din partea Uniunii, cu o rată de 25 %; de asemenea, pachetul legislativ ar priva ONG-urile de căi de atac judiciare împotriva deciziilor arbitrare. La 22 martie 2018, Comisia pentru afaceri juridice și drepturile omului din cadrul Adunării Parlamentare a Consiliului Europei a solicitat un aviz al Comisiei de la Veneția cu privire la proiectul de pachet legislativ. |
| --- | --- |

(44)

În februarie 2018, guvernul ungar a prezentat un pachet legislativ constând în trei proiecte de lege (T/19776, T/19775, T/19774). La 14 februarie 2018, președintele Conferinței ONG-urilor internaționale din cadrul Consiliului Europei și președintele Consiliului de experți privind legislația ONG-urilor au făcut o declarație în care au afirmat că pachetul în cauză nu respectă libertatea de asociere, în special în cazul ONG-urilor care se ocupă de migranți. La 15 februarie 2018, comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului a exprimat preocupări similare. La 8 martie 2018, raportorul special al ONU privind promovarea și protecția dreptului la libertatea de opinie și de exprimare, raportorul special privind situația apărătorilor drepturilor omului, expertul independent privind drepturile omului și solidaritatea internațională, raportorul special pentru drepturile omului ale migranților și raportorul special privind formele actuale de rasism, discriminarea rasială, xenofobia și formele de intoleranță conexe au avertizat că proiectul de lege va duce la restricții nejustificate privind libertatea de asociere și libertatea de exprimare în Ungaria. În observațiile sale finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat preocuparea față de faptul că, făcând aluzie la „supraviețuirea națiunii” și la protecția cetățenilor și a culturii și făcând legătura între activitatea ONG-urilor și o presupusă conspirație internațională, pachetul legislativ ar stigmatiza ONG-urile și le-ar limita capacitatea de a-și desfășura activitățile importante în sprijinul drepturilor omului și, în special, al drepturilor refugiaților, solicitanților de azil și migranților. Comitetul este preocupat, de asemenea, de faptul că impunerea unor restricții asupra finanțării externe a ONG-urilor ar putea fi un instrument de aplicare a unei presiuni nelegitime asupra acestora și de interferență nejustificată în activitățile lor. Unul dintre proiectele de lege viza impozitarea eventualelor fonduri ale ONG-urilor primite din afara Ungariei, inclusiv finanțarea din partea Uniunii, cu o rată de 25 %; de asemenea, pachetul legislativ ar priva ONG-urile de căi de atac judiciare împotriva deciziilor arbitrare. La 22 martie 2018, Comisia pentru afaceri juridice și drepturile omului din cadrul Adunării Parlamentare a Consiliului Europei a solicitat un aviz al Comisiei de la Veneția cu privire la proiectul de pachet legislativ.

| (45) | La 29 mai 2018, guvernul Ungariei a prezentat un proiect de lege de modificare a anumitor legi privind măsurile de combatere a imigrației ilegale (T/333). Proiectul este o versiune revizuită a pachetului legislativ anterior și propune sancțiuni penale pentru „facilitarea imigrației ilegale”. În aceeași zi, Biroul Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați a solicitat retragerea propunerii și și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că aceste propuneri, în cazul în care ar fi adoptate, ar priva persoanele care sunt forțate să își abandoneze casele de ajutor și de servicii vitale și ar amplifica în continuare discursul public tensionat și creșterea atitudinilor xenofobe. La 1 iunie 2018, comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului a exprimat preocupări similare. La 31 mai 2018, președintele Comisiei pentru afaceri juridice și drepturile omului din cadrul Adunării Parlamentare a Consiliului Europei a confirmat solicitarea unui aviz al Comisiei de la Veneția cu privire la noua propunere. Proiectul a fost adoptat la 20 iunie 2018, înainte de emiterea avizului de către Comisia de la Veneția. La 21 iunie 2018, Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului a condamnat decizia Parlamentului Ungariei. La 22 iunie 2018, Comisia de la Veneția și Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului au indicat că dispoziția privind răspunderea penală poate descuraja activitățile protejate de organizare și de exprimare și încalcă dreptul la libertatea de asociere și de exprimare și ar trebui, prin urmare, să fie abrogată. La 19 iulie 2018, Comisia a trimis Ungariei o scrisoare de punere în întârziere privind noile legi care incriminează activitățile de sprijinire a depunerii de cereri de azil și de ședere și care limitează și mai mult dreptul de a cere azil. |
| --- | --- |

(45)

La 29 mai 2018, guvernul Ungariei a prezentat un proiect de lege de modificare a anumitor legi privind măsurile de combatere a imigrației ilegale (T/333). Proiectul este o versiune revizuită a pachetului legislativ anterior și propune sancțiuni penale pentru „facilitarea imigrației ilegale”. În aceeași zi, Biroul Înaltului Comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru Refugiați a solicitat retragerea propunerii și și-a exprimat îngrijorarea cu privire la faptul că aceste propuneri, în cazul în care ar fi adoptate, ar priva persoanele care sunt forțate să își abandoneze casele de ajutor și de servicii vitale și ar amplifica în continuare discursul public tensionat și creșterea atitudinilor xenofobe. La 1 iunie 2018, comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului a exprimat preocupări similare. La 31 mai 2018, președintele Comisiei pentru afaceri juridice și drepturile omului din cadrul Adunării Parlamentare a Consiliului Europei a confirmat solicitarea unui aviz al Comisiei de la Veneția cu privire la noua propunere. Proiectul a fost adoptat la 20 iunie 2018, înainte de emiterea avizului de către Comisia de la Veneția. La 21 iunie 2018, Înaltul Comisar al ONU pentru drepturile omului a condamnat decizia Parlamentului Ungariei. La 22 iunie 2018, Comisia de la Veneția și Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului au indicat că dispoziția privind răspunderea penală poate descuraja activitățile protejate de organizare și de exprimare și încalcă dreptul la libertatea de asociere și de exprimare și ar trebui, prin urmare, să fie abrogată. La 19 iulie 2018, Comisia a trimis Ungariei o scrisoare de punere în întârziere privind noile legi care incriminează activitățile de sprijinire a depunerii de cereri de azil și de ședere și care limitează și mai mult dreptul de a cere azil.

Dreptul la egalitatea de tratament

| (46) | În perioada 17-27 mai 2016 Grupul de lucru al ONU privind discriminarea împotriva femeilor în legislație și în practică a vizitat Ungaria. În raportul său, Grupul de lucru a precizat că familia în forma ei conservatoare, a cărei protecție este garantată ca fiind esențială pentru supraviețuirea națională, nu ar trebui să fie considerată mai importantă decât drepturile politice, economice și sociale ale femeilor și decât capacitarea lor. Grupul de lucru a subliniat, de asemenea, că dreptul la tratament egal al femeilor nu poate fi considerat doar din perspectiva protecției grupurilor vulnerabile din care mai fac parte copiii, vârstnicii și persoanele cu handicap, deoarece femeile fac parte integrantă din toate aceste grupuri. Noile manuale școlare conțin încă stereotipuri de gen, înfățișând femeile în primul rând ca mame și soții, iar în câteva cazuri prezentând mamele ca mai puțin inteligente decât tații. Pe de altă parte, grupul de lucru a recunoscut eforturile guvernului ungar de sprijinire a concilierii vieții profesionale cu viața de familie prin introducerea unor dispoziții generoase în sistemul de sprijinire a familiei și în legătură cu educația și îngrijirea copiilor preșcolari. În raportul său adoptat la 27 iunie 2018, misiunea limitată de observare a alegerilor desfășurată de Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului la alegerile parlamentare din Ungaria din 2018 a declarat că femeile rămân subreprezentate în viața politică și că nu există cerințe legale de promovare a echilibrului de gen în alegeri. Deși un partid important a plasat o femeie în fruntea listei naționale, iar unele partide au abordat chestiuni legate de gen în programele lor, tema capacitării femeilor a beneficiat de o atenție redusă în campanie, inclusiv în mass-media. |
| --- | --- |

(46)

În perioada 17-27 mai 2016 Grupul de lucru al ONU privind discriminarea împotriva femeilor în legislație și în practică a vizitat Ungaria. În raportul său, Grupul de lucru a precizat că familia în forma ei conservatoare, a cărei protecție este garantată ca fiind esențială pentru supraviețuirea națională, nu ar trebui să fie considerată mai importantă decât drepturile politice, economice și sociale ale femeilor și decât capacitarea lor. Grupul de lucru a subliniat, de asemenea, că dreptul la tratament egal al femeilor nu poate fi considerat doar din perspectiva protecției grupurilor vulnerabile din care mai fac parte copiii, vârstnicii și persoanele cu handicap, deoarece femeile fac parte integrantă din toate aceste grupuri. Noile manuale școlare conțin încă stereotipuri de gen, înfățișând femeile în primul rând ca mame și soții, iar în câteva cazuri prezentând mamele ca mai puțin inteligente decât tații. Pe de altă parte, grupul de lucru a recunoscut eforturile guvernului ungar de sprijinire a concilierii vieții profesionale cu viața de familie prin introducerea unor dispoziții generoase în sistemul de sprijinire a familiei și în legătură cu educația și îngrijirea copiilor preșcolari. În raportul său adoptat la 27 iunie 2018, misiunea limitată de observare a alegerilor desfășurată de Biroul OSCE pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului la alegerile parlamentare din Ungaria din 2018 a declarat că femeile rămân subreprezentate în viața politică și că nu există cerințe legale de promovare a echilibrului de gen în alegeri. Deși un partid important a plasat o femeie în fruntea listei naționale, iar unele partide au abordat chestiuni legate de gen în programele lor, tema capacitării femeilor a beneficiat de o atenție redusă în campanie, inclusiv în mass-media.

| (47) | În observațiile sale finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU a salutat semnarea Convenției de la Istanbul, dar și-a exprimat regretul că atitudinile patriarhale stereotipice domină în continuare în Ungaria în ceea ce privește poziția femeilor în societate și a luat act cu preocupare de afirmațiile discriminatorii ale unor personalități politice la adresa femeilor. Comitetul a constatat, de asemenea, că Codul Penal din Ungaria nu le protejează pe deplin pe femeile care sunt victime ale violenței în familie. Comitetul și-a exprimat preocuparea în legătură cu faptul că femeile sunt subreprezentate în posturile de decizie din sectorul public, în special în ministere și în Parlamentul ungar. Convenția de la Istanbul nu a fost încă ratificată. |
| --- | --- |

(47)

În observațiile sale finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU a salutat semnarea Convenției de la Istanbul, dar și-a exprimat regretul că atitudinile patriarhale stereotipice domină în continuare în Ungaria în ceea ce privește poziția femeilor în societate și a luat act cu preocupare de afirmațiile discriminatorii ale unor personalități politice la adresa femeilor. Comitetul a constatat, de asemenea, că Codul Penal din Ungaria nu le protejează pe deplin pe femeile care sunt victime ale violenței în familie. Comitetul și-a exprimat preocuparea în legătură cu faptul că femeile sunt subreprezentate în posturile de decizie din sectorul public, în special în ministere și în Parlamentul ungar. Convenția de la Istanbul nu a fost încă ratificată.

| (48) | Legea fundamentală a Ungariei prevede dispoziții obligatorii pentru protecția locurilor de muncă ale părinților și pentru garantarea principiului egalității de tratament; prin urmare, există norme speciale în materie de legislație a muncii pentru femei și pentru mamele și tații care cresc copii. La 27 aprilie 2017, Comisia a emis un aviz motivat în care a solicitat Ungariei să implementeze corect Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), dat fiind faptul că legislația ungară prevede o excepție de la interzicerea discriminării din motive de sex mult mai extinsă decât excepția prevăzută în directiva în cauză. La aceeași dată, Comisia a emis un aviz motivat adresat Ungariei pentru nerespectarea Directivei 92/85/CEE a Consiliului (4) care prevede că angajatorii au datoria să adapteze condițiile de muncă pentru angajatele însărcinate sau care alăptează, pentru a evita riscurile la adresa sănătății și siguranței lor. Guvernul ungar s-a angajat să modifice dispozițiile necesare din Legea CXXV din 2003 privind egalitatea de tratament și promovarea egalității de șanse, precum și Legea I din 2012 privind Codul muncii. Ca urmare, la 7 iunie 2018 cazul a fost închis. |
| --- | --- |

(48)

Legea fundamentală a Ungariei prevede dispoziții obligatorii pentru protecția locurilor de muncă ale părinților și pentru garantarea principiului egalității de tratament; prin urmare, există norme speciale în materie de legislație a muncii pentru femei și pentru mamele și tații care cresc copii. La 27 aprilie 2017, Comisia a emis un aviz motivat în care a solicitat Ungariei să implementeze corect Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului (3), dat fiind faptul că legislația ungară prevede o excepție de la interzicerea discriminării din motive de sex mult mai extinsă decât excepția prevăzută în directiva în cauză. La aceeași dată, Comisia a emis un aviz motivat adresat Ungariei pentru nerespectarea Directivei 92/85/CEE a Consiliului (4) care prevede că angajatorii au datoria să adapteze condițiile de muncă pentru angajatele însărcinate sau care alăptează, pentru a evita riscurile la adresa sănătății și siguranței lor. Guvernul ungar s-a angajat să modifice dispozițiile necesare din Legea CXXV din 2003 privind egalitatea de tratament și promovarea egalității de șanse, precum și Legea I din 2012 privind Codul muncii. Ca urmare, la 7 iunie 2018 cazul a fost închis.

| (49) | În observațiile sale finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat preocuparea cu privire la faptul că interzicerea prin Constituție a discriminării nu enumeră explicit orientarea sexuală și identitatea de gen printre motivele de discriminare, precum și că definiția restrictivă pe care o dă familiei ar putea genera discriminare, deoarece nu include anumite tipuri de familii, inclusiv cuplurile de același sex. Comitetul este preocupat, de asemenea, de actele de violență și de dominanța stereotipurilor negative și a prejudecăților împotriva persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale și transgen, îndeosebi în domeniul ocupării forței de muncă și al educației. |
| --- | --- |

(49)

În observațiile sale finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat preocuparea cu privire la faptul că interzicerea prin Constituție a discriminării nu enumeră explicit orientarea sexuală și identitatea de gen printre motivele de discriminare, precum și că definiția restrictivă pe care o dă familiei ar putea genera discriminare, deoarece nu include anumite tipuri de familii, inclusiv cuplurile de același sex. Comitetul este preocupat, de asemenea, de actele de violență și de dominanța stereotipurilor negative și a prejudecăților împotriva persoanelor lesbiene, homosexuale, bisexuale și transgen, îndeosebi în domeniul ocupării forței de muncă și al educației.

| (50) | De asemenea, în observațiile finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU a menționat internarea forțată în instituții medicale, izolarea și tratamentul cu forța aplicat unui număr mare de persoane cu handicapuri mintale, intelectuale și psihosociale, precum și relatările privind acte de violență, tratamente crude, inumane și degradante, și acuzațiile referitoare la un mare număr de decese neanchetate produse în instituțiile închise. |
| --- | --- |

(50)

De asemenea, în observațiile finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU a menționat internarea forțată în instituții medicale, izolarea și tratamentul cu forța aplicat unui număr mare de persoane cu handicapuri mintale, intelectuale și psihosociale, precum și relatările privind acte de violență, tratamente crude, inumane și degradante, și acuzațiile referitoare la un mare număr de decese neanchetate produse în instituțiile închise.

Drepturile persoanelor aparținând minorităților, inclusiv ale romilor și evreilor, și protejarea împotriva declarațiilor incitatoare la ură împotriva acestor minorități

| (51) | În raportul său în urma vizitei în Ungaria, publicat la 16 decembrie 2014, comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului a afirmat că este preocupat de deteriorarea situației în ceea ce privește rasismul și intoleranța din Ungaria, intoleranța la adresa romilor fiind cea mai evidentă formă de intoleranță, astfel cum o demonstrează actele grave de violență împotriva romilor și marșurile și patrulele paramilitare din satele locuite de romi. El a subliniat, de asemenea, că, în ciuda pozițiilor autorităților ungare, care au condamnat discursul antisemit, antisemitismul este o problemă recurentă, manifestându-se prin discursuri de incitare la ură și cazuri de violență împotriva evreilor sau bunurilor acestora. În plus, comisarul a menționat recrudescența xenofobiei îndreptate împotriva migranților, inclusiv a solicitanților de azil și a refugiaților, precum și a intoleranței la adresa altor grupuri sociale cum sunt persoanele LGBTI, săracii și persoanele fără adăpost. Comisia Europeană împotriva Rasismului și Xenofobiei (ECRI) a menționat preocupări similare în raportul său privind Ungaria, publicat la 9 iunie 2015. |
| --- | --- |

(51)

În raportul său în urma vizitei în Ungaria, publicat la 16 decembrie 2014, comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului a afirmat că este preocupat de deteriorarea situației în ceea ce privește rasismul și intoleranța din Ungaria, intoleranța la adresa romilor fiind cea mai evidentă formă de intoleranță, astfel cum o demonstrează actele grave de violență împotriva romilor și marșurile și patrulele paramilitare din satele locuite de romi. El a subliniat, de asemenea, că, în ciuda pozițiilor autorităților ungare, care au condamnat discursul antisemit, antisemitismul este o problemă recurentă, manifestându-se prin discursuri de incitare la ură și cazuri de violență împotriva evreilor sau bunurilor acestora. În plus, comisarul a menționat recrudescența xenofobiei îndreptate împotriva migranților, inclusiv a solicitanților de azil și a refugiaților, precum și a intoleranței la adresa altor grupuri sociale cum sunt persoanele LGBTI, săracii și persoanele fără adăpost. Comisia Europeană împotriva Rasismului și Xenofobiei (ECRI) a menționat preocupări similare în raportul său privind Ungaria, publicat la 9 iunie 2015.

| (52) | În cel de Al patrulea aviz privind Ungaria adoptat la 25 februarie 2016, Comitetul consultativ privind Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale a constatat că romii suferă în continuare de discriminare sistemică și de inegalități în toate aspectele vieții, inclusiv în ceea ce privește locuințele, încadrarea în muncă, educația, accesul la servicii medicale și participarea la viața socială și politică. În Rezoluția sa din 5 iulie 2017, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a recomandat autorităților ungare să depună eforturi susținute și eficace pentru a împiedica, a combate și a sancționa inegalitățile și discriminările suferite de romi, să îmbunătățească, în strânsă consultare cu reprezentanții romilor, condițiile de viață, accesul la serviciile medicale și la locuri de muncă al romilor, să ia măsuri eficace pentru a pune capăt practicilor care duc la segregarea continuă a copiilor romi în școli și să intensifice eforturile menite să elimine neajunsurile cu care se confruntă copiii romi în domeniul educației, să asigure copiilor romi șanse egale de acces la toate nivelurile de învățământ de calitate și să continue să ia măsuri pentru a împiedica repartizarea nejustificată a copiilor în școli și în clase speciale. Guvernul ungar a adoptat câteva măsuri substanțiale pentru a promova includerea romilor. La 4 iulie 2012, a adoptat Planul de acțiune pentru protecția locurilor de muncă pentru protejarea locurilor de muncă ale angajaților defavorizați și pentru promovarea angajării șomerilor de lungă durată. De asemenea, a adoptat Strategia sectorială pentru sistemul de sănătate „Ungaria sănătoasă 2014-2020” menită să reducă inegalitățile în materie de sănătate. În 2014 a adoptat o strategie pentru perioada 2014-2020 pentru abordarea problemei locuințelor sărăcăcioase și improvizate din așezările segregate. Cu toate acestea, în conformitate cu raportul pe 2018 privind drepturile fundamentale al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, procentajul tinerilor romi neangajați și care nu urmează niciun program educațional sau de formare a crescut de la 38 % în 2011 la 51 % în 2016. |
| --- | --- |

(52)

În cel de Al patrulea aviz privind Ungaria adoptat la 25 februarie 2016, Comitetul consultativ privind Convenția-cadru pentru protecția minorităților naționale a constatat că romii suferă în continuare de discriminare sistemică și de inegalități în toate aspectele vieții, inclusiv în ceea ce privește locuințele, încadrarea în muncă, educația, accesul la servicii medicale și participarea la viața socială și politică. În Rezoluția sa din 5 iulie 2017, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a recomandat autorităților ungare să depună eforturi susținute și eficace pentru a împiedica, a combate și a sancționa inegalitățile și discriminările suferite de romi, să îmbunătățească, în strânsă consultare cu reprezentanții romilor, condițiile de viață, accesul la serviciile medicale și la locuri de muncă al romilor, să ia măsuri eficace pentru a pune capăt practicilor care duc la segregarea continuă a copiilor romi în școli și să intensifice eforturile menite să elimine neajunsurile cu care se confruntă copiii romi în domeniul educației, să asigure copiilor romi șanse egale de acces la toate nivelurile de învățământ de calitate și să continue să ia măsuri pentru a împiedica repartizarea nejustificată a copiilor în școli și în clase speciale. Guvernul ungar a adoptat câteva măsuri substanțiale pentru a promova includerea romilor. La 4 iulie 2012, a adoptat Planul de acțiune pentru protecția locurilor de muncă pentru protejarea locurilor de muncă ale angajaților defavorizați și pentru promovarea angajării șomerilor de lungă durată. De asemenea, a adoptat Strategia sectorială pentru sistemul de sănătate „Ungaria sănătoasă 2014-2020” menită să reducă inegalitățile în materie de sănătate. În 2014 a adoptat o strategie pentru perioada 2014-2020 pentru abordarea problemei locuințelor sărăcăcioase și improvizate din așezările segregate. Cu toate acestea, în conformitate cu raportul pe 2018 privind drepturile fundamentale al Agenției pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene, procentajul tinerilor romi neangajați și care nu urmează niciun program educațional sau de formare a crescut de la 38 % în 2011 la 51 % în 2016.

| (53) | În Hotărârea sa din 29 ianuarie 2013, Horváth și Kiss/Ungaria, CEDO a constatat că legislația ungară relevantă, astfel cum este aplicată în practică, nu a prevăzut garanții adecvate și a dus la suprareprezentarea și la segregarea copiilor romi în școlile speciale, din cauza erorilor sistematice de diagnosticare a handicapurilor mintale, ceea ce a generat încălcarea dreptului la educație fără discriminare. Executarea hotărârii respective este încă pendinte. |
| --- | --- |

(53)

În Hotărârea sa din 29 ianuarie 2013, Horváth și Kiss/Ungaria, CEDO a constatat că legislația ungară relevantă, astfel cum este aplicată în practică, nu a prevăzut garanții adecvate și a dus la suprareprezentarea și la segregarea copiilor romi în școlile speciale, din cauza erorilor sistematice de diagnosticare a handicapurilor mintale, ceea ce a generat încălcarea dreptului la educație fără discriminare. Executarea hotărârii respective este încă pendinte.

| (54) | La 26 mai 2016, Comisia a trimis autorităților ungare o scrisoare de punere în întârziere în ceea ce privește atât legislația ungară, cât și practicile administrative care fac ca copiii romi să fie suprareprezentați în mod disproporționat în școlile speciale pentru copii cu handicapuri mintale sau să facă obiectul unui nivel considerabil de segregare educațională în școlile obișnuite, afectând integrarea socială. Guvernul ungar a participat activ la dialogul cu Comisia. Strategia de integrare din Ungaria se axează pe promovarea educației integrante, pe reducerea segregării, pe blocarea transmiterii dezavantajelor de la o generație la alta și pe instituirea unui mediu școlar care favorizează includerea. În plus, Legea privind învățământul public național a fost completată cu garanții suplimentare începând din ianuarie 2017 iar guvernul ungar a inițiat audituri oficiale în 2011-2015, urmate de acțiuni ale departamentelor guvernamentale. |
| --- | --- |

(54)

La 26 mai 2016, Comisia a trimis autorităților ungare o scrisoare de punere în întârziere în ceea ce privește atât legislația ungară, cât și practicile administrative care fac ca copiii romi să fie suprareprezentați în mod disproporționat în școlile speciale pentru copii cu handicapuri mintale sau să facă obiectul unui nivel considerabil de segregare educațională în școlile obișnuite, afectând integrarea socială. Guvernul ungar a participat activ la dialogul cu Comisia. Strategia de integrare din Ungaria se axează pe promovarea educației integrante, pe reducerea segregării, pe blocarea transmiterii dezavantajelor de la o generație la alta și pe instituirea unui mediu școlar care favorizează includerea. În plus, Legea privind învățământul public național a fost completată cu garanții suplimentare începând din ianuarie 2017 iar guvernul ungar a inițiat audituri oficiale în 2011-2015, urmate de acțiuni ale departamentelor guvernamentale.

| (55) | În Hotărârea sa din 20 octombrie 2015, Balázs/Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a interzicerii discriminării, în contextul neexaminării presupusei motivări anti-romi a unui atac. În Hotărârea sa din 12 aprilie 2016, R.B./Ungaria și în hotărârea sa din 17 ianuarie 2017, Király și Dömötör v. Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a dreptului la viață privată, din cauza anchetării necorespunzătoare a acuzațiilor de abuz din motive rasiale. În Hotărârea sa din 31 octombrie 2017, M.F./Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a interzicerii discriminării, conjugată cu o încălcare a interzicerii tratamentului inuman sau degradant, deoarece autoritățile au omis să investigheze posibilele motivații rasiste din spatele incidentului în cauză. Executarea ambelor hotărâri este încă pendinte. Cu toate acestea, ulterior Hotărârilor Balázs/Ungaria și R.B./Ungaria, modificarea modelului faptic al infracțiunii de „incitare la violență sau ură împotriva comunității” din Codul penal a intrat în vigoare la 28 octombrie 2016, având ca obiectiv punerea în aplicare a Deciziei-cadru 2008/913/JAI a Consiliului (5). În 2011 Codul penal a fost modificat cu scopul de a împiedica campanii ale grupărilor paramilitare de extremă dreaptă, prin introducerea așa-numitei „criminalități în uniformă”, care pedepsește cu trei ani de închisoare orice comportament antisocial provocator care induce teamă unui membru al unei comunități naționale, etnice sau religioase. |
| --- | --- |

(55)

În Hotărârea sa din 20 octombrie 2015, Balázs/Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a interzicerii discriminării, în contextul neexaminării presupusei motivări anti-romi a unui atac. În Hotărârea sa din 12 aprilie 2016, R.B./Ungaria și în hotărârea sa din 17 ianuarie 2017, Király și Dömötör v. Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a dreptului la viață privată, din cauza anchetării necorespunzătoare a acuzațiilor de abuz din motive rasiale. În Hotărârea sa din 31 octombrie 2017, M.F./Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a interzicerii discriminării, conjugată cu o încălcare a interzicerii tratamentului inuman sau degradant, deoarece autoritățile au omis să investigheze posibilele motivații rasiste din spatele incidentului în cauză. Executarea ambelor hotărâri este încă pendinte. Cu toate acestea, ulterior Hotărârilor Balázs/Ungaria și R.B./Ungaria, modificarea modelului faptic al infracțiunii de „incitare la violență sau ură împotriva comunității” din Codul penal a intrat în vigoare la 28 octombrie 2016, având ca obiectiv punerea în aplicare a Deciziei-cadru 2008/913/JAI a Consiliului (5). În 2011 Codul penal a fost modificat cu scopul de a împiedica campanii ale grupărilor paramilitare de extremă dreaptă, prin introducerea așa-numitei „criminalități în uniformă”, care pedepsește cu trei ani de închisoare orice comportament antisocial provocator care induce teamă unui membru al unei comunități naționale, etnice sau religioase.

| (56) | Între 29 iunie și 1 iulie 2015, Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului al OSCE a efectuat o vizită de evaluare în Ungaria, în urma unor rapoarte privind acțiunile întreprinse de administrația locală a orașului Miskolc în privința evacuărilor cu forța ale romilor. Autoritățile locale au adoptat un model de măsuri împotriva romilor chiar înainte de modificarea decretului local din 2014, iar personalitățile din oraș au făcut adesea declarații împotriva romilor. S-a relatat că, în februarie 2013, primarul orașului Miskolc a spus că dorește să curețe orașul de „romii antisociali și pervertiți” despre care se presupune că au beneficiat ilegal de programul „Adăpost” (Fészekrakó) pentru alocații pentru locuințe și pentru persoanele care locuiesc în apartamente sociale cu chirie și taxe de întreținere. Afirmațiile sale au marcat începutul unei serii de evacuări și în luna respectivă au fost eliminate din categoria respectivă 50 din 273 de apartamente – de asemenea, și pentru a elibera terenul pentru renovarea unui stadion. În baza apelului formulat de biroul guvernamental responsabil, Curtea Supremă a anulat prevederile relevante prin hotărârea sa din 28 aprilie 2015. Comisarul pentru drepturi fundamentale și comisarul adjunct pentru drepturile minorităților naționale au emis un aviz comun la 5 iunie 2015 cu privire la încălcarea drepturilor fundamentale ale romilor din Miskolc, însă administrația locală nu a adoptat recomandările acestora. Autoritatea pentru egalitate de tratament din Ungaria a efectuat, de asemenea, o investigație și a adoptat o decizie în iulie 2015 prin care a invitat administrația locală să înceteze orice evacuări și să elaboreze un plan de acțiune cu privire la modalitățile de a oferi locuințe care să respecte demnitatea umană. La 26 ianuarie 2016, comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului a trimis guvernelor din Albania, Bulgaria, Franța, Ungaria, Italia, Serbia și Suedia scrisori privitoare la evacuările forțate ale romilor. Scrisoarea adresată autorităților ungare a exprimat îngrijorări cu privire la tratamentul la care au fost supuși romii la Miskolc. Planul de acțiune a fost adoptat la 21 aprilie 2016 și, între timp, a fost înființată, de asemenea, o agenție pentru locuințe sociale. În decizia sa din 14 octombrie 2016, Autoritatea pentru egalitate de tratament a constatat că municipalitatea și-a îndeplinit obligațiile. Cu toate acestea, ECRI a menționat în concluziile sale privind punerea în aplicare a recomandărilor în ceea ce privește Ungaria, publicat la 15 mai 2018, că recomandarea sa nu a fost pusă în aplicare, în pofida unor evoluții pozitive în ceea ce privește îmbunătățirea condițiilor de locuit ale romilor. |
| --- | --- |

(56)

Între 29 iunie și 1 iulie 2015, Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului al OSCE a efectuat o vizită de evaluare în Ungaria, în urma unor rapoarte privind acțiunile întreprinse de administrația locală a orașului Miskolc în privința evacuărilor cu forța ale romilor. Autoritățile locale au adoptat un model de măsuri împotriva romilor chiar înainte de modificarea decretului local din 2014, iar personalitățile din oraș au făcut adesea declarații împotriva romilor. S-a relatat că, în februarie 2013, primarul orașului Miskolc a spus că dorește să curețe orașul de „romii antisociali și pervertiți” despre care se presupune că au beneficiat ilegal de programul „Adăpost” (Fészekrakó) pentru alocații pentru locuințe și pentru persoanele care locuiesc în apartamente sociale cu chirie și taxe de întreținere. Afirmațiile sale au marcat începutul unei serii de evacuări și în luna respectivă au fost eliminate din categoria respectivă 50 din 273 de apartamente – de asemenea, și pentru a elibera terenul pentru renovarea unui stadion. În baza apelului formulat de biroul guvernamental responsabil, Curtea Supremă a anulat prevederile relevante prin hotărârea sa din 28 aprilie 2015. Comisarul pentru drepturi fundamentale și comisarul adjunct pentru drepturile minorităților naționale au emis un aviz comun la 5 iunie 2015 cu privire la încălcarea drepturilor fundamentale ale romilor din Miskolc, însă administrația locală nu a adoptat recomandările acestora. Autoritatea pentru egalitate de tratament din Ungaria a efectuat, de asemenea, o investigație și a adoptat o decizie în iulie 2015 prin care a invitat administrația locală să înceteze orice evacuări și să elaboreze un plan de acțiune cu privire la modalitățile de a oferi locuințe care să respecte demnitatea umană. La 26 ianuarie 2016, comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului a trimis guvernelor din Albania, Bulgaria, Franța, Ungaria, Italia, Serbia și Suedia scrisori privitoare la evacuările forțate ale romilor. Scrisoarea adresată autorităților ungare a exprimat îngrijorări cu privire la tratamentul la care au fost supuși romii la Miskolc. Planul de acțiune a fost adoptat la 21 aprilie 2016 și, între timp, a fost înființată, de asemenea, o agenție pentru locuințe sociale. În decizia sa din 14 octombrie 2016, Autoritatea pentru egalitate de tratament a constatat că municipalitatea și-a îndeplinit obligațiile. Cu toate acestea, ECRI a menționat în concluziile sale privind punerea în aplicare a recomandărilor în ceea ce privește Ungaria, publicat la 15 mai 2018, că recomandarea sa nu a fost pusă în aplicare, în pofida unor evoluții pozitive în ceea ce privește îmbunătățirea condițiilor de locuit ale romilor.

| (57) | În Rezoluția sa din 5 iulie 2017, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a recomandat autorităților ungare să îmbunătățească în continuare dialogul cu comunitatea evreiască, făcându-l sustenabil, și să acorde cea mai mare prioritate combaterii antisemitismului în spațiile publice, să depună eforturi susținute pentru a preveni, a identifica, a investiga, a urmări în justiție și a sancționa în mod eficace toate actele motivate rasial și etnic sau antisemite, inclusiv actele de vandalism și discursurile de incitare la ură, și să ia în considerare modificarea legislației astfel încât să asigure cel mai ridicat grad de protecție juridică împotriva infracțiunilor rasiste. |
| --- | --- |

(57)

În Rezoluția sa din 5 iulie 2017, Comitetul de Miniștri al Consiliului Europei a recomandat autorităților ungare să îmbunătățească în continuare dialogul cu comunitatea evreiască, făcându-l sustenabil, și să acorde cea mai mare prioritate combaterii antisemitismului în spațiile publice, să depună eforturi susținute pentru a preveni, a identifica, a investiga, a urmări în justiție și a sancționa în mod eficace toate actele motivate rasial și etnic sau antisemite, inclusiv actele de vandalism și discursurile de incitare la ură, și să ia în considerare modificarea legislației astfel încât să asigure cel mai ridicat grad de protecție juridică împotriva infracțiunilor rasiste.

| (58) | Guvernul ungar a dispus ca renta viageră a supraviețuitorilor Holocaustului să crească cu 50 % în 2012, a înființat în 2013 Comisia memorială a Holocaustului – 2014 din Ungaria, a declarat anul 2014 ca Anul memorial al Holocaustului, a lansat programe de renovare și de restaurare a mai multor sinagogi și cimitire evreiești din Ungaria și se pregătește, în prezent, pentru Jocurile Europene Maccabi 2019, care vor avea loc la Budapesta. Prevederile legale din Ungaria identifică câteva infracțiuni legate de ură sau de instigarea la ură, inclusiv acte denigratoare antisemite sau de negare a Holocaustului. Ungariei i s-a acordat președinția Alianței Internaționale pentru Memoria Holocaustului (International Holocaust Remembrance Alliance - IHRA) în 2015-2016. Cu toate acestea, într-un discurs ținut la 15 martie 2018 în Budapesta, prim-ministrul Ungariei a utilizat atacuri polemice, inclusiv stereotipuri clar antisemite împotriva lui George Soros, care ar fi putut fi evaluate ca pasibile de pedeapsă. |
| --- | --- |

(58)

Guvernul ungar a dispus ca renta viageră a supraviețuitorilor Holocaustului să crească cu 50 % în 2012, a înființat în 2013 Comisia memorială a Holocaustului – 2014 din Ungaria, a declarat anul 2014 ca Anul memorial al Holocaustului, a lansat programe de renovare și de restaurare a mai multor sinagogi și cimitire evreiești din Ungaria și se pregătește, în prezent, pentru Jocurile Europene Maccabi 2019, care vor avea loc la Budapesta. Prevederile legale din Ungaria identifică câteva infracțiuni legate de ură sau de instigarea la ură, inclusiv acte denigratoare antisemite sau de negare a Holocaustului. Ungariei i s-a acordat președinția Alianței Internaționale pentru Memoria Holocaustului (International Holocaust Remembrance Alliance - IHRA) în 2015-2016. Cu toate acestea, într-un discurs ținut la 15 martie 2018 în Budapesta, prim-ministrul Ungariei a utilizat atacuri polemice, inclusiv stereotipuri clar antisemite împotriva lui George Soros, care ar fi putut fi evaluate ca pasibile de pedeapsă.

| (59) | În observațiile sale finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat preocuparea cu privire la relatările conform cărora comunitatea romă continuă să sufere de discriminare și excluziune extinse, șomaj, segregare locativă și educațională. Acesta este preocupat îndeosebi de faptul că, în pofida Legii învățământului public, segregarea în școli, în special în școlile religioase și private, rămâne preponderentă, iar numărul copiilor romi repartizați în școli pentru copii cu handicapuri ușoare este în continuare disproporționat de mare. Comitetul a menționat, totodată, preocuparea cu privire la prevalența infracțiunile motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură în cadrul discursului politic, în mass-media și pe internet, având drept țintă minoritățile, în special romii, musulmanii, migranții și refugiații, inclusiv în cadrul unor campanii sponsorizate de guvern. Comitetul și-a exprimat preocuparea cu privire la prevalența stereotipurilor antisemite. Comitetul a remarcat, de asemenea, cu preocupare acuzațiile potrivit cărora numărul infracțiunilor motivate de ură înregistrate este extrem de scăzut, deoarece frecvent poliția omite să ancheteze și să urmărească în justiție cazuri bazate pe acuzații credibile de infracțiuni motivate de ură și discursuri de incitare la ură. În fine, Comitetul s-a arătat preocupat de rapoartele privind practica recurentă de stabilire de către poliție a profilurilor rasiale în cazul romilor. |
| --- | --- |

(59)

În observațiile sale finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat preocuparea cu privire la relatările conform cărora comunitatea romă continuă să sufere de discriminare și excluziune extinse, șomaj, segregare locativă și educațională. Acesta este preocupat îndeosebi de faptul că, în pofida Legii învățământului public, segregarea în școli, în special în școlile religioase și private, rămâne preponderentă, iar numărul copiilor romi repartizați în școli pentru copii cu handicapuri ușoare este în continuare disproporționat de mare. Comitetul a menționat, totodată, preocuparea cu privire la prevalența infracțiunile motivate de ură și a discursurilor de incitare la ură în cadrul discursului politic, în mass-media și pe internet, având drept țintă minoritățile, în special romii, musulmanii, migranții și refugiații, inclusiv în cadrul unor campanii sponsorizate de guvern. Comitetul și-a exprimat preocuparea cu privire la prevalența stereotipurilor antisemite. Comitetul a remarcat, de asemenea, cu preocupare acuzațiile potrivit cărora numărul infracțiunilor motivate de ură înregistrate este extrem de scăzut, deoarece frecvent poliția omite să ancheteze și să urmărească în justiție cazuri bazate pe acuzații credibile de infracțiuni motivate de ură și discursuri de incitare la ură. În fine, Comitetul s-a arătat preocupat de rapoartele privind practica recurentă de stabilire de către poliție a profilurilor rasiale în cazul romilor.

| (60) | În cazul privitor la satul Gyöngyöspata, unde poliția locală îi amenda doar pe romi pentru infracțiuni minore în trafic, hotărârea în primă instanță a constatat că practica constituia hărțuire și discriminare directă împotriva romilor, chiar dacă măsurile individuale erau legale. Instanța de apel și Curtea Supremă au hotărât că Uniunea Maghiară pentru Libertăți Civile, care intentase o actio popularis, nu a putut să aducă probe în sprijinul acuzației de discriminare. Cauza a fost înaintată Curții Europene a Drepturilor Omului. |
| --- | --- |

(60)

În cazul privitor la satul Gyöngyöspata, unde poliția locală îi amenda doar pe romi pentru infracțiuni minore în trafic, hotărârea în primă instanță a constatat că practica constituia hărțuire și discriminare directă împotriva romilor, chiar dacă măsurile individuale erau legale. Instanța de apel și Curtea Supremă au hotărât că Uniunea Maghiară pentru Libertăți Civile, care intentase o actio popularis, nu a putut să aducă probe în sprijinul acuzației de discriminare. Cauza a fost înaintată Curții Europene a Drepturilor Omului.

| (61) | În conformitate cu Al patrulea amendament la Legea fundamentală, „libertatea de exprimare nu poate fi exercitată cu scopul de a leza demnitatea națiunii ungare sau a oricărei comunități naționale, etnice, rasiale sau religioase”; Codul penal ungar pedepsește incitarea la violență sau la ură împotriva unui membru al unei comunități. Guvernul a înființat un Grup de lucru împotriva infracțiunilor motivate de ură, care oferă formare pentru ofițerii de poliție și ajută victimele să coopereze cu poliția și să raporteze incidente. |
| --- | --- |

(61)

În conformitate cu Al patrulea amendament la Legea fundamentală, „libertatea de exprimare nu poate fi exercitată cu scopul de a leza demnitatea națiunii ungare sau a oricărei comunități naționale, etnice, rasiale sau religioase”; Codul penal ungar pedepsește incitarea la violență sau la ură împotriva unui membru al unei comunități. Guvernul a înființat un Grup de lucru împotriva infracțiunilor motivate de ură, care oferă formare pentru ofițerii de poliție și ajută victimele să coopereze cu poliția și să raporteze incidente.

Drepturile fundamentale ale migranților, ale solicitanților de azil și ale refugiaților

| (62) | La 3 iulie 2015, Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați și-a exprimat preocuparea cu privire la procedura accelerată de modificare a legislației în materie de azil. La 17 septembrie 2015, Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și-a exprimat opinia potrivit căreia Ungaria a încălcat dreptul internațional prin tratamentul pe care îl aplică refugiaților și migranților. La 27 noiembrie 2015, Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a făcut o declarație în care a afirmat că reacția Ungariei la problema refugiaților este deficitară din perspectiva drepturilor omului. La 21 decembrie 2015, Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați, Consiliul Europei și Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului al OSCE au îndemnat Ungaria să se abțină de la aplicarea unor politici și practici care promovează intoleranța și teama și care încurajează xenofobia față de refugiați și de migranți. La 6 iunie 2016, înaltul comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru refugiați și-a exprimat preocuparea cu privire la numărul tot mai mare de acuzații de abuzuri comise de către autoritățile de frontieră împotriva solicitanților de azil și migranților din Ungaria, precum și la măsurile restrictive extinse la frontieră și în materie legislativă, inclusiv accesul la procedurile de azil. La 10 aprilie 2017, Înaltul Comisariat al ONU pentru Refugiați a solicitat suspendarea imediată a transferurilor efectuate în temeiul Regulamentului Dublin către Ungaria. În 2017, din cele 3 397 de cereri de protecție internațională depuse în Ungaria, au fost respinse 2 880, ceea ce înseamnă o rată de respingere de 69,1 %. În 2015, dintre cele 480 de apeluri formulate în legătură cu cererile de acordare a protecției internaționale, 40 au fost admise, adică 9 % dintre acestea. În 2016, au fost formulate 775 de apeluri și au fost admise 5, adică 1 %, și niciunul în 2017. |
| --- | --- |

(62)

La 3 iulie 2015, Înaltul Comisariat al Națiunilor Unite pentru Refugiați și-a exprimat preocuparea cu privire la procedura accelerată de modificare a legislației în materie de azil. La 17 septembrie 2015, Înaltul Comisar al ONU pentru Drepturile Omului și-a exprimat opinia potrivit căreia Ungaria a încălcat dreptul internațional prin tratamentul pe care îl aplică refugiaților și migranților. La 27 noiembrie 2015, Comisarul pentru drepturile omului al Consiliului Europei a făcut o declarație în care a afirmat că reacția Ungariei la problema refugiaților este deficitară din perspectiva drepturilor omului. La 21 decembrie 2015, Înaltul Comisar al ONU pentru Refugiați, Consiliul Europei și Biroul pentru Instituții Democratice și Drepturile Omului al OSCE au îndemnat Ungaria să se abțină de la aplicarea unor politici și practici care promovează intoleranța și teama și care încurajează xenofobia față de refugiați și de migranți. La 6 iunie 2016, înaltul comisar al Organizației Națiunilor Unite pentru refugiați și-a exprimat preocuparea cu privire la numărul tot mai mare de acuzații de abuzuri comise de către autoritățile de frontieră împotriva solicitanților de azil și migranților din Ungaria, precum și la măsurile restrictive extinse la frontieră și în materie legislativă, inclusiv accesul la procedurile de azil. La 10 aprilie 2017, Înaltul Comisariat al ONU pentru Refugiați a solicitat suspendarea imediată a transferurilor efectuate în temeiul Regulamentului Dublin către Ungaria. În 2017, din cele 3 397 de cereri de protecție internațională depuse în Ungaria, au fost respinse 2 880, ceea ce înseamnă o rată de respingere de 69,1 %. În 2015, dintre cele 480 de apeluri formulate în legătură cu cererile de acordare a protecției internaționale, 40 au fost admise, adică 9 % dintre acestea. În 2016, au fost formulate 775 de apeluri și au fost admise 5, adică 1 %, și niciunul în 2017.

| (63) | Ofițerul responsabil pentru drepturile fundamentale al Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă a vizitat Ungaria în octombrie 2016 și în martie 2017, ca urmare a preocupării acestuia privind faptul că agenția ar putea funcționa în condiții care nu se dedică respectării, protecției și aplicării drepturilor persoanelor care trec frontiera ungaro-sârbă și care pot pune agenția în situații care încalcă în fapt Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Ofițerul responsabil pentru drepturile fundamentale a concluzionat în martie 2017 că riscul unei responsabilități comune a agenției în ceea ce privește încălcarea drepturilor fundamentale în conformitate cu articolul 34 din Regulamentul privind Poliția de Frontieră și Garda de Coastă rămâne foarte ridicat. |
| --- | --- |

(63)

Ofițerul responsabil pentru drepturile fundamentale al Agenției Europene pentru Poliția de Frontieră și Garda de Coastă a vizitat Ungaria în octombrie 2016 și în martie 2017, ca urmare a preocupării acestuia privind faptul că agenția ar putea funcționa în condiții care nu se dedică respectării, protecției și aplicării drepturilor persoanelor care trec frontiera ungaro-sârbă și care pot pune agenția în situații care încalcă în fapt Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene. Ofițerul responsabil pentru drepturile fundamentale a concluzionat în martie 2017 că riscul unei responsabilități comune a agenției în ceea ce privește încălcarea drepturilor fundamentale în conformitate cu articolul 34 din Regulamentul privind Poliția de Frontieră și Garda de Coastă rămâne foarte ridicat.

| (64) | La 3 iulie 2014, Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a indicat faptul că situația solicitanților de azil și a migranților aflați în situații neregulamentare are nevoie de îmbunătățiri semnificative și de atenție pentru a asigura că nu există riscul privării arbitrare de libertate. Preocupări similare privind detenția, în special detenția minorilor neînsoțiți, fuseseră, de asemenea, împărtășite de comisarul Consiliului Europei pentru drepturile omului în raportul întocmit în urma vizitei sale în Ungaria, care a fost publicat la 16 decembrie 2014. La 21-27 octombrie 2015, Comitetul European pentru Prevenirea Torturii și a Pedepselor sau Tratamentelor Inumane sau Degradante (CPT) a efectuat o vizită în Ungaria și a indicat în raportul său un număr considerabil de declarații ale unor cetățeni străini (inclusiv minori neînsoțiți) care susțin că au fost supuși la rele tratamente fizice de către ofițeri de poliție și gardieni înarmați care lucrează în centrele de imigrație sau de detenție pentru solicitanții de azil. La 7 martie 2017, Înaltul Comisar al Națiunilor Unite pentru refugiați și-a exprimat preocuparea cu privire la o nouă lege votată de Parlamentul ungar, care preconizează detenția obligatorie a tuturor solicitanților de azil, inclusiv a copiilor, pentru întreaga durată a procedurii de azil. La 8 martie 2017, comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului a făcut publică o declarație în care a exprimat preocupări similare cu privire la această lege. La 31 martie 2017, Subcomitetul ONU pentru prevenirea torturii a invitat insistent Ungaria să abordeze imediat problema utilizării excesive a detenției și să examineze alternativele. |
| --- | --- |

(64)

La 3 iulie 2014, Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a indicat faptul că situația solicitanților de azil și a migranților aflați în situații neregulamentare are nevoie de îmbunătățiri semnificative și de atenție pentru a asigura că nu există riscul privării arbitrare de libertate. Preocupări similare privind detenția, în special detenția minorilor neînsoțiți, fuseseră, de asemenea, împărtășite de comisarul Consiliului Europei pentru drepturile omului în raportul întocmit în urma vizitei sale în Ungaria, care a fost publicat la 16 decembrie 2014. La 21-27 octombrie 2015, Comitetul European pentru Prevenirea Torturii și a Pedepselor sau Tratamentelor Inumane sau Degradante (CPT) a efectuat o vizită în Ungaria și a indicat în raportul său un număr considerabil de declarații ale unor cetățeni străini (inclusiv minori neînsoțiți) care susțin că au fost supuși la rele tratamente fizice de către ofițeri de poliție și gardieni înarmați care lucrează în centrele de imigrație sau de detenție pentru solicitanții de azil. La 7 martie 2017, Înaltul Comisar al Națiunilor Unite pentru refugiați și-a exprimat preocuparea cu privire la o nouă lege votată de Parlamentul ungar, care preconizează detenția obligatorie a tuturor solicitanților de azil, inclusiv a copiilor, pentru întreaga durată a procedurii de azil. La 8 martie 2017, comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului a făcut publică o declarație în care a exprimat preocupări similare cu privire la această lege. La 31 martie 2017, Subcomitetul ONU pentru prevenirea torturii a invitat insistent Ungaria să abordeze imediat problema utilizării excesive a detenției și să examineze alternativele.

| (65) | În hotărârea sa din 5 iulie 2016, O.M./Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a dreptului la libertate și securitate, sub forma unei detenții aflate la limita arbitrariului. În particular, autoritățile au fost neglijente când au dispus plasarea în detenție a solicitantului fără a lua în considerare măsura în care persoanele vulnerabile — de exemplu, LGBT, cum ar fi solicitantul — se aflau sau nu în siguranță printre alte persoane reținute, dintre care multe proveneau din țări în care prejudecățile culturale sau religioase împotriva acestor persoane sunt larg răspândite. Executarea hotărârii respective este încă pendinte. |
| --- | --- |

(65)

În hotărârea sa din 5 iulie 2016, O.M./Ungaria, CEDO a constatat o încălcare a dreptului la libertate și securitate, sub forma unei detenții aflate la limita arbitrariului. În particular, autoritățile au fost neglijente când au dispus plasarea în detenție a solicitantului fără a lua în considerare măsura în care persoanele vulnerabile — de exemplu, LGBT, cum ar fi solicitantul — se aflau sau nu în siguranță printre alte persoane reținute, dintre care multe proveneau din țări în care prejudecățile culturale sau religioase împotriva acestor persoane sunt larg răspândite. Executarea hotărârii respective este încă pendinte.

| (66) | La 12-16 iunie 2017, reprezentantul special al Secretarului General al Consiliului Europei pentru migrație și refugiați a vizitat Serbia și două zone de tranzit din Ungaria. În raportul său, reprezentantul special a afirmat că returnările violente ale migranților și ale refugiaților din Ungaria în Serbia prezintă motive de îngrijorare în temeiul articolului 2 (dreptul la viață) și al articolului 3 (interzicerea torturii) din Convenția europeană a drepturilor omului. De asemenea, reprezentantul special a remarcat că practicile restrictive de primire a solicitanților de azil în zonele de tranzit din Röszke și Tompa determină adesea solicitanții de azil să caute modalități ilegale de trecere a frontierei, fiind nevoiți să apeleze la călăuze și traficanți, cu toate riscurile pe care le implică acest fapt. Acesta a arătat că procedurile de azil, care se desfășoară în zonele de tranzit, nu oferă garanții adecvate pentru a proteja solicitanții de azil împotriva returnării în țările în care aceștia riscă să fie supuși unui tratament contrar dispozițiilor articolelor 2 și 3 din Convenție. Reprezentantul special a concluzionat că este necesar ca legislația și practicile din Ungaria să fie aliniate la cerințele Convenției europene a drepturilor omului. Reprezentantul special a formulat o serie de recomandări, printre acestea numărându-se un apel la autoritățile ungare să ia măsurile necesare, inclusiv prin revizuirea cadrului legislativ aplicabil și schimbarea practicilor relevante, pentru a se asigura că niciun cetățean străin care sosește la frontieră sau care se află pe teritoriu ungar nu este împiedicat să înainteze o cerere de protecție internațională. În perioada 5-7 iulie 2017, o delegație a Comitetului de la Lanzarote al Consiliului Europei (Comitetul părților la Convenția Consiliului Europei privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale) a vizitat, de asemenea, două zone de tranzit și a făcut o serie de recomandări, inclusiv o solicitare de a trata toate persoanele care nu au împlinit vârsta de 18 de ani drept copii fără discriminare pe motive de vârstă, de a garanta că toți copiii aflați sub jurisdicție ungară sunt protejați împotriva exploatării și abuzului sexual și de a-i integra în mod sistematic în instituțiile de protecție a copilului pentru a preveni posibila exploatare sexuală sau posibilul abuz sexual împotriva lor de către adulți și adolescenți în zonele de tranzit. În perioada 18-20 decembrie 2017, o delegație a Grupului de experți pentru lupta împotriva traficului de ființe umane al Consiliului Europei (GRETA) a vizitat Ungaria, inclusiv două zone de tranzit, și a concluzionat că o zonă de tranzit, care este efectiv un loc de privare de libertate, nu poate fi considerată un loc de cazare adecvată și sigură pentru victimele traficului de persoane. GRETA a invitat autoritățile ungare să adopte un cadru juridic pentru identificarea victimelor traficului de ființe umane dintre cetățenii țărilor terțe care nu au o reședință legală și să grăbească procedurile pentru identificarea victimelor traficului de ființe umane dintre solicitanții de azil și migranții aflați în situație neregulamentară. De la 1 ianuarie 2018 au fost introduse reglementări suplimentare care favorizează minorii, în general, și minorii neînsoțiți, în special; printre altele, a fost elaborată o programă de învățământ specifică pentru solicitanții de azil minori. În concluziile sale cu privire la punerea în aplicare a recomandărilor în ceea ce privește Ungaria, publicate la 15 mai 2018, ECRI a menționat că, deși recunoaște că Ungaria s-a confruntat cu probleme enorme în urma sosirilor masive de migranți și refugiați, este consternată de măsurile luate ca răspuns și de deteriorarea gravă a situației în perioada scursă de la cel de-al cincilea raport al său. Autoritățile ar trebui, în regim de urgență, să pună capăt detenției în zonele de tranzit, în special în cazul familiilor cu copii și al tuturor minorilor neînsoțiți. |
| --- | --- |

(66)

La 12-16 iunie 2017, reprezentantul special al Secretarului General al Consiliului Europei pentru migrație și refugiați a vizitat Serbia și două zone de tranzit din Ungaria. În raportul său, reprezentantul special a afirmat că returnările violente ale migranților și ale refugiaților din Ungaria în Serbia prezintă motive de îngrijorare în temeiul articolului 2 (dreptul la viață) și al articolului 3 (interzicerea torturii) din Convenția europeană a drepturilor omului. De asemenea, reprezentantul special a remarcat că practicile restrictive de primire a solicitanților de azil în zonele de tranzit din Röszke și Tompa determină adesea solicitanții de azil să caute modalități ilegale de trecere a frontierei, fiind nevoiți să apeleze la călăuze și traficanți, cu toate riscurile pe care le implică acest fapt. Acesta a arătat că procedurile de azil, care se desfășoară în zonele de tranzit, nu oferă garanții adecvate pentru a proteja solicitanții de azil împotriva returnării în țările în care aceștia riscă să fie supuși unui tratament contrar dispozițiilor articolelor 2 și 3 din Convenție. Reprezentantul special a concluzionat că este necesar ca legislația și practicile din Ungaria să fie aliniate la cerințele Convenției europene a drepturilor omului. Reprezentantul special a formulat o serie de recomandări, printre acestea numărându-se un apel la autoritățile ungare să ia măsurile necesare, inclusiv prin revizuirea cadrului legislativ aplicabil și schimbarea practicilor relevante, pentru a se asigura că niciun cetățean străin care sosește la frontieră sau care se află pe teritoriu ungar nu este împiedicat să înainteze o cerere de protecție internațională. În perioada 5-7 iulie 2017, o delegație a Comitetului de la Lanzarote al Consiliului Europei (Comitetul părților la Convenția Consiliului Europei privind protecția copiilor împotriva exploatării sexuale și a abuzurilor sexuale) a vizitat, de asemenea, două zone de tranzit și a făcut o serie de recomandări, inclusiv o solicitare de a trata toate persoanele care nu au împlinit vârsta de 18 de ani drept copii fără discriminare pe motive de vârstă, de a garanta că toți copiii aflați sub jurisdicție ungară sunt protejați împotriva exploatării și abuzului sexual și de a-i integra în mod sistematic în instituțiile de protecție a copilului pentru a preveni posibila exploatare sexuală sau posibilul abuz sexual împotriva lor de către adulți și adolescenți în zonele de tranzit. În perioada 18-20 decembrie 2017, o delegație a Grupului de experți pentru lupta împotriva traficului de ființe umane al Consiliului Europei (GRETA) a vizitat Ungaria, inclusiv două zone de tranzit, și a concluzionat că o zonă de tranzit, care este efectiv un loc de privare de libertate, nu poate fi considerată un loc de cazare adecvată și sigură pentru victimele traficului de persoane. GRETA a invitat autoritățile ungare să adopte un cadru juridic pentru identificarea victimelor traficului de ființe umane dintre cetățenii țărilor terțe care nu au o reședință legală și să grăbească procedurile pentru identificarea victimelor traficului de ființe umane dintre solicitanții de azil și migranții aflați în situație neregulamentară. De la 1 ianuarie 2018 au fost introduse reglementări suplimentare care favorizează minorii, în general, și minorii neînsoțiți, în special; printre altele, a fost elaborată o programă de învățământ specifică pentru solicitanții de azil minori. În concluziile sale cu privire la punerea în aplicare a recomandărilor în ceea ce privește Ungaria, publicate la 15 mai 2018, ECRI a menționat că, deși recunoaște că Ungaria s-a confruntat cu probleme enorme în urma sosirilor masive de migranți și refugiați, este consternată de măsurile luate ca răspuns și de deteriorarea gravă a situației în perioada scursă de la cel de-al cincilea raport al său. Autoritățile ar trebui, în regim de urgență, să pună capăt detenției în zonele de tranzit, în special în cazul familiilor cu copii și al tuturor minorilor neînsoțiți.

| (67) | La mijlocul lunii august 2018, autoritățile de imigrație au încetat să le dea hrană solicitanților de azil adulți care atacau în justiție deciziile de inadmisibilitate. Mai mulți solicitanți de azil au trebuit să solicite măsuri provizorii din partea CEDO pentru a începe să primească hrană. CEDO a garantat măsuri provizorii în două cazuri la 10 august 2018 și într-un al treilea caz la 16 august 2018 și a dispus să li se dea hrană solicitanților de azil. Autoritățile ungare au respectat hotărârile. |
| --- | --- |

(67)

La mijlocul lunii august 2018, autoritățile de imigrație au încetat să le dea hrană solicitanților de azil adulți care atacau în justiție deciziile de inadmisibilitate. Mai mulți solicitanți de azil au trebuit să solicite măsuri provizorii din partea CEDO pentru a începe să primească hrană. CEDO a garantat măsuri provizorii în două cazuri la 10 august 2018 și într-un al treilea caz la 16 august 2018 și a dispus să li se dea hrană solicitanților de azil. Autoritățile ungare au respectat hotărârile.

| (68) | În Hotărârea sa din 14 martie 2017, Ilias și Ahmed/Ungaria, CEDO a constatat că a existat o încălcare a dreptului la libertate și securitate al solicitanților. CEDO a constatat, de asemenea, că s-a încălcat interzicerea tratamentelor inumane sau degradante în ceea ce privește expulzarea solicitanților în Serbia, precum și că s-a încălcat dreptul la o cale de atac eficientă în ceea ce privește condițiile de detenție din zona de tranzit Röszke. În prezent, cauza se află pe rolul Marii Camere a CEDO. |
| --- | --- |

(68)

În Hotărârea sa din 14 martie 2017, Ilias și Ahmed/Ungaria, CEDO a constatat că a existat o încălcare a dreptului la libertate și securitate al solicitanților. CEDO a constatat, de asemenea, că s-a încălcat interzicerea tratamentelor inumane sau degradante în ceea ce privește expulzarea solicitanților în Serbia, precum și că s-a încălcat dreptul la o cale de atac eficientă în ceea ce privește condițiile de detenție din zona de tranzit Röszke. În prezent, cauza se află pe rolul Marii Camere a CEDO.

| (69) | La 14 martie 2018, Ahmed H., un cetățean sirian rezident în Cipru care încerca să-și ajute familia să fugă din Siria și să traverseze frontiera dintre Serbia și Ungaria în septembrie 2015, a fost condamnat de un tribunal ungar la șapte ani de închisoare și la expulzarea din țară pentru o perioadă de zece ani, pe baza unor acuzații de „acte teroriste”, ceea ce ridică problema aplicării adecvate a legilor împotriva terorismului în Ungaria, precum și pe cea a dreptului la un proces echitabil. |
| --- | --- |

(69)

La 14 martie 2018, Ahmed H., un cetățean sirian rezident în Cipru care încerca să-și ajute familia să fugă din Siria și să traverseze frontiera dintre Serbia și Ungaria în septembrie 2015, a fost condamnat de un tribunal ungar la șapte ani de închisoare și la expulzarea din țară pentru o perioadă de zece ani, pe baza unor acuzații de „acte teroriste”, ceea ce ridică problema aplicării adecvate a legilor împotriva terorismului în Ungaria, precum și pe cea a dreptului la un proces echitabil.

| (70) | În Hotărârea sa din 6 septembrie 2017 în cauza C-643/15 și în cauza C-647/15, Curtea de Justiție a Uniunii Europene respinge în totalitate acțiunile formulate de Slovacia și Ungaria împotriva mecanismului provizoriu pentru transferul obligatoriu al solicitanților de azil, în acord cu Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului. Cu toate acestea, în timpul scurs de la această hotărâre Ungaria nu s-a conformat Deciziei. La 7 decembrie 2017, Comisia a hotărât să sesizeze Curtea de Justiție a Uniunii Europene privind nerespectarea de către Republica Cehă, Ungaria și Polonia a obligațiilor lor legale privind transferul. |
| --- | --- |

(70)

În Hotărârea sa din 6 septembrie 2017 în cauza C-643/15 și în cauza C-647/15, Curtea de Justiție a Uniunii Europene respinge în totalitate acțiunile formulate de Slovacia și Ungaria împotriva mecanismului provizoriu pentru transferul obligatoriu al solicitanților de azil, în acord cu Decizia (UE) 2015/1601 a Consiliului. Cu toate acestea, în timpul scurs de la această hotărâre Ungaria nu s-a conformat Deciziei. La 7 decembrie 2017, Comisia a hotărât să sesizeze Curtea de Justiție a Uniunii Europene privind nerespectarea de către Republica Cehă, Ungaria și Polonia a obligațiilor lor legale privind transferul.

| (71) | La 7 decembrie 2017, Comisia a decis să continue procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Ungariei cu privire la legislația sa din domeniul azilului, trimițând un aviz motivat. Comisia consideră că legislația ungară nu este conformă cu dreptul Uniunii, în special cu Directivele 2013/32/UE (6), 2008/115/CE (7) și 2013/33/UE (8) ale Parlamentului European și ale Consiliului, și cu mai multe dispoziții din Cartă. La 19 iulie 2018, Comisia a decis să sesizeze Curtea de Justiție a Uniunii Europene privind Ungaria pentru faptul că legislația Ungariei privind azilul și returnarea nu respectă legislația europeană în acest domeniu. |
| --- | --- |

(71)

La 7 decembrie 2017, Comisia a decis să continue procedura de constatare a neîndeplinirii obligațiilor împotriva Ungariei cu privire la legislația sa din domeniul azilului, trimițând un aviz motivat. Comisia consideră că legislația ungară nu este conformă cu dreptul Uniunii, în special cu Directivele 2013/32/UE (6), 2008/115/CE (7) și 2013/33/UE (8) ale Parlamentului European și ale Consiliului, și cu mai multe dispoziții din Cartă. La 19 iulie 2018, Comisia a decis să sesizeze Curtea de Justiție a Uniunii Europene privind Ungaria pentru faptul că legislația Ungariei privind azilul și returnarea nu respectă legislația europeană în acest domeniu.

| (72) | În observațiile sale finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat îngrijorarea că legislația ungară adoptată în martie 2017, care permite îndepărtarea automată în zonele de tranzit și pentru durata procedurii de azil a tuturor solicitanților de azil, cu excepția copiilor neînsoțiți care sunt identificați ca având sub 14 ani, nu respectă standardele legale din cauza perioadei îndelungate și nedefinite de izolare permise, a lipsei oricărei obligații legale de a examina rapid condițiile specifice ale fiecărei persoane afectate și a lipsei unor garanții procedurale pentru a contesta în mod real îndepărtarea în zonele de tranzit. Comitetul s-a declarat în mod special preocupat de utilizarea pe scară largă a detenției automate a migranților în centrele de detenție din interiorul țării, precum și de faptul că restricționările libertății personale au fost utilizate mai degrabă ca mijloc general de descurajare a intrării ilegale și nu ca reacție la o identificare individualizată a unui risc. În plus, Comitetul a fost preocupat de acuzațiile privind condițiile precare din unele centre de detenție. Acesta a luat act cu preocupare de returnarea forțată, care a fost introdusă pentru prima dată în iunie 2016 și care permite expulzarea sumară de către poliție a oricărei persoane care traversează frontiera în mod neregulamentar și care a fost reținută pe teritoriul ungar pe o rază de opt kilometri de la frontieră, extinsă ulterior la întreg teritoriul Ungariei, și de decretul 191/2015 care desemnează Serbia ca „țară terță sigură”, permițând returnări la granița Ungariei cu Serbia. Comitetul a luat act cu preocupare de relatările potrivit cărora returnările forțate au fost aplicate în mod nediferențiat, iar persoanele supuse acestei măsuri au foarte puține ocazii de a depune o cerere de azil sau dreptul la o cale de atac. Comitetul a luat totodată act cu preocupare de expulzările colective și violente, inclusiv de acuzațiile privind bătăi violente, atacuri ale câinilor polițiști și împușcarea cu gloanțe de cauciuc, care au cauzat răniri grave și, cel puțin într-un caz, decesul unui solicitant de azil. Comitetul s-a declarat, de asemenea, preocupat de relatările potrivit cărora evaluarea vârstei copiilor solicitanți de azil și a minorilor neînsoțiți realizată în zonele de tranzit este inadecvată, se bazează excesiv pe examinarea vizuală efectuată de un expert și este inexactă, precum și de relatările privind presupusa lipsă a accesului adecvat al acestor solicitanți de azil la educație, servicii sociale și psihologice și asistență juridică. Conform noii propuneri de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei proceduri comune în materie de protecție internațională în Uniune și de abrogare a Directivei 2013/32/UE, evaluarea medicală a vârstei va fi o măsură de ultimă instanță. |
| --- | --- |

(72)

În observațiile sale finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat îngrijorarea că legislația ungară adoptată în martie 2017, care permite îndepărtarea automată în zonele de tranzit și pentru durata procedurii de azil a tuturor solicitanților de azil, cu excepția copiilor neînsoțiți care sunt identificați ca având sub 14 ani, nu respectă standardele legale din cauza perioadei îndelungate și nedefinite de izolare permise, a lipsei oricărei obligații legale de a examina rapid condițiile specifice ale fiecărei persoane afectate și a lipsei unor garanții procedurale pentru a contesta în mod real îndepărtarea în zonele de tranzit. Comitetul s-a declarat în mod special preocupat de utilizarea pe scară largă a detenției automate a migranților în centrele de detenție din interiorul țării, precum și de faptul că restricționările libertății personale au fost utilizate mai degrabă ca mijloc general de descurajare a intrării ilegale și nu ca reacție la o identificare individualizată a unui risc. În plus, Comitetul a fost preocupat de acuzațiile privind condițiile precare din unele centre de detenție. Acesta a luat act cu preocupare de returnarea forțată, care a fost introdusă pentru prima dată în iunie 2016 și care permite expulzarea sumară de către poliție a oricărei persoane care traversează frontiera în mod neregulamentar și care a fost reținută pe teritoriul ungar pe o rază de opt kilometri de la frontieră, extinsă ulterior la întreg teritoriul Ungariei, și de decretul 191/2015 care desemnează Serbia ca „țară terță sigură”, permițând returnări la granița Ungariei cu Serbia. Comitetul a luat act cu preocupare de relatările potrivit cărora returnările forțate au fost aplicate în mod nediferențiat, iar persoanele supuse acestei măsuri au foarte puține ocazii de a depune o cerere de azil sau dreptul la o cale de atac. Comitetul a luat totodată act cu preocupare de expulzările colective și violente, inclusiv de acuzațiile privind bătăi violente, atacuri ale câinilor polițiști și împușcarea cu gloanțe de cauciuc, care au cauzat răniri grave și, cel puțin într-un caz, decesul unui solicitant de azil. Comitetul s-a declarat, de asemenea, preocupat de relatările potrivit cărora evaluarea vârstei copiilor solicitanți de azil și a minorilor neînsoțiți realizată în zonele de tranzit este inadecvată, se bazează excesiv pe examinarea vizuală efectuată de un expert și este inexactă, precum și de relatările privind presupusa lipsă a accesului adecvat al acestor solicitanți de azil la educație, servicii sociale și psihologice și asistență juridică. Conform noii propuneri de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a unei proceduri comune în materie de protecție internațională în Uniune și de abrogare a Directivei 2013/32/UE, evaluarea medicală a vârstei va fi o măsură de ultimă instanță.

Drepturi economice și sociale

| (73) | La 15 februarie 2012 și la 11 decembrie 2012, Raportorul special al ONU pentru sărăcia extremă și drepturile omului și Raportorul special al ONU pentru dreptul la locuințe adecvate au solicitat Ungariei să reexamineze legislația care permite autorităților să pedepsească lipsa de adăpost și să respecte hotărârea Curții Constituționale care dezincriminează persoanele fără adăpost. În raportul său întocmit în urma vizitei în Ungaria, publicat la 16 decembrie 2014, comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului și-a exprimat preocuparea cu privire la măsurile adoptate pentru a interzice dormitul pe stradă și construirea de colibe sau barăci, care au fost descrise pe larg drept măsuri care incriminează în practică persoanele fără adăpost. Comisarul a îndemnat autoritățile ungare să ancheteze cazurile raportate de evacuări forțate fără soluții alternative și cele ale copiilor luați de lângă familiile lor din motive care țin de condiții socioeconomice precare. În observațiile sale finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat preocuparea cu privire la legislația națională și la cea locală, bazată pe cel de Al patrulea amendament la Legea fundamentală, care desemnează numeroase spații publice în care este interzis dormitul și sancționează efectiv persoanele fără adăpost. La 20 iunie 2018, Parlamentul Ungariei a adoptat cel de-al Șaptelea amendament la Legea fundamentală, care interzice stabilirea reședinței obișnuite într-un spațiu public. În aceeași zi, Raportorul special al ONU privind dreptul la locuințe adecvate a calificat actul Ungariei de a incrimina lipsa de adăpost drept crud și incompatibil cu legislația internațională în domeniul drepturilor omului. |
| --- | --- |

(73)

La 15 februarie 2012 și la 11 decembrie 2012, Raportorul special al ONU pentru sărăcia extremă și drepturile omului și Raportorul special al ONU pentru dreptul la locuințe adecvate au solicitat Ungariei să reexamineze legislația care permite autorităților să pedepsească lipsa de adăpost și să respecte hotărârea Curții Constituționale care dezincriminează persoanele fără adăpost. În raportul său întocmit în urma vizitei în Ungaria, publicat la 16 decembrie 2014, comisarul Consiliului Europei pentru Drepturile Omului și-a exprimat preocuparea cu privire la măsurile adoptate pentru a interzice dormitul pe stradă și construirea de colibe sau barăci, care au fost descrise pe larg drept măsuri care incriminează în practică persoanele fără adăpost. Comisarul a îndemnat autoritățile ungare să ancheteze cazurile raportate de evacuări forțate fără soluții alternative și cele ale copiilor luați de lângă familiile lor din motive care țin de condiții socioeconomice precare. În observațiile sale finale din 5 aprilie 2018, Comitetul pentru Drepturile Omului al ONU și-a exprimat preocuparea cu privire la legislația națională și la cea locală, bazată pe cel de Al patrulea amendament la Legea fundamentală, care desemnează numeroase spații publice în care este interzis dormitul și sancționează efectiv persoanele fără adăpost. La 20 iunie 2018, Parlamentul Ungariei a adoptat cel de-al Șaptelea amendament la Legea fundamentală, care interzice stabilirea reședinței obișnuite într-un spațiu public. În aceeași zi, Raportorul special al ONU privind dreptul la locuințe adecvate a calificat actul Ungariei de a incrimina lipsa de adăpost drept crud și incompatibil cu legislația internațională în domeniul drepturilor omului.

| (74) | În concluziile din 2017 ale Comitetului european pentru drepturile sociale se afirmă că Ungaria nu respectă Carta socială europeană, deoarece lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și lucrătorii casnici, precum și alte categorii de lucrători, nu sunt protejați prin norme de securitate și sănătate în muncă, deoarece măsurile adoptate pentru reducerea mortalității materne au fost insuficiente, deoarece cuantumul minim al pensiei pentru limită de vârstă este necorespunzător, deoarece cuantumul minim al ajutorului de șomaj este necorespunzător, deoarece durata maximă de plată a ajutorului de șomaj pentru persoanele care își caută un loc de muncă este prea scurtă și deoarece cuantumul minim al ajutoarelor pentru reabilitare și al indemnizațiilor de invaliditate este, în unele cazuri, necorespunzător. Comitetul a concluzionat, de asemenea, că Ungaria nu respectă Carta socială europeană, deoarece nivelul asistenței sociale plătite unei persoane celibatare fără resurse, inclusiv persoanelor vârstnice, este necorespunzător, accesul egal la serviciile sociale nu este garantat pentru resortisanții statelor părți cu reședința legală și nu s-a stabilit că există o ofertă adecvată de locuințe pentru familiile vulnerabile. În ceea ce privește drepturile sindicale, Comitetul a declarat că dreptul lucrătorilor de a beneficia de concediu plătit nu este garantat în mod suficient, că nu a fost luată nicio măsură pentru a încuraja încheierea unor contracte colective de muncă, în timp ce protecția lucrătorilor prin intermediul acestora este în mod clar slabă în Ungaria și că, în administrația publică, dreptul la grevă este rezervat sindicatelor care sunt parte la acordul încheiat cu guvernul; criteriile utilizate pentru a defini funcționarii cărora li se refuză dreptul la grevă depășesc domeniul de aplicare al Cartei; sindicatele funcționarilor publici pot recurge la grevă numai cu aprobarea majorității lucrătorilor în cauză. |
| --- | --- |

(74)

În concluziile din 2017 ale Comitetului european pentru drepturile sociale se afirmă că Ungaria nu respectă Carta socială europeană, deoarece lucrătorii care desfășoară o activitate independentă și lucrătorii casnici, precum și alte categorii de lucrători, nu sunt protejați prin norme de securitate și sănătate în muncă, deoarece măsurile adoptate pentru reducerea mortalității materne au fost insuficiente, deoarece cuantumul minim al pensiei pentru limită de vârstă este necorespunzător, deoarece cuantumul minim al ajutorului de șomaj este necorespunzător, deoarece durata maximă de plată a ajutorului de șomaj pentru persoanele care își caută un loc de muncă este prea scurtă și deoarece cuantumul minim al ajutoarelor pentru reabilitare și al indemnizațiilor de invaliditate este, în unele cazuri, necorespunzător. Comitetul a concluzionat, de asemenea, că Ungaria nu respectă Carta socială europeană, deoarece nivelul asistenței sociale plătite unei persoane celibatare fără resurse, inclusiv persoanelor vârstnice, este necorespunzător, accesul egal la serviciile sociale nu este garantat pentru resortisanții statelor părți cu reședința legală și nu s-a stabilit că există o ofertă adecvată de locuințe pentru familiile vulnerabile. În ceea ce privește drepturile sindicale, Comitetul a declarat că dreptul lucrătorilor de a beneficia de concediu plătit nu este garantat în mod suficient, că nu a fost luată nicio măsură pentru a încuraja încheierea unor contracte colective de muncă, în timp ce protecția lucrătorilor prin intermediul acestora este în mod clar slabă în Ungaria și că, în administrația publică, dreptul la grevă este rezervat sindicatelor care sunt parte la acordul încheiat cu guvernul; criteriile utilizate pentru a defini funcționarii cărora li se refuză dreptul la grevă depășesc domeniul de aplicare al Cartei; sindicatele funcționarilor publici pot recurge la grevă numai cu aprobarea majorității lucrătorilor în cauză.

| (75) | Începând din decembrie 2010, grevele din Ungaria au fost scoase în afara legii, în principiu, de când guvernul lui Viktor Orbán a adoptat o modificare a așa-numitei legi privind grevele. Modificările se referă la faptul că, în principiu, grevele vor fi permise în întreprinderile asociate cu administrația publică prin contracte de servicii publice. Modificarea nu se aplică grupurilor profesionale care pur și simplu nu au un astfel de drept, cum ar fi mecanicii de locomotivă, polițiștii, personalul medical și controlorii de trafic aerian. Problema este alta, în principal procentul angajaților - până la 70 % - care trebuie să ia parte la referendumul privind greva, pentru ca acesta să conteze. Apoi, decizia privind legalitatea grevelor va fi luată de o instanță pentru litigii de muncă care este complet subordonată statului. În 2011 au fost depuse nouă cereri de eliberare a unor permise de grevă. În șapte cazuri au fost respinse fără a se prezenta vreun motiv; două dintre ele au fost prelucrate, dar emiterea unei decizii s-a dovedit imposibilă. |
| --- | --- |

(75)

Începând din decembrie 2010, grevele din Ungaria au fost scoase în afara legii, în principiu, de când guvernul lui Viktor Orbán a adoptat o modificare a așa-numitei legi privind grevele. Modificările se referă la faptul că, în principiu, grevele vor fi permise în întreprinderile asociate cu administrația publică prin contracte de servicii publice. Modificarea nu se aplică grupurilor profesionale care pur și simplu nu au un astfel de drept, cum ar fi mecanicii de locomotivă, polițiștii, personalul medical și controlorii de trafic aerian. Problema este alta, în principal procentul angajaților - până la 70 % - care trebuie să ia parte la referendumul privind greva, pentru ca acesta să conteze. Apoi, decizia privind legalitatea grevelor va fi luată de o instanță pentru litigii de muncă care este complet subordonată statului. În 2011 au fost depuse nouă cereri de eliberare a unor permise de grevă. În șapte cazuri au fost respinse fără a se prezenta vreun motiv; două dintre ele au fost prelucrate, dar emiterea unei decizii s-a dovedit imposibilă.

| (76) | În raportul Comitetului ONU pentru drepturile copilului cu privire la „Observațiile finale referitoare la al treilea, al patrulea și al cincilea raport periodic al Ungariei”, publicat la 14 octombrie 2014, au fost exprimate preocupări cu privire la un număr din ce în ce mai mare de cazuri în care copiii sunt luați de lângă familiile lor din cauza condițiilor socioeconomice precare. Părinții își pot pierde copiii din cauza șomajului, a lipsei de locuințe sociale și a lipsei de spațiu din instituțiile de găzduire temporară. Pe baza unui studiu realizat de Centrul European pentru Drepturile Romilor, această practică afectează în mod disproporționat familiile rome și copiii romi. |
| --- | --- |

(76)

În raportul Comitetului ONU pentru drepturile copilului cu privire la „Observațiile finale referitoare la al treilea, al patrulea și al cincilea raport periodic al Ungariei”, publicat la 14 octombrie 2014, au fost exprimate preocupări cu privire la un număr din ce în ce mai mare de cazuri în care copiii sunt luați de lângă familiile lor din cauza condițiilor socioeconomice precare. Părinții își pot pierde copiii din cauza șomajului, a lipsei de locuințe sociale și a lipsei de spațiu din instituțiile de găzduire temporară. Pe baza unui studiu realizat de Centrul European pentru Drepturile Romilor, această practică afectează în mod disproporționat familiile rome și copiii romi.

| (77) | În Recomandarea sa din 23 mai 2018 pentru adoptarea unei Recomandări a Consiliului privitoare la Programul național de reformă din 2018 al Ungariei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pe 2018, Comisia a arătat că proporția persoanelor expuse riscului de sărăcie și excludere socială a scăzut la 26,3 % în 2016, dar rămâne peste media Uniunii; copiii sunt, în general, mai expuși la sărăcie decât alte grupe de vârstă. Venitul minim se situează sub 50 % din pragul de sărăcie pentru fiecare gospodărie, fiind unul dintre cele mai scăzute din UE. Nivelul de adecvare al indemnizației de șomaj este foarte scăzut: perioada maximă de 3 luni în care se acordă indemnizația este cea mai scurtă din UE și reprezintă doar aproximativ un sfert din durata medie de care are nevoie o persoană pentru a-și găsi un loc de muncă. În plus, nivelul indemnizațiilor se numără printre cele mai scăzute din UE. Comisia a recomandat ca nivelul de adecvare și de acoperire al indemnizațiilor de asistență socială și de șomaj să fie ameliorat. |
| --- | --- |

(77)

În Recomandarea sa din 23 mai 2018 pentru adoptarea unei Recomandări a Consiliului privitoare la Programul național de reformă din 2018 al Ungariei și care include un aviz al Consiliului privind Programul de convergență al Ungariei pe 2018, Comisia a arătat că proporția persoanelor expuse riscului de sărăcie și excludere socială a scăzut la 26,3 % în 2016, dar rămâne peste media Uniunii; copiii sunt, în general, mai expuși la sărăcie decât alte grupe de vârstă. Venitul minim se situează sub 50 % din pragul de sărăcie pentru fiecare gospodărie, fiind unul dintre cele mai scăzute din UE. Nivelul de adecvare al indemnizației de șomaj este foarte scăzut: perioada maximă de 3 luni în care se acordă indemnizația este cea mai scurtă din UE și reprezintă doar aproximativ un sfert din durata medie de care are nevoie o persoană pentru a-și găsi un loc de muncă. În plus, nivelul indemnizațiilor se numără printre cele mai scăzute din UE. Comisia a recomandat ca nivelul de adecvare și de acoperire al indemnizațiilor de asistență socială și de șomaj să fie ameliorat.

| (78) | La [....] 2018, Consiliul a audiat Ungaria în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE. |
| --- | --- |

(78)

La [....] 2018, Consiliul a audiat Ungaria în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE.

| (79) | Din aceste motive, ar trebui să se constate, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE, că există un risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor menționate la articolul 2 din TUE, |
| --- | --- |

(79)

Din aceste motive, ar trebui să se constate, în conformitate cu articolul 7 alineatul (1) din TUE, că există un risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor menționate la articolul 2 din TUE,

ADOPTĂ PREZENTA DECIZIE:

Articolul 1

Există un risc clar de încălcare gravă de către Ungaria a valorilor pe care se întemeiază Uniunea.

Articolul 2

Consiliul recomandă Ungariei să întreprindă următoarele acțiuni în termen de trei luni de la notificarea prezentei decizii: [...]

Articolul 3

Prezenta decizie intră în vigoare la a [...] zi următoare datei publicării în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene.

Articolul 4

Prezenta decizie se adresează Ungariei.

Adoptată la Bruxelles,

Pentru Consiliu,

Președintele

---

(1)  Hotărârea Curții de Justiție din 6 noiembrie 2012, Comisia/ Ungaria, C-286/12, ECLI:EU:C:2012:687.

1

(2)  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 octombrie 1995 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și libera circulație a acestor date (JO L 281, 23.11.1995, p. 31).

2

(3)  Directiva 2006/54/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 5 iulie 2006 privind punerea în aplicare a principiului egalității de șanse și al egalității de tratament între bărbați și femei în materie de încadrare în muncă și de muncă (JO L 204, 26.7.2006, p. 23).

3

(4)  Directiva 92/85/CEE a Consiliului din 19 octombrie 1992 privind introducerea de măsuri pentru promovarea îmbunătățirii siguranței și sănătății la locul de muncă în cazul lucrătoarelor gravide, care au născut de curând sau care alăptează [a zecea directivă specială în sensul articolului 16 alineatul (1) din Directiva 89/391/CEE] (JO L 348, 28.11.1992, p. 1).

4

(5)  Decizia-cadru 2008/913/JAI a Consiliului din 28 noiembrie 2008 privind combaterea anumitor forme și expresii ale rasismului și xenofobiei prin intermediul dreptului penal (JO L 328, 6.12.2008, p. 55).

5

(6)  Directiva 2013/32/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 privind procedurile comune de acordare și retragere a protecției internaționale (JO L 180, 29.6.2013, p. 60).

6

(7)  Directiva 2008/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind standardele și procedurile comune aplicabile în statele membre pentru returnarea resortisanților țărilor terțe aflați în situație de ședere ilegală (JO L 348, 24.12.2008, p. 98).

7

(8)  Directiva 2013/33/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 de stabilire a standardelor pentru primirea solicitanților de protecție internațională (JO L 180, 29.6.2013, p. 96).

8

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/86 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/86

---

P8_TA(2018)0341

Sistemele de arme autonome

Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la sistemele de arme autonome (2018/2752(RSP))

(2019/C 433/11)

Parlamentul European,

| — | având în vedere titlul V, articolele 21 și 21 alineatul 2 litera (c), din Tratatul privind Uniunea Europeană, |
| --- | --- |

—

având în vedere titlul V, articolele 21 și 21 alineatul 2 litera (c), din Tratatul privind Uniunea Europeană,

| — | având în vedere „clauza Martens”inclusă în Protocolul 1 din 1977 adițional la Convențiile de la Geneva, |
| --- | --- |

—

având în vedere „clauza Martens”inclusă în Protocolul 1 din 1977 adițional la Convențiile de la Geneva,

| — | având în vedere partea IV a Agendei ONU pentru dezarmare din 2018, intitulată „Asigurarea viitorului nostru comun”(„Securing Our Common Future”), |
| --- | --- |

—

având în vedere partea IV a Agendei ONU pentru dezarmare din 2018, intitulată „Asigurarea viitorului nostru comun”(„Securing Our Common Future”),

| — | având în vedere studiul său din 3 mai 2013 intitulat „Implicațiile utilizării în război a dronelor și a roboților fără pilot asupra drepturilor omului”(„Human Rights Implications of the Usage of Drones and Unmanned Robots in Warfare”), |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul său din 3 mai 2013 intitulat „Implicațiile utilizării în război a dronelor și a roboților fără pilot asupra drepturilor omului”(„Human Rights Implications of the Usage of Drones and Unmanned Robots in Warfare”),

| — | având în vedere diversele sale poziții, recomandări și rezoluții prin care a solicitat interzicerea la nivel internațional a sistemelor de arme autonome letale (LAWS), cum ar fi recomandarea sa adresată Consiliului din 5 iulie 2018 cu privire la cea de a 73-a sesiune a Adunării Generale a ONU (1), mandatul de începere a negocierilor adoptat în plen la 13 martie 2018 în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului european de dezvoltare industrială în domeniul apărării, rezoluția sa din 13 decembrie 2017 referitoare la Raportul anual pe 2016 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (2), recomandarea sa adresată Consiliului din 7 iulie 2016 privind cea de a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (3) și rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la utilizarea dronelor înarmate (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere diversele sale poziții, recomandări și rezoluții prin care a solicitat interzicerea la nivel internațional a sistemelor de arme autonome letale (LAWS), cum ar fi recomandarea sa adresată Consiliului din 5 iulie 2018 cu privire la cea de a 73-a sesiune a Adunării Generale a ONU (1), mandatul de începere a negocierilor adoptat în plen la 13 martie 2018 în vederea adoptării unui regulament al Parlamentului European și al Consiliului de instituire a Programului european de dezvoltare industrială în domeniul apărării, rezoluția sa din 13 decembrie 2017 referitoare la Raportul anual pe 2016 privind drepturile omului și democrația în lume și politica Uniunii Europene în această privință (2), recomandarea sa adresată Consiliului din 7 iulie 2016 privind cea de a 71-a sesiune a Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite (3) și rezoluția sa din 27 februarie 2014 referitoare la utilizarea dronelor înarmate (4),

| — | având în vedere raportul din 9 aprilie 2013 al Raportorului special al ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare și arbitrare, Christof Heyns (A/HRC/23/47), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul din 9 aprilie 2013 al Raportorului special al ONU privind execuțiile extrajudiciare, sumare și arbitrare, Christof Heyns (A/HRC/23/47),

| — | având în vedere declarațiile UE privind sistemele de arme autonome letale făcute în fața Grupului de experți guvernamentali ai părților la Convenția privind anumite tipuri de arme convenționale, cu ocazia reuniunilor sale de la Geneva în perioadele 13-17 noiembrie 2017, 9-13 aprilie 2018 și 27-31 august 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile UE privind sistemele de arme autonome letale făcute în fața Grupului de experți guvernamentali ai părților la Convenția privind anumite tipuri de arme convenționale, cu ocazia reuniunilor sale de la Geneva în perioadele 13-17 noiembrie 2017, 9-13 aprilie 2018 și 27-31 august 2018,

| — | având în vedere contribuțiile aduse de diverse state, inclusiv de statele membre ale UE, înainte de reuniunile Grupului de experți guvernamentali din 2017 și 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile aduse de diverse state, inclusiv de statele membre ale UE, înainte de reuniunile Grupului de experți guvernamentali din 2017 și 2018,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 31 mai 2017 în care acesta solicită adoptarea unei abordări bazate pe controlul uman în domeniul inteligenței artificiale și interzicerea sistemelor de arme autonome letale, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 31 mai 2017 în care acesta solicită adoptarea unei abordări bazate pe controlul uman în domeniul inteligenței artificiale și interzicerea sistemelor de arme autonome letale,

| — | având în vedere solicitarea Sfântului Scaun privind interzicerea armelor autonome letale, |
| --- | --- |

—

având în vedere solicitarea Sfântului Scaun privind interzicerea armelor autonome letale,

| — | având în vedere scrisoarea deschisă din iulie 2015 semnată de peste 3 000 de cercetători din domeniul inteligenței artificiale și roboticii, cea din 21 august 2017 semnată de 116 fondatori ai unor companii de prim rang din domeniul roboticii și inteligenței artificiale, avertizând cu privire la sistemele de arme autonome letale, precum și scrisoarea semnată de 240 de organizații din sectorul tehnologiei și de 3 089 de persoane care s-au angajat să nu dezvolte, să nu producă și să nu utilizeze niciodată sisteme de arme autonome letale, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea deschisă din iulie 2015 semnată de peste 3 000 de cercetători din domeniul inteligenței artificiale și roboticii, cea din 21 august 2017 semnată de 116 fondatori ai unor companii de prim rang din domeniul roboticii și inteligenței artificiale, avertizând cu privire la sistemele de arme autonome letale, precum și scrisoarea semnată de 240 de organizații din sectorul tehnologiei și de 3 089 de persoane care s-au angajat să nu dezvolte, să nu producă și să nu utilizeze niciodată sisteme de arme autonome letale,

| — | având în vedere declarațiile Comitetului Internațional al Crucii Roșii și inițiativele societății civile, cum ar fi Campania împotriva roboților ucigași, la care participă 70 de organizații din 30 de țări, inclusiv Human Rights Watch, Article 36, PAX și Amnesty International, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile Comitetului Internațional al Crucii Roșii și inițiativele societății civile, cum ar fi Campania împotriva roboților ucigași, la care participă 70 de organizații din 30 de țări, inclusiv Human Rights Watch, Article 36, PAX și Amnesty International,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât politicile și acțiunile UE sunt ghidate de principiile drepturilor omului și respectării demnității umane, de principiile Cartei ONU și ale dreptului internațional; întrucât aceste principii ar trebui aplicate pentru a menține pacea, a preîntâmpina conflictele și a întări securitatea internațională; |
| --- | --- |

A.

întrucât politicile și acțiunile UE sunt ghidate de principiile drepturilor omului și respectării demnității umane, de principiile Cartei ONU și ale dreptului internațional; întrucât aceste principii ar trebui aplicate pentru a menține pacea, a preîntâmpina conflictele și a întări securitatea internațională;

| B. | întrucât termenul de „sisteme de arme autonome letale”se referă la sisteme de arme fără control uman semnificativ asupra funcțiilor de importanță critică precum identificarea și atacarea unor obiective specifice; |
| --- | --- |

B.

întrucât termenul de „sisteme de arme autonome letale”se referă la sisteme de arme fără control uman semnificativ asupra funcțiilor de importanță critică precum identificarea și atacarea unor obiective specifice;

| C. | întrucât se pare că un număr necunoscut de țări, sectoare cu finanțare publică și sectoare private desfășoară activități de cercetare și dezvoltare a unor sisteme de arme autonome letale, mergând de la rachete capabile de a-și alege ținta în mod selectiv până la mașini de învățare cu competențe cognitive pentru a decide cu cine, când și unde să lupte; |
| --- | --- |

C.

întrucât se pare că un număr necunoscut de țări, sectoare cu finanțare publică și sectoare private desfășoară activități de cercetare și dezvoltare a unor sisteme de arme autonome letale, mergând de la rachete capabile de a-și alege ținta în mod selectiv până la mașini de învățare cu competențe cognitive pentru a decide cu cine, când și unde să lupte;

| D. | întrucât sistemele neautonome, precum sistemele automatizate, comandate la distanță și teleghidate nu ar trebui considerate a fi sisteme de arme autonome letale; |
| --- | --- |

D.

întrucât sistemele neautonome, precum sistemele automatizate, comandate la distanță și teleghidate nu ar trebui considerate a fi sisteme de arme autonome letale;

| E. | întrucât sistemele de arme autonome letale au potențialul să schimbe în mod radical caracterul acțiunilor militare, declanșând o cursă a înarmărilor fără precedent și necontrolată; |
| --- | --- |

E.

întrucât sistemele de arme autonome letale au potențialul să schimbe în mod radical caracterul acțiunilor militare, declanșând o cursă a înarmărilor fără precedent și necontrolată;

| F. | întrucât utilizarea sistemelor de arme autonome letale ridică întrebări fundamentale de ordin etic și juridic privind controlul uman, mai ales în ceea ce privește funcțiile de importanță critică precum identificarea și atacarea obiectivelor; întrucât, spre deosebire de oameni, mașinile și roboții nu pot lua decizii întemeiate pe principiile juridice ale diferențierii, proporționalității și precauției; |
| --- | --- |

F.

întrucât utilizarea sistemelor de arme autonome letale ridică întrebări fundamentale de ordin etic și juridic privind controlul uman, mai ales în ceea ce privește funcțiile de importanță critică precum identificarea și atacarea obiectivelor; întrucât, spre deosebire de oameni, mașinile și roboții nu pot lua decizii întemeiate pe principiile juridice ale diferențierii, proporționalității și precauției;

| G. | întrucât operarea umană și controlul uman sunt esențiale în procesele cu consecințe letale, dat fiind că persoanele luând astfel de decizii trebuie să poată fi trase la răspundere; |
| --- | --- |

G.

întrucât operarea umană și controlul uman sunt esențiale în procesele cu consecințe letale, dat fiind că persoanele luând astfel de decizii trebuie să poată fi trase la răspundere;

| H. | întrucât dreptul internațional, inclusiv dreptul umanitar internațional și cel în materie de drepturi ale omului, vizează toate sistemele de arme și pe operatorii acestora, și întrucât respectarea dreptului internațional este o cerință minimă ce trebuie îndeplinită de actorii statali, mai ales în ceea ce privește principii precum protecția populației civile sau precauțiile în caz de atac; |
| --- | --- |

H.

întrucât dreptul internațional, inclusiv dreptul umanitar internațional și cel în materie de drepturi ale omului, vizează toate sistemele de arme și pe operatorii acestora, și întrucât respectarea dreptului internațional este o cerință minimă ce trebuie îndeplinită de actorii statali, mai ales în ceea ce privește principii precum protecția populației civile sau precauțiile în caz de atac;

| I. | întrucât utilizarea sistemelor de arme autonome letale ridică întrebări cruciale privind implementarea dreptului internațional din domeniul drepturilor omului, a dreptului internațional umanitar și a normelor și valorilor europene în ceea ce privește viitoarele acțiuni militare; |
| --- | --- |

I.

întrucât utilizarea sistemelor de arme autonome letale ridică întrebări cruciale privind implementarea dreptului internațional din domeniul drepturilor omului, a dreptului internațional umanitar și a normelor și valorilor europene în ceea ce privește viitoarele acțiuni militare;

| J. | întrucât, în august 2017, 116 fondatori ai unor companii care se află în fruntea domeniului roboticii și inteligenței artificiale pe plan internațional au trimis ONU o scrisoare deschisă în care guvernele sunt chemate „să evite o cursă a înarmărilor cu astfel de arme”și „să evite efectele destabilizatoare ale acestor tehnologii”; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în august 2017, 116 fondatori ai unor companii care se află în fruntea domeniului roboticii și inteligenței artificiale pe plan internațional au trimis ONU o scrisoare deschisă în care guvernele sunt chemate „să evite o cursă a înarmărilor cu astfel de arme”și „să evite efectele destabilizatoare ale acestor tehnologii”;

| K. | întrucât orice sistem de arme autonome dat ar putea duce la o funcționare defectuoasă din cauza codului scris necorespunzător sau a unui atac cibernetic săvârșit de un stat inamic sau de un actor nestatal, |
| --- | --- |

K.

întrucât orice sistem de arme autonome dat ar putea duce la o funcționare defectuoasă din cauza codului scris necorespunzător sau a unui atac cibernetic săvârșit de un stat inamic sau de un actor nestatal,

| L. | întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat elaborarea și adoptarea de urgență a unei poziții comune privind sistemele de arme autonome letale, interzicerea la nivel internațional a dezvoltării, producerii și utilizării sistemelor de arme autonome letale care permit efectuarea de atacuri fără un control uman real, precum și lansarea unor negocieri efective în vederea interzicerii lor; |
| --- | --- |

L.

întrucât Parlamentul a solicitat în mod repetat elaborarea și adoptarea de urgență a unei poziții comune privind sistemele de arme autonome letale, interzicerea la nivel internațional a dezvoltării, producerii și utilizării sistemelor de arme autonome letale care permit efectuarea de atacuri fără un control uman real, precum și lansarea unor negocieri efective în vederea interzicerii lor;

| 1. | reamintește ambiția UE de a fi un actor global pentru pace și solicită implicarea sa mai puternică în eforturile internaționale de dezarmare și de neproliferare și ca acțiunile și politicile sale să urmărească menținerea păcii și a securității internaționale, asigurând respectarea dreptului internațional umanitar și al drepturilor omului, precum și protecția civililor și a infrastructurii civile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), statele membre și Consiliul European să elaboreze și să adopte de urgență o poziție comună privind sistemele de arme autonome, care să garanteze controlul uman asupra funcțiilor critice în timpul utilizării lor, înainte de reuniunea din noiembrie 2018 a înaltelor părți contractante la Convenția privind anumite tipuri de arme convenționale, și să prezinte o poziție unitară în cadrul forurilor relevante și să acționeze în consecință; invită, în acest context, VP/ÎR, statele membre și Consiliul să facă schimb de bune practici și de contribuții din partea experților, a cadrelor universitare și a societății civile; |
| --- | --- |

2.

| 3. | îndeamnă VP/ÎR, statele membre și Consiliul să depună eforturi în vederea lansării unor negocieri la nivel internațional pentru adoptarea unui instrument obligatoriu care să interzică sistemele de arme autonome letale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază, în acest sens, importanța fundamentală a împiedicării dezvoltării și fabricării oricărui tip de sisteme de arme autonome letale care nu sunt prevăzute cu un control uman în ceea ce privește funcțiile de importanță critică precum alegerea țintei și atacul; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își reiterează poziția din 13 martie 2018 referitoare la Regulamentul privind programul european de dezvoltare industrială în domeniul apărării, în special în ceea ce privește articolul 6 alineatul (4) (acțiuni admisibile), și își subliniază disponibilitatea de a adopta o poziție similară în contextul apropiatelor programe de cercetare în domeniul apărării, de dezvoltare industrială în domeniul apărării și al altor acțiuni relevante din cadrul Fondului european de apărare după 2020; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că nicio armă sau niciun sistem de arme folosite în prezent de forțele armate ale UE nu sunt sisteme de arme autonome letale; reamintește că armele și sistemele de arme concepute special pentru apărarea propriilor platforme, forțe și populație împotriva unor amenințări extrem de dinamice precum rachete, bombe și avioane ostile nu sunt considerate a fi sisteme de arme autonome letale; subliniază că deciziile de atacare a aeronavelor care transportă ființe umane ar trebui luate de operatori umani; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Serviciului European de Acțiune Externă, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Organizației Națiunilor Unite, precum și Secretarului General al NATO. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0312.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0494.

(3)  JO C 101, 16.3.2018, p. 166.

(4)  JO C 285, 29.8.2017, p. 110.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/89 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/89

---

P8_TA(2018)0342

Stadiul actual al relațiilor UE-SUA

Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-SUA (2017/2271(INI))

(2019/C 433/12)

Parlamentul European,

| — | având în vedere documentul intitulat „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – O strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentat de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016, precum și Comunicarea comună a Comisiei și a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 7 iunie 2017 privind o abordare strategică privind reziliența în cadrul acțiunii externe a UE (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul intitulat „Viziune comună, acțiuni comune: o Europă mai puternică – O strategie globală pentru politica externă și de securitate a Uniunii Europene”, prezentat de Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) la 28 iunie 2016, precum și Comunicarea comună a Comisiei și a Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 7 iunie 2017 privind o abordare strategică privind reziliența în cadrul acțiunii externe a UE (JOIN(2017)0021),

| — | având în vedere rezultatele summiturilor UE-SUA organizate la 28 noiembrie 2011 la Washington, D.C. și la 26 martie 2014 la Bruxelles, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele summiturilor UE-SUA organizate la 28 noiembrie 2011 la Washington, D.C. și la 26 martie 2014 la Bruxelles,

| — | având în vedere declarațiile comune ale celei de a 79-a reuniuni interparlamentare a dialogului transatlantic al legislatorilor (TLD) organizate la 28 și 29 noiembrie 2016 la Washington, D.C., ale celui de al 80-lea TLD organizat la 2 și 3 iunie 2017 la Valletta, ale celui de al 81-lea TLD organizat la 5 decembrie 2017 la Washington, D.C. și ale celui de al 82-lea TLD organizat la 30 iunie 2018 la Sofia, Bulgaria, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarațiile comune ale celei de a 79-a reuniuni interparlamentare a dialogului transatlantic al legislatorilor (TLD) organizate la 28 și 29 noiembrie 2016 la Washington, D.C., ale celui de al 80-lea TLD organizat la 2 și 3 iunie 2017 la Valletta, ale celui de al 81-lea TLD organizat la 5 decembrie 2017 la Washington, D.C. și ale celui de al 82-lea TLD organizat la 30 iunie 2018 la Sofia, Bulgaria,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 aprilie 2015 intitulată „Agenda europeană privind securitatea” (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 28 aprilie 2015 intitulată „Agenda europeană privind securitatea” (COM(2015)0185),

| — | având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate către Parlamentul European și Consiliu din 6 aprilie 2016 intitulată „Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride: un răspuns al Uniunii Europene” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate către Parlamentul European și Consiliu din 6 aprilie 2016 intitulată „Cadrul comun privind contracararea amenințărilor hibride: un răspuns al Uniunii Europene” (JOIN(2016)0018),

| — | având în vedere declarația comună din 8 iulie 2016 a președinților Consiliului European și al Comisiei și a Secretarului General al NATO privind setul comun de propuneri aprobate de consiliile NATO și UE la 5 și 6 decembrie 2016 și rapoartele privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a acestora adoptate la 14 iunie și la 5 decembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună din 8 iulie 2016 a președinților Consiliului European și al Comisiei și a Secretarului General al NATO privind setul comun de propuneri aprobate de consiliile NATO și UE la 5 și 6 decembrie 2016 și rapoartele privind progresele înregistrate în punerea în aplicare a acestora adoptate la 14 iunie și la 5 decembrie 2017,

| — | având în vedere declarația comună UE-NATO din 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună UE-NATO din 2016,

| — | având în vedere Strategia națională de securitate a SUA din 18 decembrie 2017 și Strategia națională de apărare a SUA din 19 ianuarie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Strategia națională de securitate a SUA din 18 decembrie 2017 și Strategia națională de apărare a SUA din 19 ianuarie 2018,

| — | având în vedere Inițiativa europeană de asigurare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Inițiativa europeană de asigurare,

| — | având în vedere planul de acțiune privind diplomația în domeniul climei din 2015, adoptat de Consiliul Afaceri Externe, |
| --- | --- |

—

având în vedere planul de acțiune privind diplomația în domeniul climei din 2015, adoptat de Consiliul Afaceri Externe,

| — | având în vedere Acordul de la Paris, Decizia 1/CP.21, cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și cea de a 11-a Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 11), organizată la Paris, între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris, Decizia 1/CP.21, cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și cea de a 11-a Conferință a părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 11), organizată la Paris, între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2271/96 al Consiliului din 22 noiembrie 1996 de protecție împotriva efectelor aplicării extrateritoriale a unei legislații adoptate de către o țară terță, precum și a acțiunilor întemeiate pe aceasta sau care rezultă din aceasta (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2271/96 al Consiliului din 22 noiembrie 1996 de protecție împotriva efectelor aplicării extrateritoriale a unei legislații adoptate de către o țară terță, precum și a acțiunilor întemeiate pe aceasta sau care rezultă din aceasta (1),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la rolul regiunilor și al orașelor din UE în punerea în aplicare a Acordului de la Paris COP 21 privind schimbările climatice, în special punctul 13 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 martie 2018 referitoare la rolul regiunilor și al orașelor din UE în punerea în aplicare a Acordului de la Paris COP 21 privind schimbările climatice, în special punctul 13 (2),

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la relațiile transatlantice, în special Rezoluția sa din 1 iunie 2006 referitoare la îmbunătățirea relațiilor UE-SUA în cadrul unui Acord de parteneriat transatlantic (3), Rezoluția sa din 26 martie 2009 referitoare la situația relațiilor transatlantice în urma alegerilor din SUA (4), Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la Summitul UE-SUA din 28 noiembrie 2011 (5) și Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la rolul UE în promovarea unui parteneriat transatlantic lărgit (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la relațiile transatlantice, în special Rezoluția sa din 1 iunie 2006 referitoare la îmbunătățirea relațiilor UE-SUA în cadrul unui Acord de parteneriat transatlantic (3), Rezoluția sa din 26 martie 2009 referitoare la situația relațiilor transatlantice în urma alegerilor din SUA (4), Rezoluția sa din 17 noiembrie 2011 referitoare la Summitul UE-SUA din 28 noiembrie 2011 (5) și Rezoluția sa din 13 iunie 2013 referitoare la rolul UE în promovarea unui parteneriat transatlantic lărgit (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la Uniunea Europeană a Apărării (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 noiembrie 2016 referitoare la Uniunea Europeană a Apărării (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2017 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune (PESC) (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2017 referitoare la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune (PESC) (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2017 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (PSAC) (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 13 decembrie 2017 referitoare la punerea în aplicare a politicii de securitate și apărare comune (PSAC) (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 8 februarie 2018 referitoare la situația UNRWA (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 8 februarie 2018 referitoare la situația UNRWA (10),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0251/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizul Comisiei pentru comerț internațional (A8-0251/2018),

| A. | întrucât parteneriatul UE-SUA se bazează pe legături politice, culturale, economice și istorice puternice, pe valori comune cum sunt libertatea, democrația, promovarea păcii și a stabilității, drepturile omului și statul de drept și pe obiective comune cum sunt prosperitatea, securitatea, economiile deschise și integrate, progresul social și includerea, dezvoltarea sustenabilă și soluționarea pașnică a conflictelor și întrucât atât SUA, cât și UE sunt democrații în care domnește legea și care dispun de sisteme funcționale de ponderi și contraponderi; întrucât acest parteneriat se confruntă cu un număr semnificativ de încercări și perturbări pe termen scurt, însă fundamentele pe termen lung rămân solide, iar cooperarea dintre UE și SUA, ca parteneri ce împărtășesc aceleași valori, rămâne crucială; |
| --- | --- |

A.

întrucât parteneriatul UE-SUA se bazează pe legături politice, culturale, economice și istorice puternice, pe valori comune cum sunt libertatea, democrația, promovarea păcii și a stabilității, drepturile omului și statul de drept și pe obiective comune cum sunt prosperitatea, securitatea, economiile deschise și integrate, progresul social și includerea, dezvoltarea sustenabilă și soluționarea pașnică a conflictelor și întrucât atât SUA, cât și UE sunt democrații în care domnește legea și care dispun de sisteme funcționale de ponderi și contraponderi; întrucât acest parteneriat se confruntă cu un număr semnificativ de încercări și perturbări pe termen scurt, însă fundamentele pe termen lung rămân solide, iar cooperarea dintre UE și SUA, ca parteneri ce împărtășesc aceleași valori, rămâne crucială;

| B. | întrucât UE și SUA, bazându-se pe fundația lor solidă de valori și principii comune, ar trebui să caute modalități alternative de întărire a relației transatlantice și să răspundă în mod eficient provocărilor importante cu care ne confruntăm, utilizând toate canalele de comunicare disponibile; întrucât, în calitate de legiuitori, Congresul SUA și Parlamentul European joacă roluri importante și influente în democrațiile noastre și ar trebui să utilizeze întregul potențial al cooperării lor pentru a menține ordinea democratică, liberală și multilaterală și pentru a promova stabilitatea și continuitatea pe continentul nostru și în lume; |
| --- | --- |

B.

întrucât UE și SUA, bazându-se pe fundația lor solidă de valori și principii comune, ar trebui să caute modalități alternative de întărire a relației transatlantice și să răspundă în mod eficient provocărilor importante cu care ne confruntăm, utilizând toate canalele de comunicare disponibile; întrucât, în calitate de legiuitori, Congresul SUA și Parlamentul European joacă roluri importante și influente în democrațiile noastre și ar trebui să utilizeze întregul potențial al cooperării lor pentru a menține ordinea democratică, liberală și multilaterală și pentru a promova stabilitatea și continuitatea pe continentul nostru și în lume;

| C. | întrucât, într-o lume mondializată, complexă și tot mai multipolară, UE și SUA ar trebui să joace în continuare roluri constructive esențiale prin întărirea și susținerea dreptului internațional, prin promovarea și protejarea drepturilor și principiilor fundamentale și prin soluționarea conflictelor regionale și a provocărilor la nivel global; |
| --- | --- |

C.

întrucât, într-o lume mondializată, complexă și tot mai multipolară, UE și SUA ar trebui să joace în continuare roluri constructive esențiale prin întărirea și susținerea dreptului internațional, prin promovarea și protejarea drepturilor și principiilor fundamentale și prin soluționarea conflictelor regionale și a provocărilor la nivel global;

| D. | întrucât UE și SUA se confruntă cu o epocă a schimbărilor geopolitice și trebuie să facă față unor amenințări complexe similare, atât convenționale, cât și hibride, generate de actorii statali și nestatali din Sud și din Est; întrucât atacurile cibernetice sunt din ce în ce mai frecvente și mai sofisticate și întrucât cooperarea dintre UE și SUA prin intermediul NATO poate completa eforturile ambelor părți și poate proteja infrastructura esențială de apărare și alte infrastructuri informaționale guvernamentale; întrucât aceste amenințări necesită o cooperare internațională pentru a le aborda; |
| --- | --- |

D.

întrucât UE și SUA se confruntă cu o epocă a schimbărilor geopolitice și trebuie să facă față unor amenințări complexe similare, atât convenționale, cât și hibride, generate de actorii statali și nestatali din Sud și din Est; întrucât atacurile cibernetice sunt din ce în ce mai frecvente și mai sofisticate și întrucât cooperarea dintre UE și SUA prin intermediul NATO poate completa eforturile ambelor părți și poate proteja infrastructura esențială de apărare și alte infrastructuri informaționale guvernamentale; întrucât aceste amenințări necesită o cooperare internațională pentru a le aborda;

| E. | întrucât UE recunoaște sprijinul militar constant acordat de SUA pentru a asigura securitatea și apărarea UE și întrucât UE datorează recunoștință tuturor americanilor care și-au sacrificat viața pentru a asigura securitatea europeană în conflictele din Kosovo și Bosnia; întrucât UE urmărește în prezent să-și asigure propria securitate prin edificarea unei mai mari autonomii strategice; |
| --- | --- |

E.

întrucât UE recunoaște sprijinul militar constant acordat de SUA pentru a asigura securitatea și apărarea UE și întrucât UE datorează recunoștință tuturor americanilor care și-au sacrificat viața pentru a asigura securitatea europeană în conflictele din Kosovo și Bosnia; întrucât UE urmărește în prezent să-și asigure propria securitate prin edificarea unei mai mari autonomii strategice;

| F. | întrucât SUA au decis să-și reducă bugetul de menținere a păcii în cadrul ONU cu 600 de milioane de dolari SUA; |
| --- | --- |

F.

întrucât SUA au decis să-și reducă bugetul de menținere a păcii în cadrul ONU cu 600 de milioane de dolari SUA;

| G. | întrucât o politică externă a SUA mai imprevizibilă creează o incertitudine sporită în relațiile internaționale și ar putea lăsa spațiu pentru apariția altor actori pe scena mondială, precum China, a cărei influență politică și economică este în creștere la nivel mondial; întrucât multe țări-cheie din Asia, care înainte erau mai apropiate de SUA, se orientează acum spre China; |
| --- | --- |

G.

întrucât o politică externă a SUA mai imprevizibilă creează o incertitudine sporită în relațiile internaționale și ar putea lăsa spațiu pentru apariția altor actori pe scena mondială, precum China, a cărei influență politică și economică este în creștere la nivel mondial; întrucât multe țări-cheie din Asia, care înainte erau mai apropiate de SUA, se orientează acum spre China;

| H. | întrucât UE își menține pe deplin angajamentul față de multilateralism și față de promovarea valorilor comune, inclusiv față de democrație și de drepturile omului; întrucât ordinea internațională bazată pe reguli aduce avantaje atât SUA, cât și UE; întrucât, în această privință, este extrem de important ca UE și SUA să acționeze împreună și în sinergie pentru a sprijini ordinea bazată pe reguli, garantată de organizații supranaționale și de instituții internaționale puternice, credibile și eficace; |
| --- | --- |

H.

întrucât UE își menține pe deplin angajamentul față de multilateralism și față de promovarea valorilor comune, inclusiv față de democrație și de drepturile omului; întrucât ordinea internațională bazată pe reguli aduce avantaje atât SUA, cât și UE; întrucât, în această privință, este extrem de important ca UE și SUA să acționeze împreună și în sinergie pentru a sprijini ordinea bazată pe reguli, garantată de organizații supranaționale și de instituții internaționale puternice, credibile și eficace;

| I. | întrucât, timp de peste șapte decenii, parteneriatul dintre SUA și Europa a fost esențial pentru ordinea economică, politică și de securitate mondială; întrucât relația transatlantică se confruntă cu numeroase provocări și a fost din ce în ce mai mult pusă sub presiune în multe chestiuni de la alegerea președintelui Trump; |
| --- | --- |

I.

întrucât, timp de peste șapte decenii, parteneriatul dintre SUA și Europa a fost esențial pentru ordinea economică, politică și de securitate mondială; întrucât relația transatlantică se confruntă cu numeroase provocări și a fost din ce în ce mai mult pusă sub presiune în multe chestiuni de la alegerea președintelui Trump;

| J. | întrucât politica privind schimbările climatice a fost integrată în politica externă și de securitate în cadrul Strategiei globale a UE, și au fost întărite legăturile dintre domenii precum energia și clima, securitatea și obiectivele de dezvoltare, migrația și comerțul liber și echitabil; |
| --- | --- |

J.

întrucât politica privind schimbările climatice a fost integrată în politica externă și de securitate în cadrul Strategiei globale a UE, și au fost întărite legăturile dintre domenii precum energia și clima, securitatea și obiectivele de dezvoltare, migrația și comerțul liber și echitabil;

| K. | întrucât UE rămâne pe deplin angajată într-un sistem comercial multilateral bazat pe reguli, deschis și nediscriminatoriu; întrucât OMC se află în centrul sistemului comercial global, fiind singura instituție care poate asigura condiții de concurență echitabile și veritabile; |
| --- | --- |

K.

întrucât UE rămâne pe deplin angajată într-un sistem comercial multilateral bazat pe reguli, deschis și nediscriminatoriu; întrucât OMC se află în centrul sistemului comercial global, fiind singura instituție care poate asigura condiții de concurență echitabile și veritabile;

| L. | întrucât atât SUA, cât și UE ar trebui să sprijine aspirațiile țărilor din Balcanii de Vest de a se alătura comunității transatlantice; întrucât, pe lângă angajamentul consolidat al UE, angajamentul continuu al SUA este esențial în acest sens; |
| --- | --- |

L.

întrucât atât SUA, cât și UE ar trebui să sprijine aspirațiile țărilor din Balcanii de Vest de a se alătura comunității transatlantice; întrucât, pe lângă angajamentul consolidat al UE, angajamentul continuu al SUA este esențial în acest sens;

| M. | întrucât Uniunea are o responsabilitate sporită de a-și asigura propria securitate într-un mediu strategic care s-a deteriorat în mod semnificativ în ultimii ani; |
| --- | --- |

M.

întrucât Uniunea are o responsabilitate sporită de a-și asigura propria securitate într-un mediu strategic care s-a deteriorat în mod semnificativ în ultimii ani;

| N. | întrucât securitatea europeană are la bază ambiția unei autonomii strategice comune, recunoscută în iunie 2016 de către cei 28 de șefi de stat și de guvern în cadrul Strategiei globale a Uniunii Europene, |
| --- | --- |

N.

întrucât securitatea europeană are la bază ambiția unei autonomii strategice comune, recunoscută în iunie 2016 de către cei 28 de șefi de stat și de guvern în cadrul Strategiei globale a Uniunii Europene,

Un cadru general bazat pe valori comune

| 1. | reamintește și insistă asupra faptului că parteneriatul și alianța UE-SUA de lungă durată se bazează și ar trebui să se bazeze pe împărtășirea și promovarea comună a unor valori comune, inclusiv libertatea, statul de drept, pacea, democrația, egalitatea, multilateralismul bazat pe reguli, economia de piață, justiția socială, dezvoltarea sustenabilă și respectarea drepturilor omului, inclusiv a drepturilor minorităților, precum și securitatea colectivă, având ca prioritate soluționarea pașnică a conflictelor; subliniază importanța întăririi relației UE-SUA, una din axele principale de cooperare într-o lume mondializată, pentru realizarea acestor obiective; |
| --- | --- |

1.

| 2. | salută întrevederea dintre președintele Comisiei, Juncker, și președintele SUA, Trump, la Washington, la 25 iulie 2018 ca marcând o îmbunătățire a relațiilor bilaterale; ia act de declarația lor și de disponibilitatea lor de a colabora în vederea detensionării relațiilor transatlantice în domeniul comerțului; reamintește, în acest context, impactul negativ al taxelor vamale punitive; reiterează, în același timp, sprijinul acordat pentru o abordare amplă și cuprinzătoare a acordurilor comerciale și a multilateralismului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | evidențiază faptul că relația UE-SUA constituie garantul fundamental al stabilității mondiale și a constituit piatra de temelie a eforturilor noastre menite să asigure pacea, prosperitatea și stabilitatea societăților noastre de la sfârșitul celui de Al Doilea Război Mondial, precum și crearea unui sistem comercial și de cooperare politică și economică multilaterală bazat pe reguli și pe valori; reafirmă faptul că relația UE-SUA este strategică și autentică și că o legătură transatlantică puternică este în interesul ambelor părți și al lumii; este de părere că politica unilaterală actuală de tip „America pe primul loc” dăunează atât intereselor UE, cât și celor ale SUA, subminează încrederea reciprocă și poate avea implicații mai ample pentru stabilitatea și prosperitatea mondială; reamintește interesul UE de a cultiva parteneriate durabile, reciproc avantajoase, bazate pe valori și principii comune care să prevaleze în fața câștigurilor pe termen scurt rezultate din schimburile comerciale; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că parteneriatul depășește cu mult aspectele comerciale și de politică externă stricto sensu și include, de asemenea, alte teme cum ar fi securitatea (cibernetică), chestiuni economice, digitale și financiare, schimbările climatice, energia, cultura, precum și știința și tehnologia; subliniază că aceste aspecte sunt strâns legate între ele și ar trebui luate în considerare în același cadru general; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își exprimă preocuparea față de abordările adoptate de către SUA pentru soluționarea problemelor mondiale și a conflictelor regionale de la alegerea președintelui Trump; subliniază importanța pe care o au pentru UE relațiile transatlantice și dialogul susținut, subliniind importanța aspectelor care apropie UE și SUA; solicită mai multă claritate în ceea ce privește pertinența actuală a relației noastre transatlantice, care a fost definită cu mai multe decenii în urmă, pentru partenerii noștri americani; subliniază că cadrul general al parteneriatului nostru, bazat pe valori, este esențial pentru a menține și a întări în continuare arhitectura economiei și securității mondiale; subliniază că, în cele din urmă, aspectele care apropie SUA și UE ar trebui să aibă o importanță mai mare decât cele care le despart; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că, într-un sistem internațional marcat în mod durabil de instabilitate și de incertitudine, Europa are responsabilitatea de a-și construi autonomia strategică pentru a face față unui număr crescând de provocări comune; evidențiază, prin urmare, necesitatea ca țările europene să își păstreze capacitatea de a decide și de a acționa singure pentru a-și apăra interesele; reamintește că autonomia strategică constituie atât o ambiție legitimă pentru Europa, cât și un obiectiv prioritar care trebuie avut în vedere în domeniile industrial și operațional și în ce privește capacitățile; |
| --- | --- |

6.

Consolidarea parteneriatului

| 7. | reamintește imensul potențial și interesul strategic al acestui parteneriat, atât pentru SUA, cât și pentru UE, în instaurarea prosperității și securității reciproce și întărirea unei ordini bazate pe reguli și pe valori care să sprijine instituțiile internaționale și să le ofere mijloacele necesare pentru a îmbunătăți efectiv guvernarea la nivel mondial; solicită încurajarea dialogului și a angajamentului nostru cu privire la toate elementele acestui parteneriat și la toate nivelurile de cooperare, inclusiv cu organizațiile societății civile; subliniază că deciziile și acțiunile noastre au un impact asupra economiei globale și arhitecturii de securitate și, prin urmare, ar trebui să fie un model de urmat și să fie în interesul ambilor parteneri; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază responsabilitățile SUA ca putere mondială și invită administrația SUA să susțină valorile fundamentale comune care stau la baza relațiilor transatlantice și să asigure, în orice situație, respectarea dreptului internațional, a democrației, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în conformitate cu Carta ONU și cu alte instrumente internaționale semnate sau ratificate de SUA; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că UE și SUA sunt cel mai important partener reciproc într-o lume multipolară și că acțiunile unilaterale slăbesc parteneriatul transatlantic, care trebuie să fie un parteneriat între egali bazat pe dialog și să vizeze reinstaurarea încrederii reciproce; |
| --- | --- |

9.

| 10. | regretă timpul îndelungat care a trecut până la numirea unui nou ambasador al SUA pe lângă Uniunea Europeană, dar salută faptul că a fost făcută o nominalizare pentru această funcție și că se așteaptă confirmarea ulterioară din partea Senatului SUA la 29 iunie 2018; |
| --- | --- |

10.

| 11. | își exprimă dezacordul profund față de declarațiile noului ambasador al SUA în Germania, Richard Grenell, care și-a exprimat ambiția de a capacita populiștii naționaliști din întreaga Europă și reamintește că rolul diplomaților nu este de a sprijini anumite forțe politice, ci de a promova înțelegerea reciprocă și parteneriatul; consideră, de asemenea, declarațiile funcționarilor din cadrul administrației Trump care își exprimă disprețul față de UE și sprijinul pentru forțele xenofobe și populiste care încearcă să distrugă proiectul european, ca fiind ostile și incompatibile cu spiritul parteneriatului transatlantic; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită VP/ÎR, Consiliul, Comisia și statele membre ale UE să intensifice cooperarea, coordonarea, coerența și eficacitatea politicii UE față de SUA pentru a prezenta UE drept un actor internațional unit și eficace, purtător al unui mesaj coerent; |
| --- | --- |

12.

| 13. | reamintește că SUA este un partener esențial, având în vedere convergența intereselor în domeniul apărării și al securității, precum și relațiile bilaterale solide; solicită organizarea, cât mai curând posibil, a unui summit UE-SUA, într-un efort de a depăși încercările actuale și de a continua colaborarea în ceea ce privește chestiunile mondiale și regionale de interes reciproc; |
| --- | --- |

13.

| 14. | consideră că este importantă prezența forțelor armate ale SUA în țările europene acolo unde este necesar și în concordanță cu îndeplinirea în continuare a angajamentelor convenite; |
| --- | --- |

14.

| 15. | insistă că un dialog structurat și strategic privind politica externă la nivel transatlantic, în care să fie implicate și Parlamentul European și Congresul SUA, este esențial pentru întărirea arhitecturii transatlantice, inclusiv a cooperării în domeniul securității și solicită extinderea domeniului de aplicare de politică externă al dialogului UE-SUA; |
| --- | --- |

15.

| 16. | reamintește sugestia sa de a înființa un Consiliu politic transatlantic (TPC) pentru consultare și coordonare sistematică privind politica externă și de securitate, care ar fi condus de VP/ÎR și de Secretarul de stat al SUA și ar fi susținut de contacte periodice ale directorilor politici; |
| --- | --- |

16.

| 17. | salută activitatea continuă și neîntreruptă a TLD în ceea ce privește promovarea relațiilor UE-SUA prin intermediul dialogului parlamentar și al coordonării asupra aspectelor de interes comun; reiterează importanța contactelor interpersonale și a dialogului pentru consolidarea relațiilor transatlantice; solicită, prin urmare, intensificarea angajamentului atât din partea Senatului SUA, cât și din partea Camerei Reprezentanților și a Parlamentului European; salută relansarea Grupului bipartit privind UE din Congres pentru cel de-al 115-lea Congres și solicită Biroului de legătură al Parlamentului European (EPLO) și delegației UE de la Washington să colaboreze mai strâns cu acestea; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește că, atât în UE, cât și în SUA, societățile noastre sunt puternice, ancorate în democrația liberală și statul de drept, și se bazează pe o multitudine de actori, incluzând, printre altele, guvernele și parlamentele noastre, organe și actori descentralizate, diferite instituții politice, patronatului și sindicatele, organizații ale societății civile, organe de media libere și independente, grupuri religioase și comunități universitare și de cercetare; subliniază că ar trebui să încurajăm legăturile transatlantice pentru a promova meritele și importanța parteneriatului nostru transatlantic, la diferite niveluri, peste tot în UE și în SUA, nu axându-ne doar pe Coastele de Est și de Vest; solicită ca programele consolidate și specializate să beneficieze de o finanțare corespunzătoare în acest sens; |
| --- | --- |

18.

| 19. | salută rolul revigorant al relațiilor dintre instituțiile europene și statele federale americane, precum și cu zonele metropolitane în ceea ce privește relația transatlantică generală, în special în cazul relațiilor de înfrățire; subliniază, în acest context, cooperarea existentă în temeiul memorandumului de înțelegere „Under 2”; invită statele federale americane să își întărească contactele cu instituțiile UE; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază că schimburile culturale prin programe de educație au o importanță fundamentală pentru promovarea și crearea de valori comune, precum și pentru crearea de legături între partenerii transatlantici; solicită, prin urmare, întărirea, sporirea și înlesnirea accesului la programele de mobilitate pentru studenți între Statele Unite și Uniunea Europeană în cadrul programului Erasmus+; |
| --- | --- |

20.

| 21. | își exprimă admirația în special pentru modul în care elevii americani s-au mobilizat după numeroasele tragedii care au implicat utilizarea armelor de foc în școli pentru a transmite un semnal prin susținerea unor legi mai stricte privind armele și pentru a se opune influenței exercitate de National Rifle Association asupra procesului legislativ; |
| --- | --- |

21.

Făcând față împreună încercărilor la nivel mondial

| 22. | insistă că UE și SUA ar trebui să joace în continuare roluri constructive esențiale soluționând împreună conflictele regionale și încercările la nivel mondial, pe baza principiilor dreptului internațional; subliniază că multilateralismul, de care Europa este profund atașată, este pus tot mai mult sub semnul întrebării de atitudinea Statelor Unite și a altor mari puteri mondiale; reamintește importanța multilateralismului pentru menținerea păcii și a stabilității între state, ca mijloc de promovare a valorilor statului de drept și pentru soluționarea problemelor mondiale, și insistă asupra faptului că acestea ar trebui abordate în cadrul forurilor internaționale pertinente; este preocupat, prin urmare, de faptul că recentele decizii ale SUA – dezangajarea din acorduri internaționale cheie, revocarea anumitor angajamente, subminarea normelor internaționale, retragerea din foruri internaționale și încurajarea tensiunilor diplomatice și comerciale – se pot îndepărta de aceste valori comune și pot pune presiune pe relația noastră, subminând-o; invită Uniunea Europeană să dea dovadă de unitate, de fermitate și de proporționalitate în modul în răspunsurile sale la astfel de decizii; invită, prin urmare, statele membre ale UE să evite orice acțiune sau manevră menită să obțină avantaje bilaterale în detrimentul unei abordări europene comune coerente; |
| --- | --- |

22.

| 23. | remarcă faptul că alte puteri mondiale majore, cum ar fi Rusia și China, au strategii politice și economice solide, multe dintre acestea putând fi îndreptate împotriva valorilor noastre comune, angajamentelor noastre internaționale și parteneriatului transatlantic ca atare și punându-le în pericol; reamintește că astfel de evoluții fac cooperarea UE-SUA cu atât mai esențială pentru a putea susține în continuare societățile deschise, promova și proteja drepturile, principiile și valorile noastre comune, inclusiv respectarea dreptului internațional; solicită, în acest sens, o coordonare sporită între UE și SUA privind alinierea și instituirea unei politici comune de sancțiuni în vederea creșterii eficacității acesteia; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că combaterea încercărilor Rusiei de a pune presiune, a destabiliza și a profita de slăbiciunile și de alegerile democratice ale societăților occidentale necesită un răspuns transatlantic comun; consideră, prin urmare, că SUA și UE ar trebui să acorde prioritate acțiunilor coordonate în ceea ce privește Rusia, după caz, cu implicarea NATO; ia act cu îngrijorare, în acest context, de declarațiile președinților SUA și Rusiei cu ocazia întrevederii acestora de la Helsinki la 16 iulie 2018; reamintește pericolul evident pentru democrațiile noastre reprezentat de știrile false, de dezinformare și, în special, de amestecul răuvoitor al unor surse; solicită stabilirea unui dialog politic și societal care să introducă un echilibru între anonimat și responsabilitate în rețelele de socializare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că securitatea este multidimensională și interconectată și că definiția ei nu acoperă doar aspecte militare, ci și aspecte de mediu, energetice, comerciale, cibernetice și de comunicare, din domeniul sănătății, al dezvoltării, al responsabilității, umanitar etc.; insistă că aspectele de securitate ar trebui soluționate printr-o abordare largă; în acest context, regretă reducerile bugetare substanțiale propuse, ca de exemplu pentru întărirea statului în Afganistan, pentru ajutorul pentru dezvoltare în Africa și pentru contribuțiile SUA la programele, operațiunile și agențiile ONU; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că un acord comercial transatlantic, echilibrat și reciproc avantajos, ar avea un impact care ar depăși cu mult aspectele comerciale și economice; |
| --- | --- |

26.

| 27. | afirmă că NATO este în continuare principalul garant pentru apărarea colectivă a Europei; salută reafirmarea angajamentului SUA față de NATO și de securitatea europeană și subliniază că aprofundarea cooperării UE-NATO întărește, de asemenea, parteneriatul transatlantic; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază importanța cooperării, a coordonării și a efectelor de sinergie în domeniul securității și al apărării; subliniază că este important ca fondurile pentru apărare să fie mai bine cheltuite și insistă în acest sens, asupra faptului că repartizarea sarcinilor nu ar trebui să se axeze exclusiv pe aporturi (obiectivul de a cheltui 2% din PIB pentru apărare), ci ar trebui să se axeze și pe rezultate (capacități măsurate în forțe mobilizate, pregătite și sustenabile); reamintește că acest obiectiv cuantificat reflectă totuși o asumare a responsabilității sporite a europenilor pentru propria lor securitate, devenită indispensabilă prin deteriorarea mediului lor strategic; salută faptul că apărarea devine un domeniu cu o prioritate mai mare pentru UE și statele sale membre, ceea ce generează mai multă eficiență militară, atât în beneficiul UE, cât și al NATO și salută, în acest context, prezența trupelor SUA pe teritoriul UE; afirmă că NATO este în continuare vitală pentru apărarea colectivă a Europei și a aliaților săi (articolul 5 din Tratatul de la Washington); subliniază că capacitatea NATO de a-și îndeplini sarcinile rămâne în continuare strâns legată de forța relației transatlantice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită UE să consolideze Uniunea Europeană a Apărării în vederea construirii capacităților asigurând relevanța strategică a UE în domeniul apărării și securității, ca de exemplu în crearea mai multor sinergii și creșteri ale eficienței în cheltuielile de apărare, cercetare, dezvoltare, achiziții, întreținere și formare între statele membre; insistă asupra faptului că o mai bună cooperare în domeniul apărării la nivelul UE întărește contribuția europeană pentru pace, securitate și stabilitate la nivel regional și internațional și, prin aceasta, contribuie și la îndeplinirea obiectivelor alianței NATO și consolidează legătura noastră transatlantică; sprijină, prin urmare, eforturile recente de a intensifica arhitectura europeană de apărare, inclusiv Fondul european de apărare, precum și nou înființata cooperarea structurată permanentă (PESCO); |
| --- | --- |

29.

| 30. | salută lansarea PESCO și sprijină primele proiecte ale acesteia, cum ar fi mobilitatea militară; subliniază faptul că PESCO este de interes comun, atât pentru UE, cât și pentru NATO și ar trebui să fie un factor de stimulare a continuării cooperării între cele două organizații în ceea ce privește dezvoltarea capacităților și întărirea unui pilon UE în cadrul NATO, în contextul fiecărei constituții naționale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | reiterează necesitatea ca UE și SUA să își intensifice cooperarea în domeniul securității cibernetice și al apărării, și anume prin intermediul agențiilor specializate și al grupurilor operative precum ENISA, Europol, Interpol, viitoarele structuri ale PESCO și ale Fondului european de apărare (EDF), în special în ceea ce privește combaterea atacurilor cibernetice și promovarea în comun a unor eforturi de a dezvolta un cadru internațional cuprinzător și transparent care să stabilească standarde minime pentru politicile de securitate cibernetică, sprijinind totodată libertățile fundamentale; consideră că este esențial ca UE și NATO să intensifice schimbul de informații pentru ca atacurile cibernetice să poată fi atribuite oficial și, în consecință, pentru a face posibilă impunerea de sancțiuni restrictive celor care se fac vinovați de atacurile cibernetice; subliniază importanța și contribuția pozitivă pe care le are Inițiativa europeană de asigurare a SUA pentru securitatea statelor membre ale UE; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază faptul că importanța tot mai mare a inteligenței artificiale și a învățării automate necesită consolidarea cooperării dintre UE și SUA și că ar trebui luate măsuri pentru a promova cooperarea între întreprinderile americane și europene din domeniul tehnologiei pentru a asigura o valorificare optimă a parteneriatului în materie de dezvoltare și de implementare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | invită Congresul SUA să includă Parlamentul European în programul său de partajare a informațiilor privind amenințările cibernetice, alături de Parlamentele Australiei, Canadei, Noii Zeelande și Regatului Unit; |
| --- | --- |

33.

| 34. | subliniază necesitatea unei abordări comune a reglementării platformelor digitale și a creșterii responsabilității acestora pentru a discuta problema cenzurii, a dreptului de autor, a drepturilor titularilor de drepturi, a datelor cu caracter personal și a noțiunii de neutralitate a internetului; reiterează necesitatea colaborării în scopul promovării unui internet deschis, interoperabil și sigur, administrat pe baza unui model multipartit, care să promoveze drepturile omului, democrația, statul de drept, libertatea de exprimare și să favorizeze prosperitatea economică și inovarea, respectând totodată confidențialitatea și oferind protecție împotriva înșelătoriei, fraudei și furtului; solicită să se depună eforturi comune pentru elaborarea de norme și reglementări și pentru promovarea aplicabilității dreptului internațional în spațiul cibernetic; |
| --- | --- |

34.

| 35. | reiterează faptul că neutralitatea internetului este consacrată în dreptul Uniunii; regretă decizia Comisiei federale pentru comunicații de a revoca reglementările cu privire la neutralitatea internetului; salută votul recent al Senatului SUA de a reveni asupra deciziei respective; invită Congresul SUA să respecte această decizie pentru a menține un internet deschis, sigur și securizat, care să nu permită tratamentul discriminatoriu al conținutului paginilor de internet; |
| --- | --- |

35.

| 36. | subliniază necesitatea unor negocieri adecvate cu privire la standardizare, în special în contextul evoluției tot mai rapide a tehnologiei, în special în domeniul TI; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază că o parte importantă a întăririi eforturilor de combatere a terorismului dintre UE și SUA cuprinde protecția infrastructurii critice, inclusiv promovarea unor standarde comune și stimularea compatibilității și interoperabilității, precum și o abordare cuprinzătoare a luptei împotriva terorismului, inclusiv prin intermediul coordonării în forurile regionale, multilaterale și mondiale și prin cooperarea în schimburile de date legate de activitățile teroriste; reiterează necesitatea de a sprijini mecanisme precum Sistemul european de informații și de autorizare privind călătoriile (ETIAS) și alte eforturi comune care pot contribui în mod semnificativ la lupta împotriva terorismului și a extremismului și pot face diferența în această privință; reamintește ambelor părți că lupta împotriva terorismului trebuie să fie în concordanță cu dreptul internațional și cu valorile democratice, respectând pe deplin libertățile civile și drepturile fundamentale ale omului; |
| --- | --- |

37.

| 38. | își exprimă îngrijorarea cu privire la numirea recentă a doamnei Gina Haspel în funcția de director al Agenției Centrale de Informații (CIA), din cauza bilanțului său nesatisfăcător din domeniul respectării drepturilor omului, inclusiv din cauza complicității sale la programul CIA de predare și de detenție secretă; |
| --- | --- |

38.

| 39. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la faptul că administrația SUA a declarat că elimină restricțiile limitate ale programului de drone, ceea ce crește riscul de victime și de asasinate ilegale în rândul populației civile, precum și cu privire la lipsa de transparență a programului de drone al SUA și la asistența acordată de unele state membre ale UE; solicită SUA și statelor membre ale UE să se asigure că utilizarea dronelor militare respectă obligațiile care le revin în temeiul dreptului internațional, inclusiv în temeiul dreptului internațional al drepturilor omului și al dreptului internațional umanitar și că au fost stabilite standarde obligatorii stricte care să reglementeze furnizarea tuturor formelor de asistență în cazul operațiunilor cu drone care au efecte letale; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază necesitatea ca UE și SUA să combată evaziunea fiscală și alte infracțiuni financiare și să asigure transparența; |
| --- | --- |

40.

| 41. | încurajează o cooperare consolidată în ceea ce privește lupta împotriva evaziunii fiscale, a evitării obligațiilor fiscale, a spălării banilor și a finanțării terorismului, îndeosebi în cadrul Acordului dintre UE și SUA privind Programul de urmărire a finanțărilor în scopuri teroriste (TFTP), care ar trebui întărit pentru a include date privind fluxurile financiare asociate intervențiilor străine sau operațiunilor ilegale ale serviciilor de informații; invită, de asemenea, UE și SUA să coopereze în cadrul OCDE în lupta împotriva evaziunii fiscale și a planificării fiscale agresive, stabilind norme și standarde internaționale menite să combată această problemă mondială; subliniază că continuarea cooperării în materie de aplicare a legii este esențială pentru întărirea securității noastre comune și invită SUA să asigure cooperarea bilaterală și multilaterală în acest domeniu; regretă abrogarea parțială a Legii Dodd-Frank, ca urmare a acestui lucru supravegherea băncilor americane scăzând în mod semnificativ; |
| --- | --- |

41.

| 42. | evidențiază deficiențele persistente ale Scutului de confidențialitate în ceea ce privește respectarea drepturilor fundamentale ale persoanelor vizate; salută și sprijină invitația adresată legislatorului american de a se îndrepta spre o lege omnibus privind protecția vieții private și a datelor; subliniază faptul că, în Europa, protecția datelor cu caracter personal este un drept fundamental și că SUA nu are norme comparabile cu noul Regulament general privind protecția datelor (RGDP); |
| --- | --- |

42.

| 43. | reamintește de solidaritatea transatlantică manifestată la scară largă ca reacție la otrăvirea familiei Skripal la Salisbury, care a dus la expulzarea unor diplomați ruși de către 20 de state membre ale UE, Canada, SUA, Norvegia și cinci state aspirante la statutul de membru al UE; |
| --- | --- |

43.

| 44. | își reiterează îngrijorarea cu privire la respingerea de către Congres, în martie 2017, a normei prezentate de Comisia federală pentru comunicații referitoare la „Protecția vieții private a clienților serviciilor de bandă largă și ai altor servicii de telecomunicații”, care, în practică, elimină normele referitoare la protecția vieții private în contextul serviciilor de bandă largă, ce ar fi obligat furnizorii de servicii de internet să obțină consimțământul explicit al consumatorilor înainte de vânzarea sau schimbul de date de navigare pe internet sau alte informații confidențiale cu agențiile de publicitate și alte întreprinderi; consideră că acest lucru reprezintă o altă amenințare la adresa protecției vieții private în Statele Unite; |
| --- | --- |

44.

| 45. | reamintește faptul că SUA rămân singura țară din afara UE care figurează pe lista UE a țărilor scutite de viză, dar care nu acordă acces fără viză cetățenilor din toate statele membre ale UE; îndeamnă SUA să introducă cât mai repede cu putință cele cinci state membre UE în cauză (Bulgaria, Croația, Cipru, Polonia și România) în Programul său de scutire de vize; reamintește faptul că Comisia este obligată din punct de vedere juridic să adopte un act delegat care să suspende temporar exonerarea de la obligația de a deține viză pentru cetățenii țărilor terțe care nu au eliminat obligația de a deține viză pentru cetățenii anumitor state membre, în termen de 24 de luni de la data publicării notificărilor în acest sens, termen care s-a încheiat la 12 aprilie 2016; invită Comisia, în temeiul articolului 265 din TFUE, să adopte actul delegat solicitat; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază că UE s-a angajat să întărească în mod direct democrația, drepturile omului, statul de drept, prosperitatea, stabilitatea, rezistența și securitatea vecinilor săi prin mijloace nemilitare, în special prin punerea în aplicare a acordurilor de asociere; invită UE și SUA să își intensifice cooperarea și să își coordoneze mai bine acțiunile și pozițiile, în vecinătatea UE, atât din est, cât și din sud; reamintește că politicile UE în domeniul dezvoltării și al ajutorului umanitar în lume contribuie, de asemenea, la securitatea mondială; |
| --- | --- |

46.

| 47. | salută orientarea strategică și deschiderea SUA față de regiune și reamintește că țările din Balcani reprezintă o încercare pentru Europa și pentru securitatea întregului continent; invită, prin urmare, SUA să se implice în viitoarele eforturi comune în Balcanii de Vest, în special în ceea ce privește întărirea statului de drept, a democrației, a libertății de exprimare și a cooperării în domeniul securității; recomandă creșterea numărului de acțiuni comune, cum ar fi mecanismele de combatere a corupției și întărirea instituțiilor și pentru a asigura un grad mai ridicat de securitate, de stabilitate, de rezistență și de prosperitate economică țărilor din regiune, precum și asumarea unui rol în soluționarea problemelor ce durează de mult timp; consideră că UE și SUA ar trebui să inițieze un nou dialog la nivel înalt cu privire la Balcanii de Vest, pentru a se asigura că obiectivele de politică și programele de asistență sunt aliniate și, de asemenea, să adopte măsuri pertinente; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită UE și SUA să joace un rol mai activ și mai eficace în soluționarea conflictului de pe teritoriul Ucrainei și să sprijine toate eforturile în direcția unei soluții pașnice de durată, care să respecte unitatea, suveranitatea și integritatea teritorială a Ucrainei și preconizează retrocedarea peninsulei Crimeea Ucrainei și să încurajeze și să sprijine procesele de reformă și dezvoltarea economică din Ucraina, care trebuie să fie în deplină conformitate cu angajamentele asumate de Ucraina și cu recomandările organizațiilor internaționale; își exprimă profunda dezamăgire față de lipsa în continuare a unor progrese în ceea ce privește punerea în aplicare a acordurilor de la Minsk și față de deteriorarea situației de securitate și umanitare din Ucraina de Est; afirmă, prin urmare, că sancțiunile împotriva Rusiei sunt încă necesare și că SUA ar trebui să-și coordoneze eforturile cu UE; solicită o cooperare mai strânsă în acest sens între ÎR/VP și reprezentantul special al SUA pentru Ucraina; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reamintește, de asemenea, importanța pentru UE și SUA de a căuta o soluție la conflictele „înghețate” din Georgia și Republica Moldova; |
| --- | --- |

49.

| 50. | reamintește că ordinea internațională se bazează pe respectarea acordurilor internaționale; în acest context, regretă decizia Statelor Unite de a nu aproba concluziile reuniunii la nivel înalt G7 din Canada; își reiterează angajamentul față de dreptul internațional și față de valorile universale, în special responsabilitatea, neproliferarea nucleară și soluționarea pașnică a conflictelor; subliniază că consecvența strategiei noastre de neproliferare nucleară este esențială pentru credibilitatea noastră în calitate de actor global și negociator de prim plan; invită UE și SUA să coopereze în vederea facilitării dezarmării nucleare și a măsurilor eficiente de reducere a riscurilor nucleare; |
| --- | --- |

50.

| 51. | subliniază că Planul comun de acțiune comun (Joint Comprehensive Plan of Action - JCPOA) cu Iranul reprezintă un acord multilateral important și o realizare diplomatică notabilă pentru diplomația multilaterală și diplomația UE în vederea promovării stabilității în regiune; reamintește că UE este hotărâtă să depună toate eforturile pentru a menține Planul comun de acțiune cuprinzător (JCPOA) cu Iranul ca pilon central al arhitecturii internaționale de neproliferare, având pertinență și pentru chestiunea Coreei de Nord, precum și ca element esențial pentru securitatea și stabilitatea din regiune; reiterează necesitatea de a aborda de o manieră mai critică activitățile Iranului legate de rachetele balistice și stabilitatea regională, în special implicarea Iranului în diferite conflicte din regiune, și situația drepturilor omului și a drepturilor minorităților din Iran care sunt separate de JCPOA, în toate formatele și forurile relevante; subliniază că este esențială cooperarea transatlantică în abordarea acestor chestiuni; subliniază că, în conformitate cu o serie de rapoarte ale Agenției Internaționale pentru Energie Atomică (AIEA), Iranul își îndeplinește angajamentele în temeiul JCPOA; critică în mod ferm decizia președintelui Trump de a renunța în mod unilateral la JCPOA și de a impune măsuri extrateritoriale pentru întreprinderile din UE care desfășoară activități în Iran; subliniază că UE este hotărâtă să își protejeze interesele proprii și pe cele ale întreprinderilor și investitorilor europeni în fața efectului extrateritorial al sancțiunilor americane; salută, în acest context, decizia de a activa „regulamentul privind blocarea”, menit să protejeze interesele comerciale ale UE în Iran de impactul sancțiunilor extrateritoriale ale SUA și invită Consiliul, Comisia și Serviciul European de Acțiune Externă să ia orice alte măsuri considerate necesare pentru a proteja JCPOA; |
| --- | --- |

51.

| 52. | își exprimă îngrijorarea cu privire la politica SUA de securitate și comerț în Asia de Est și de Sud-Est, inclusiv vidul politic rezultat din retragerea SUA din Parteneriatul transpacific (TPP); reiterează importanța unui angajament constructiv al UE în Asia de Est și de Sud-Est și în regiunea Pacificului și salută în acest sens politica comercială activă a UE în această parte a lumii și inițiativele UE în materie de securitate, în special cele incluse în concluziile Consiliului privind o cooperare sporită a UE în domeniul securității în Asia și împreună cu aceasta, inclusiv în favoarea echilibrului politic și economic; |
| --- | --- |

52.

| 53. | salută deschiderea unor noi dialoguri la nivel înalt cu Coreea de Nord (RPDC) și summitul de la Singapore din 12 iunie 2018; reamintește că aceste convorbiri, care încă nu au prezentat rezultate concrete și care pot fi verificate, urmăresc o soluționare pașnică a tensiunilor și, astfel, promovarea păcii, securității și stabilității regionale și mondiale; subliniază că, în același timp, comunitatea internațională, inclusiv UE și SUA, trebuie să mențină presiunea asupra RPDC până când aceasta se va denucleariza în mod credibil prin ratificarea Tratatului de interzicere totală a testelor nucleare (CTBT) și prin autorizarea Comisiei pregătitoare a Organizației Tratatului de interzicere totală a testelor nucleare (CTBTO) și AIEA să prezinte dovezi ale denuclearizării; își exprimă îngrijorarea cu privire la progresele insuficiente în domeniul denuclearizării realizate de RPDC, care, la 24 august 2018, l-au determinat pe președintele Trump să își anuleze convorbirile planificate în această țară cu Secretarul de stat Mike Pompeo; |
| --- | --- |

53.

| 54. | reamintește Statelor Unite că încă nu au ratificat CTBT, în ciuda faptului că este o țară inclusă în anexa II, a cărei semnătură este necesară pentru intrarea în vigoare a tratatului; reiterează solicitarea făcută de VP/ÎR, care a îndemnat liderii mondiali să ratifice acest tratat; încurajează SUA să ratifice CTBT cât mai curând posibil și să sprijine în continuare CTBTO convingând celelalte state din anexa II să ratifice tratatul; |
| --- | --- |

54.

| 55. | insistă asupra respectării dreptului maritim internațional, inclusiv în Marea Chinei de Sud; în acest sens, invită SUA să ratifice Convenția ONU asupra dreptului mării (UNCLOS); |
| --- | --- |

55.

| 56. | solicită o cooperare consolidată între UE și SUA pentru soluționarea pașnică a conflictelor regionale și a războiului prin interpuși din Siria, deoarece lipsa unei strategii comune subminează soluționarea pașnică a conflictelor, și invită toate părțile implicate și toți actorii regionali implicați să se abțină de la acte de violență și orice alte acțiuni care ar putea agrava situația; reafirmă întâietatea procesului de la Geneva condus de ONU pentru soluționarea conflictului din Siria, în conformitate cu Rezoluția 2254 a Consiliului de Securitate al ONU, negociat de părțile implicate în conflict și beneficiind de sprijinul principalilor actori internaționali și regionali; solicită punerea în aplicare deplină și respectarea rezoluțiilor Consiliului de Securitate al ONU încălcate de țările care sunt părți la negocierile de la Astana; solicită depunerea unor eforturi comune pentru a garanta accesul umanitar la persoanele aflate în dificultate, desfășurarea unei anchete independente, imparțiale, amănunțite și credibile și urmărirea penală a celor răspunzători; solicită, de asemenea, sprijin, printre altele, pentru lucrările Mecanismului internațional, imparțial și independent (MIII) privind crimele internaționale comise în Republica Arabă Siriană din martie 2012; |
| --- | --- |

56.

| 57. | reamintește că UE sprijină reluarea unui proces semnificativ de pace în Orientul Mijlociu în direcția unei soluții bazate pe coexistența a două state, pe baza frontierelor din 1967, cu un stat palestinian independent, democratic, viabil și contiguu, care să existe în pace și securitate lângă un stat Israel a cărui securitate este asigurată și ceilalți vecini, și insistă că trebuie evitată orice acțiune care ar submina aceste eforturi; regretă profund decizia guvernului SUA de a-și muta ambasada de la Tel Aviv la Ierusalim și de a recunoaște oficial orașul ca fiind capitala Israelului; subliniază că problema Ierusalimului trebuie să facă parte dintr-un acord final de pace între israelieni și palestinieni; subliniază că foaia de parcurs comună ar trebui să fie întărită și evidențiază necesitatea ca SUA să își coordoneze acțiunile cu partenerii săi europeni în ce privește eforturile sale pentru pace în Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

57.

| 58. | salută UNRWA și personalul său devotat pentru activitățile umanitare și de dezvoltare remarcabile și indispensabile refugiaților palestinieni (în Cisiordania, inclusiv Ierusalimul de Est, în Fâșia Gaza, în Iordania, Liban și Siria), care sunt vitale pentru securitatea și stabilitatea regiunii; regretă profund decizia Administrației SUA de a stopa finanțarea acordată UNRWA și solicită SUA să reconsidere această decizie; subliniază sprijinul consecvent al Parlamentului European și al Uniunii Europene pentru agenție și încurajează statele membre ale UE să furnizeze fonduri suplimentare pentru a garanta sustenabilitatea activităților UNRWA pe termen lung; |
| --- | --- |

58.

| 59. | încurajează cooperarea în continuare dintre programele UE și SUA la nivel mondial, care promovează democrația, libertatea mass-mediei, alegerile libere și echitabile și protejarea drepturilor omului, inclusiv drepturile refugiaților și migranților, ale femeilor, și ale minorităților rasiale și religioase; subliniază importanța valorilor bunei administrări, asumării responsabilității, transparenței și statului de drept care stau la baza apărării drepturilor omului; reiterează poziția fermă și principială a UE împotriva pedepsei cu moartea și în favoarea unui moratoriu universal privind pedeapsa capitală, în vederea abolirii sale la nivel mondial; subliniază necesitatea cooperării în domeniul prevenirii crizelor și al consolidării păcii, precum și în ceea ce privește reacția la urgențele umanitare; |
| --- | --- |

59.

| 60. | reiterează faptul că UE și SUA au interese comune în Africa, unde ambele trebuie să se coordoneze și să își intensifice sprijinul la nivel local, regional și multinațional, pentru buna administrare, pentru democrație, pentru drepturile omului, pentru dezvoltarea socială sustenabilă, protecția mediului, gestionarea migrației, gestionarea economică și aspectele de securitate, precum și pentru soluționarea pașnică a conflictelor regionale, combaterea corupției, a tranzacțiilor financiare ilegale, precum și a violenței și a terorismului; consideră că o mai bună coordonare între UE și SUA, inclusiv prin intensificarea dialogului politic și elaborarea unor strategii comune privind Africa, ținând seama în mod corespunzător de opiniile organizațiilor regionale și ale grupărilor subregionale, ar duce la acțiuni mai eficiente și la o utilizare mai rațională a resurselor; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază importanța intereselor politice, economice și de securitate comune ale UE și ale SUA în ceea ce privește politicile economice ale unor țări ca China și Rusia, și reamintește că ar putea fi utile eforturi comune, inclusiv la nivelul OMC, pentru a aborda chestiuni precum dezechilibrele actuale din schimburile comerciale mondiale și situația din Ucraina; invită administrația SUA să se abțină de la a bloca în continuare numirea judecătorilor din cadrul organului de apel al OMC; subliniază necesitatea unei cooperări mai strânse în abordarea strategiei „One Belt, One Road” (OBOR) a Chinei, inclusiv prin dezvoltarea cooperării în acest sens între UE și Dialogul cvadrilateral în materie de securitate (QUAD) între SUA, India, Japonia și Australia; |
| --- | --- |

61.

| 62. | subliniază necesitatea unei mai bune cooperări cu privire la politica privind regiunea arctică, îndeosebi în contextul Consiliului Arctic, în special având în vedere că din cauza schimbărilor climatice pot apărea noi rute de navigație și pot deveni disponibile noi resurse naturale; |
| --- | --- |

62.

| 63. | insistă asupra faptului că migrația reprezintă un fenomen mondial și, prin urmare, ar trebui abordată prin cooperare, parteneriat și protejarea drepturilor omului și securitate, dar și prin gestionarea rutelor de migrație și prin urmărirea unei abordări globale la nivelul ONU, cu respectarea dreptului internațional, în special a Convenției de la Geneva din 1951 și a Protocolului său din 1967; salută eforturile depuse până în prezent în cadrul ONU pentru a se ajunge la un pact la nivel mondial pentru o migrație sigură, ordonată și regulată, precum și la un pact mondial pentru refugiați și regretă decizia SUA din decembrie 2017 de a se retrage din discuții; solicită o politică comună privind combaterea cauzelor profunde ale migrației; |
| --- | --- |

63.

| 64. | pledează pentru intensificarea cooperării dintre UE și SUA în ceea ce privește aspectele energetice, inclusiv energiile regenerabile, pe baza cadrului oferit de Consiliul pentru energie UE-SUA; prin urmare, își relansează invitația ca reuniunile să continue; solicită, de asemenea, mai multă cooperare în cercetarea în domeniul energiei și al noilor tehnologii, precum și o cooperare mai strânsă în vederea protejării infrastructurii energetice împotriva atacurilor cibernetice; insistă asupra necesității de a colabora în ceea ce privește securitatea furnizării de energie și asupra necesității unei clarificări suplimentare cu privire la modul în care Ucraina va continua să joace rolul de țară de tranzit; |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază preocuparea sa legată de conducta Nord Stream 2 și rolul său potențial controversat în ce privește securitatea energetică și solidaritatea statelor membre și salută sprijinul acordat de SUA în asigurarea securității energetice în Europa; |
| --- | --- |

65.

| 66. | regretă retragerea SUA din Acordul de la Paris, dar apreciază eforturile continue ale persoanelor, întreprinderilor, orașelor și statelor din SUA care încă mai depun eforturi în vederea îndeplinirii Acordului de la Paris și a combaterii schimbărilor climatice și evidențiază necesitatea unei implicări mai mari a UE față de acești actori; ia act de faptul că schimbările climatice reprezintă nu mai fac parte din Strategia Națională de Securitate a SUA; reafirmă angajamentul UE față de Acordul de la Paris și față de Agenda ONU 2030 și subliniază necesitatea de a le pune în aplicare pentru a asigura securitatea globală și pentru a dezvolta o economie și o societate mai sustenabile, reamintește că trecerea la o economie ecologică implică multe posibilități de creștere economică și locuri de muncă; |
| --- | --- |

66.

| 67. | încurajează continuarea cooperării în domeniul inovării, științei și tehnologiei și solicită reînnoirea Acordului SUA-UE în domeniul științei și tehnologiei; |
| --- | --- |

67.

Apărarea unei ordini comerciale bazate pe norme într-o perioadă dificilă

| 68. | ia act de faptul că în 2017 SUA a fost cea mai mare piață pentru exporturile UE și a doua sursă de importuri a UE ca importanță; ia act de faptul că există diferențe în ceea ce privește deficitele și excedentele comerciale între UE și SUA la comerțul cu mărfuri, comerțul cu servicii, comerțul digital și investițiile străine directe; subliniază că relația comercială și de investiții dintre UE și SUA, fiind cea mai importantă din lume și care a fost dintotdeauna bazată pe valori comune, este unul dintre factorii cei mai importanți ai creșterii economice, comerțului și prosperității la nivel mondial; constată, de asemenea, că UE are un surplus de 147 miliarde dolari SUA în schimburile de bunuri cu SUA; atrage atenția asupra faptului că întreprinderile din UE aveau 4,3 milioane de angajați în SUA; |
| --- | --- |

68.

| 69. | subliniază faptul că UE și SUA sunt doi actori-cheie într-o lume mondializată care evoluează cu o viteză și o intensitate fără precedent și că, având în vedere încercările comune, UE și SUA au un interes comun în a colabora și a se coordona cu privire la aspectele privind politica comercială, pentru a defini viitorul sistem comercial multilateral și standardele la nivel mondial; |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază rolul central jucat de OMC în cadrul sistemului multilateral ca cea mai bună opțiune pentru a garanta un sistem deschis, echitabil și bazat pe norme care ține cont de numeroasele și diferitele interese ale membrilor săi și le echilibrează; își reafirmă sprijinul pentru continuarea întăririi sistemului comercial multilateral; sprijină activitatea desfășurată de Comisie pentru a colabora în continuare cu SUA cu privire la găsirea unui răspuns pozitiv la încercările instituționale și sistemice actuale; |
| --- | --- |

70.

| 71. | subliniază rolul OMC în soluționarea litigiilor legate de comerț; invită toți membrii OMC să asigure buna funcționare a sistemului OMC de soluționare a litigiilor; regretă, în acest sens, blocarea de către Statele Unite a noilor numiri pentru a ocupa posturile vacante în organul de apel, lucru care amenință însăși funcționarea sistemului OMC de soluționare a litigiilor; invită Comisia și toți membrii OMC să analizeze modalitățile de a depăși acest impas privind reînnoirea judecătorilor din cadrul Organului de apel al OMC și, dacă este necesar, prin reformarea sistemului de soluționare a litigiilor; astfel de reforme ar putea avea ca obiectiv asigurarea celui mai înalt nivel posibil de eficiență și de independență pentru sistem, rămânând în același timp compatibile cu valorile și cu abordarea generală pe care UE le-a apărat în mod constant de la crearea OMC, îndeosebi promovarea unui comerț liber și echitabil la nivel mondial, în conformitate cu principiile statului de drept și cu necesitatea ca toți membrii OMC să respecte toate obligațiile impuse de OMC; |
| --- | --- |

71.

| 72. | deși regretă lipsa de rezultate a celei de a 11-a Conferințe ministeriale a OMC (MC11), salută semnarea de către SUA, UE și Japonia a declarației comune privind eliminarea practicilor neloiale, protecționiste și care denaturează concurența, lucru subliniat și în Declarația G20 din iulie 2017; solicită continuarea colaborării cu SUA și Japonia în acest sens pentru a elimina practicile comerciale neloiale, cum ar fi discriminarea, limitarea accesului la piață, dumpingul și subvențiile; |
| --- | --- |

72.

| 73. | invită Comisia să stabilească un plan de lucru cu SUA și cu alți membri ai OMC privind eliminarea subvențiilor care cauzează distorsiuni în sectorul bumbacului și în sectorul pescuitului (în special în ce privește pescuitul ilegal, nedeclarat și nereglementat (INN)); invită la cooperare în promovarea agendei multilaterale cu privire la noi aspecte, cum ar fi comerțul electronic, comerțul digital, inclusiv dezvoltarea digitală, înlesnirea investițiilor, comerțul și mediul, și comerțul și aspectele de gen, precum și în promovarea unor politici specifice pentru a înlesni participarea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (MSME) la economia mondială; |
| --- | --- |

73.

| 74. | solicită UE și SUA să promoveze cooperarea la nivel internațional în vederea întăririi acordurilor internaționale în domeniul achizițiilor publice, îndeosebi a Acordului privind achizițiile publice (GPA); |
| --- | --- |

74.

| 75. | invită Comisia să intre în dialog cu Statele Unite în vederea reluării negocierilor referitoare la acordul plurilateral privind bunurile de mediu (EGA) și Acordul privind comerțul cu servicii (TiSA); |
| --- | --- |

75.

| 76. | solicită UE și SUA să își pună în comun resursele pentru a combate politicile și practicile comerciale neloiale, respectând în același timp normele multilaterale și procesul de soluționare a litigiilor din cadrul OMC și evitând acțiunile unilaterale deoarece acestea afectează negativ toate lanțurile valorice globale în care întreprinderile europene și americane își desfășoară activitatea; regretă profund nesiguranța cauzată în sistemul comercial internațional de aplicarea de către SUA a unor instrumente și pârghii de politică (de exemplu articolul 232 din 1962, articolul 301 din 1974), create înainte de înființarea OMC și a sistemului său de soluționare a litigiilor; observă, în acest sens, că decizia SUA de a impune taxe vamale la oțel și la aluminiu în conformitate cu articolul 232 nu poate fi justificată pe motive de securitate națională și invită SUA să acorde UE și altor aliați o scutire totală și permanentă de la aceste măsuri; invită Comisia să reacționeze în mod ferm dacă aceste taxe sunt utilizate ca o modalitate de a reduce exporturile UE; subliniază, de asemenea, că orice sancțiuni care ar putea fi adoptate de SUA sub formă de contramăsuri cu privire la bunurile europene, în urma publicării raportului Organului de apel privind conformitatea, în cadrul plângerii SUA împotriva UE privind măsurile care afectează comerțul cu aeronave civile de mari dimensiuni, nu ar fi legitime, deoarece 204 dintre cele 218 cereri prezentate de SUA au fost respinse de OMC și se așteaptă în continuare un nou raport privind o cauză conexă împotriva unor subvenții ilegale acordate de SUA; |
| --- | --- |

76.

| 77. | ia act de cooperarea bilaterală continuă dintre UE și SUA cu privire la o gamă largă de aspecte de reglementare, evidențiată de recent încheiatul acord bilateral referitor la măsurile prudențiale privind asigurarea și reasigurarea sau acordul reciproc de recunoaștere a inspecțiilor la producătorii de medicamente; invită Comisia și Consiliul să respecte pe deplin rolul Parlamentului European în acest proces; |
| --- | --- |

77.

| 78. | subliniază importanța fundamentală a proprietății intelectuale pentru economiile UE și SUA; invită ambele părți să sprijine cercetarea și inovarea de ambele părți ale Atlanticului, garantând un nivel ridicat de protecție a drepturilor de proprietate intelectuală și asigurându-se că cei care creează produse inovatoare de înaltă calitate pot continua să facă acest lucru; |
| --- | --- |

78.

| 79. | invită UE și SUA să îmbunătățească accesul pe piață pentru IMM-urile care exportă în SUA și în UE, sporind transparența privind normele în vigoare și deschizând piețele de ambele părți ale Atlanticului, de exemplu, prin intermediul portalului pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

79.

| 80. | subliniază importanța pieței americane pentru IMM-urile din UE; invită UE și SUA să abordeze problema efectului disproporționat pe care îl au barierele tarifare, netarifare și tehnice asupra IMM-urilor de ambele părți ale Atlanticului, vizând nu numai reducerea tarifelor, ci și o simplificare a procedurilor vamale și, eventual, noi mecanisme care să favorizeze schimburile de experiență și de bune practici ale IMM-urilor, prin operațiuni de vânzare și de cumpărare pe piețele din UE și SUA; |
| --- | --- |

80.

| 81. | invită UE și SUA să se abțină, în cadrul cooperării lor bilaterale, să creeze o concurență fiscală reciprocă, întrucât acest lucru nu va conduce decât la o scădere a investițiilor în ambele economii; |
| --- | --- |

81.

| 82. | le cere UE și SUA să convină asupra unui cadru comun pentru comerțul digital care să respecte cadrele juridice și acordurile în vigoare ale ambelor părți, precum și legislația privind protecția datelor și normele privind confidențialitatea datelor, care este deosebit de importantă pentru sectorul serviciilor; subliniază, în acest sens, că UE și SUA ar trebui să colaboreze pentru a încuraja țările terțe să adopte standarde la fel de înalte în materie de protecție a datelor; |
| --- | --- |

82.

| 83. | solicită UE și SUA să intensifice cooperarea în domeniul schimbărilor climatice; solicită UE și SUA să utilizeze negocierile comerciale actuale și viitoare la toate nivelurile pentru a asigura punerea în aplicare a standardelor convenite la nivel internațional, cum ar fi Acordul de la Paris, pentru a promova comerțul cu bunuri ecologice, inclusiv cu tehnologie, și pentru a asigura tranziția energetică globală, cu o agendă comercială internațională clară și coordonată, atât pentru a proteja mediul, cât și pentru a crea oportunități pentru locuri de muncă și creștere economică; |
| --- | --- |

83.

| 84. | consideră că un eventual nou acord privind relațiile comerciale și de investiții dintre UE și SUA nu poate fi negociat nici sub presiune, nici sub amenințare, și că numai un acord extins, ambițios, echilibrat și cuprinzător care să acopere toate domeniile comerciale ar fi în interesul UE; ia act, în acest sens, de faptul că instituirea unui eventual mecanism de cooperare în materie de reglementare și de consultare în vederea cooperării, specific și permanent, ar putea reprezenta un avantaj; invită Comisia să reia negocierile cu SUA dacă sunt reunite condiții favorabile; |
| --- | --- |

84.

| 85. | evidențiază faptul că fluxurile comerciale necesită din ce în ce mai mult moduri noi, mai rapide și mai sigure de transport pentru bunuri și servicii la nivel transfrontalier; invită UE și SUA, în calitate de parteneri comerciali cheie, să colaboreze pentru găsirea unor soluții în domeniul tehnologiei digitale legate de comerț, pentru a facilita comerțul; |
| --- | --- |

85.

| 86. | reamintește importanța dialogului dintre UE și SUA și a cooperării care există în materie de știință și tehnologie; recunoaște rolul eforturilor depuse de UE și SUA în materie de cercetare și inovare ca vectori esențiali ai cunoașterii și creșterii economice și sprijină menținerea și extinderea acordului UE-SUA în domeniul științei și tehnologiei dincolo de anul 2018, cu scopul de a stimula cercetarea, inovarea, noile tehnologii emergente, protecția drepturilor de proprietate intelectuală, și crearea de locuri de muncă mai numeroase și de mai bună calitate, schimburile comerciale sustenabile și o creștere favorabilă includerii; |
| --- | --- |

86.

| 87. | împărtășește îngrijorarea SUA privind capacitatea excedentară de producție de oțel la nivel mondial; regretă, totodată că măsurile unilaterale, incompatibile cu normele OMC, nu vor face decât să submineze integritatea unui comerț bazat pe norme; subliniază că chiar și o derogare permanentă de la tarifele SUA, acordată UE, nu poate justifica această linie de acțiune; invită Comisia să coopereze cu Statele Unite pentru a intensifica eforturile de combatere a capacității siderurgice excedentare în cadrul Forumului mondial al G20, cu scopul de a exploata potențialul enorm al acțiunii multilaterale; reafirmă convingerea sa că acțiunile concertate și comune în cadrul unor sisteme comercial bazate pe norme constituie cea mai bună modalitate de a soluționa astfel de probleme globale; |
| --- | --- |

87.

| 88. | reafirmă că este important ca UE și SUA să abordeze în mod coordonat și constructiv problema modernizării necesare a OMC, pentru a o face mai eficace, mai transparentă și mai responsabilă, precum și pentru a garanta că, în procesul de elaborare a normelor comerciale și a politicilor internaționale, dimensiunile de gen, socială, de mediu și în materie de drepturile omului sunt integrate în mod corespunzător; |
| --- | --- |

88.

| 89. | subliniază faptul că UE sprijină o economie de piață nedenaturată, precum și valori deschise și un comerț echitabil, bazat pe norme; își reiterează sprijinul pentru strategia Comisiei, ca răspuns la politica comercială actuală a Statelor Unite, respectând, în același timp, normele sistemului comercial multilateral; solicită unitate între toate statele membre ale UE și invită Comisia să elaboreze o abordare comună în soluționarea acestei situații; subliniază că este important să se mențină unitatea statelor membre ale UE în această privință, deoarece acțiunile comune ale UE în cadrul politicii comerciale comune (CCP) și al uniunii vamale a UE, la nivel internațional, precum și la nivel bilateral, cu SUA, s-au dovedit a fi mult mai eficace decât orice inițiativă întreprinsă de statele membre, în mod individual; reiterează faptul că UE este pregătită să colaboreze cu Statele Unite cu privire la chestiuni comerciale de interes reciproc, respectând normele sistemului comercial multilateral; |
| --- | --- |

89.

| 90. | regretă decizia președintelui Trump de a retrage SUA din Planul comun de acțiune cuprinzător (JCPOA) și efectul pe care această decizie îl va avea asupra întreprinderilor din UE care desfășoară activități în Iran; sprijină toate eforturile depuse de UE care au ca obiectiv protejarea intereselor întreprinderilor din UE care investesc în Iran, în special decizia Comisiei de a activa legea de blocaj, fapt care demonstrează angajamentul UE față de JCPOA; consideră că aceeași lege ar putea fi utilizată oricând va fi potrivit; |
| --- | --- |

90.

| 91. | solicită UE și SUA să își intensifice cooperarea și eforturile depuse pentru a pune în aplicare și a extinde sistemele de diligență necesară pentru întreprinderi, cu scopul de a întări protejarea drepturilor omului la nivel internațional, inclusiv în domeniul comerțului cu minereuri și metale care provin din zonele afectate de conflicte; |
| --- | --- |

91.

| 92. | regretă retragerea SUA din protecția mediului; regretă, în acest sens, decizia președintelui Trump, în contextul în care SUA este cel mai mare importator de trofee de elefanți, de a ridica interdicția asupra importurilor acestor trofee provenind din anumite țări africane, inclusiv Zimbabwe și Zambia; |
| --- | --- |

92.

| 93. | solicită UE și SUA să întărească în continuare cooperarea parlamentară transatlantică, care ar trebui să ducă la crearea unui cadru politic mai robust și mai larg, pentru a îmbunătăți relațiile comerciale și de investiții dintre UE și SUA; |
| --- | --- |

93.

| 94. | își exprimă îngrijorarea că SUA și China ar putea ajunge la un acord care să nu fie pe deplin compatibil cu OMC, lucru care ar putea, de asemenea, submina interesele noastre și afecta relațiile comerciale transatlantice; subliniază, prin urmare, necesitatea încheierii unui acord mai global cu principalii noștri parteneri comerciali, ținând seama de interesele noastre comune la nivel mondial; |
| --- | --- |

94.

o

o o

| 95. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, SEAE, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre și statelor în curs de aderare și statelor candidate, Președintelui SUA și Senatului și Camerei Reprezentanților din SUA. |
| --- | --- |

95.

---

(1)  JO L 309, 29.11.1996, p. 1.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0068.

(3)  JO C 298 E, 8.12.2006, p. 226.

(4)  JO C 117 E, 6.5.2010, p. 198.

(5)  JO C 153 E, 31.5.2013, p. 124.

(6)  JO C 65, 19.2.2016, p. 120.

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0435.

(8)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0493.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0492.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0042.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/103 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/103

---

P8_TA(2018)0343

Stadiul actual al relațiilor UE-China

Rezoluția Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la stadiul actual al relațiilor UE-China (2017/2274(INI))

(2019/C 433/13)

Parlamentul European,

| — | având în vedere stabilirea relațiilor diplomatice dintre UE și China la 6 mai 1975, |
| --- | --- |

—

având în vedere stabilirea relațiilor diplomatice dintre UE și China la 6 mai 1975,

| — | având în vedere Parteneriatul strategic dintre UE și China lansat în 2003, |
| --- | --- |

—

având în vedere Parteneriatul strategic dintre UE și China lansat în 2003,

| — | având în vedere principalul cadru legal pentru relațiile cu China, respectiv Acordul de cooperare comercială și economică (1), semnat în mai 1985, care cuprinde relațiile economice și comerciale și Programul de cooperare UE-China, |
| --- | --- |

—

având în vedere principalul cadru legal pentru relațiile cu China, respectiv Acordul de cooperare comercială și economică (1), semnat în mai 1985, care cuprinde relațiile economice și comerciale și Programul de cooperare UE-China,

| — | având în vedere Agenda strategică 2020 de cooperare între UE și China adoptată la 21 noiembrie 2013, |
| --- | --- |

—

având în vedere Agenda strategică 2020 de cooperare între UE și China adoptată la 21 noiembrie 2013,

| — | având în vedere dialogul politic structurat UE-China, lansat oficial în 1994, și dialogul strategic la nivel înalt privind aspecte strategice și de politică externă, lansat în 2010, în special cel de al 5-lea și cel de-al 7-lea dialog strategic la nivel înalt între UE și China, care au avut loc la Beijing la 6 mai 2015 și, respectiv, 19 aprilie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul politic structurat UE-China, lansat oficial în 1994, și dialogul strategic la nivel înalt privind aspecte strategice și de politică externă, lansat în 2010, în special cel de al 5-lea și cel de-al 7-lea dialog strategic la nivel înalt între UE și China, care au avut loc la Beijing la 6 mai 2015 și, respectiv, 19 aprilie 2017,

| — | având în vedere negocierile privind un nou acord de parteneriat și cooperare, care au început în 2007, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile privind un nou acord de parteneriat și cooperare, care au început în 2007,

| — | având în vedere negocierile privind un acord bilateral de investiții, care au demarat în ianuarie 2014, |
| --- | --- |

—

având în vedere negocierile privind un acord bilateral de investiții, care au demarat în ianuarie 2014,

| — | având în vedere cel de-al 19-lea summit UE-China, desfășurat la Bruxelles în perioada 1-2 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 19-lea summit UE-China, desfășurat la Bruxelles în perioada 1-2 iunie 2017,

| — | având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 22 iunie 2016 intitulată „Elemente pentru o nouă strategie a UE cu China” (JOIN(2016)0030), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea comună a Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 22 iunie 2016 intitulată „Elemente pentru o nouă strategie a UE cu China” (JOIN(2016)0030),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 18 iulie 2016 privind Strategia UE privind China, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 18 iulie 2016 privind Strategia UE privind China,

| — | având în vedere raportul comun al Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 24 aprilie 2018 intitulat „Regiunea Administrativă Specială Hong Kong: raport anual 2017” (JOIN(2018) 0007), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul comun al Comisiei și a Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 24 aprilie 2018 intitulat „Regiunea Administrativă Specială Hong Kong: raport anual 2017” (JOIN(2018) 0007),

| — | având în vedere liniile directoare ale Consiliului din 15 iunie 2012 privind politica externă și de securitate a UE în Asia de Est, |
| --- | --- |

—

având în vedere liniile directoare ale Consiliului din 15 iunie 2012 privind politica externă și de securitate a UE în Asia de Est,

| — | având în vedere adoptarea la 1 iulie 2015 a unei noi legi privind securitatea națională de către Comitetul permanent al Congresului național al poporului chinez, |
| --- | --- |

—

având în vedere adoptarea la 1 iulie 2015 a unei noi legi privind securitatea națională de către Comitetul permanent al Congresului național al poporului chinez,

| — | având în vedere Cartea albă din 26 mai 2015 privind strategia militară a Chinei, |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă din 26 mai 2015 privind strategia militară a Chinei,

| — | având în vedere dialogul UE-China privind drepturile omului, lansat în 1995, precum și cea de-a 35-a rundă a acestuia organizată la Bruxelles la 22 și 23 iunie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul UE-China privind drepturile omului, lansat în 1995, precum și cea de-a 35-a rundă a acestuia organizată la Bruxelles la 22 și 23 iunie 2017,

| — | având în vedere cele peste 60 de dialoguri sectoriale între UE și China, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele peste 60 de dialoguri sectoriale între UE și China,

| — | având în vedere stabilirea, în februarie 2012, a dialogului interpersonal la nivel înalt între UE și China, care cuprinde toate inițiativele comune UE-China din acest domeniu, |
| --- | --- |

—

având în vedere stabilirea, în februarie 2012, a dialogului interpersonal la nivel înalt între UE și China, care cuprinde toate inițiativele comune UE-China din acest domeniu,

| — | având în vedere Acordul de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și China, intrat în vigoare în 2000 (2) și Acordul de parteneriat privind știința și tehnologia, semnat la 20 mai 2009, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare științifică și tehnologică dintre Comunitatea Europeană și China, intrat în vigoare în 2000 (2) și Acordul de parteneriat privind știința și tehnologia, semnat la 20 mai 2009,

| — | având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Acordul de la Paris privind schimbările climatice, care a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Acordul de la Paris privind schimbările climatice, care a intrat în vigoare la 4 noiembrie 2016,

| — | având în vedere dialogul pe tema energiei dintre Comunitatea Europeană și China, |
| --- | --- |

—

având în vedere dialogul pe tema energiei dintre Comunitatea Europeană și China,

| — | având în vedere mesele rotunde UE-China, |
| --- | --- |

—

având în vedere mesele rotunde UE-China,

| — | având în vedere cel de-al 19-lea Congres național al Partidului Comunist Chinez, care a avut loc în perioada 18-24 noiembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere cel de-al 19-lea Congres național al Partidului Comunist Chinez, care a avut loc în perioada 18-24 noiembrie 2017,

| — | având în vedere Legea privind taxa pentru protecția mediului înconjurător („Environmental Protection Tax Law”), promulgată de către Congresul Național al Poporului în decembrie 2016, care a intrat în vigoare la data de 1 ianuarie 2018; |
| --- | --- |

—

având în vedere Legea privind taxa pentru protecția mediului înconjurător („Environmental Protection Tax Law”), promulgată de către Congresul Național al Poporului în decembrie 2016, care a intrat în vigoare la data de 1 ianuarie 2018;

| — | având în vedere faptul că Organizația Internațională pentru Migrație (OIM) a declarat că factorii de mediu au un impact asupra fluxurilor de migrație la nivel național și internațional, pe măsură ce populația părăsește locurile cu condiții dificile sau pe cale de a se deteriora din cauza schimbărilor climatice (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere faptul că Organizația Internațională pentru Migrație (OIM) a declarat că factorii de mediu au un impact asupra fluxurilor de migrație la nivel național și internațional, pe măsură ce populația părăsește locurile cu condiții dificile sau pe cale de a se deteriora din cauza schimbărilor climatice (3),

| — | având în vedere Anul Turismului 2018 UE-China, lansat la 19 ianuarie 2018 la Veneția, |
| --- | --- |

—

având în vedere Anul Turismului 2018 UE-China, lansat la 19 ianuarie 2018 la Veneția,

| — | având în vedere raportul Clubului corespondenților străini în China, (FCCC) (privind condițiile de muncă, publicat la 30 ianuarie 2018 și intitulat „Access Denied – Surveillance, harassment and intimidation as reporting conditions in China deteriorate” („Acces refuzat - supraveghere, hărțuire și intimidare în timp ce condițiile de lucru ale jurnaliștilor în China se deteriorează”), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Clubului corespondenților străini în China, (FCCC) (privind condițiile de muncă, publicat la 30 ianuarie 2018 și intitulat „Access Denied – Surveillance, harassment and intimidation as reporting conditions in China deteriorate” („Acces refuzat - supraveghere, hărțuire și intimidare în timp ce condițiile de lucru ale jurnaliștilor în China se deteriorează”),

| — | având în vedere declarația UE - articolul 4, emisă în cadrul celei de-a 37-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 13 martie 2018, intitulată „Situația drepturilor omului care necesită atenția Consiliului”, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația UE - articolul 4, emisă în cadrul celei de-a 37-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 13 martie 2018, intitulată „Situația drepturilor omului care necesită atenția Consiliului”,

| — | având în vedere cea de-a 41-a reuniune interparlamentară PE-China, care a avut loc la Beijing în mai 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de-a 41-a reuniune interparlamentară PE-China, care a avut loc la Beijing în mai 2018,

| — | având în vedere rezoluțiile sale referitoare la China, în special rezoluția din 2 februarie 2012 referitoare la politica externă a UE față de țările BRICS și alte puteri emergente: obiective și strategii (4), cea din 23 mai 2012 referitoare la UE și China: există un dezechilibru în relațiile comerciale? (5), cea din 14 martie 2013 referitoare la amenințările nucleare și drepturile omului în Republica Populară Democrată Coreeană (6), cea din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei (7), cea din 17 aprilie 2014 referitoare la situația din Coreea de Nord (8), cea din 21 ianuarie 2016 referitoare la Coreea de Nord (9), și cea din 13 decembrie 2017 referitoare la Raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune (PESC) (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale referitoare la China, în special rezoluția din 2 februarie 2012 referitoare la politica externă a UE față de țările BRICS și alte puteri emergente: obiective și strategii (4), cea din 23 mai 2012 referitoare la UE și China: există un dezechilibru în relațiile comerciale? (5), cea din 14 martie 2013 referitoare la amenințările nucleare și drepturile omului în Republica Populară Democrată Coreeană (6), cea din 5 februarie 2014 referitoare la un cadru pentru 2030 pentru politici în domeniul climei și al energiei (7), cea din 17 aprilie 2014 referitoare la situația din Coreea de Nord (8), cea din 21 ianuarie 2016 referitoare la Coreea de Nord (9), și cea din 13 decembrie 2017 referitoare la Raportul anual referitor la punerea în aplicare a politicii externe și de securitate comune (PESC) (10),

| — | având în vedere rezoluția sa din 7 septembrie 2006 privind relațiile dintre UE și China (11), cea din 5 februarie 2009 referitoare la relațiile economice și comerciale cu China (12), cea din 14 martie 2013 referitoare la relațiile dintre UE și China (13), cea din 9 octombrie 2013 referitoare la negocierile UE - China pentru un acord bilateral de investiții (14) și cea privind relațiile comerciale dintre UE și Taiwan (15), cea din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile UE-China (16), și recomandarea sa din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate cu privire la Hong Kong, 20 ani după retrocedare (17), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 7 septembrie 2006 privind relațiile dintre UE și China (11), cea din 5 februarie 2009 referitoare la relațiile economice și comerciale cu China (12), cea din 14 martie 2013 referitoare la relațiile dintre UE și China (13), cea din 9 octombrie 2013 referitoare la negocierile UE - China pentru un acord bilateral de investiții (14) și cea privind relațiile comerciale dintre UE și Taiwan (15), cea din 16 decembrie 2015 referitoare la relațiile UE-China (16), și recomandarea sa din 13 decembrie 2017 adresată Consiliului, Comisiei și Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate cu privire la Hong Kong, 20 ani după retrocedare (17),

| — | având în vedere rezoluția sa din 27 octombrie 2011 referitoare la Tibet, în special la autoincendierea călugărițelor și călugărilor (18), cea din 14 iunie 2012 referitoare la situația drepturilor omului din Tibet (19), cea din 12 decembrie 2013 referitoare la recoltarea de organe în China (20), cea din 15 decembrie 2016 referitoare la Academia budistă tibetană din Larung Gar și cel al lui Ilham Tohti (21), cea din 16 martie 2017 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 2017 (22), cea din 6 iulie 2017 referitoare la cazurile laureatului premiului Nobel Liu Xiabo și Lee Ming-che (23) și cea din 18 ianuarie 2018 referitoare la cazurile activiștilor pentru drepturile omului Wu Gan, XieYang, Lee Ming-che și Tashi Wangchuk, și al călugărului tibetan Choekyi (24), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția sa din 27 octombrie 2011 referitoare la Tibet, în special la autoincendierea călugărițelor și călugărilor (18), cea din 14 iunie 2012 referitoare la situația drepturilor omului din Tibet (19), cea din 12 decembrie 2013 referitoare la recoltarea de organe în China (20), cea din 15 decembrie 2016 referitoare la Academia budistă tibetană din Larung Gar și cel al lui Ilham Tohti (21), cea din 16 martie 2017 referitoare la prioritățile UE pentru sesiunile Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 2017 (22), cea din 6 iulie 2017 referitoare la cazurile laureatului premiului Nobel Liu Xiabo și Lee Ming-che (23) și cea din 18 ianuarie 2018 referitoare la cazurile activiștilor pentru drepturile omului Wu Gan, XieYang, Lee Ming-che și Tashi Wangchuk, și al călugărului tibetan Choekyi (24),

| — | având în vedere embargoul asupra armelor introdus de UE după reprimarea protestelor din Piața Tienanmen din iunie 1989, sprijinit de Parlament prin Rezoluția sa din 2 februarie 2006 referitoare la Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind principalele aspecte și opțiunile fundamentale ale PESC (25), |
| --- | --- |

—

având în vedere embargoul asupra armelor introdus de UE după reprimarea protestelor din Piața Tienanmen din iunie 1989, sprijinit de Parlament prin Rezoluția sa din 2 februarie 2006 referitoare la Raportul anual al Consiliului înaintat Parlamentului European privind principalele aspecte și opțiunile fundamentale ale PESC (25),

| — | având în vedere cele nouă runde de negocieri care a avut loc între 2002 și 2010 între reprezentanți de rang înalt ai guvernului chinez și Dalai Lama, Cartea albă a Chinei referitoare la Tibet, intitulată „Drumul spre dezvoltare al Tibetului este condus de un flux istoric irezistibil” și publicată de Biroul de Informare al Consiliului de Stat chinez la 15 aprilie 2015, și memorandumul privind o autonomie reală din 2008 și nota la acest memorandum din 2009, ambele prezentate de reprezentanții celui de-al 14-lea Dalai Lama, |
| --- | --- |

—

având în vedere cele nouă runde de negocieri care a avut loc între 2002 și 2010 între reprezentanți de rang înalt ai guvernului chinez și Dalai Lama, Cartea albă a Chinei referitoare la Tibet, intitulată „Drumul spre dezvoltare al Tibetului este condus de un flux istoric irezistibil” și publicată de Biroul de Informare al Consiliului de Stat chinez la 15 aprilie 2015, și memorandumul privind o autonomie reală din 2008 și nota la acest memorandum din 2009, ambele prezentate de reprezentanții celui de-al 14-lea Dalai Lama,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizele Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0252/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri externe și avizele Comisiei pentru comerț internațional și Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0252/2018),

| A. | întrucât cel de-al 19-lea summit UE-China din 2017 a promovat un parteneriat strategic bilateral, care are un impact global și a evidențiat angajamente comune pentru a face față problemelor globale, amenințărilor la adresa securității comune și promovării multilateralismului; întrucât există numeroase domenii în care cooperarea constructivă ar putea aduce beneficii reciproce, inclusiv în cadrul forurilor internaționale, cum ar fi ONU și G20; întrucât UE și China și-au confirmat intenția de a intensifica cooperarea în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului de la Paris din 2015 privind combaterea schimbărilor climatice, reducerea consumului de combustibili fosili, promovarea energiei curate și reducerea poluării; întrucât, în continuare, este necesară o cooperare și o coordonare în acest sector între cele două părți, inclusiv în domeniul cercetării și în ceea ce privește schimbul de bune practici; întrucât China a adoptat un sistem de comercializare a certificatelor de emisii de carbon bazat pe sistemul ETS al UE; întrucât viziunea UE privind guvernanța multilaterală este una a unei ordini bazate pe reguli și a unor valori universale precum democrația, drepturile omului, statul de drept, transparența și responsabilitatea; întrucât, în actualul context geopolitic, promovarea multilateralismului și a unui sistem bazat pe reguli devine mai importantă ca niciodată; întrucât UE se așteaptă ca relația sa cu China să fie una care să aducă avantaje reciproce, atât din punct de vedere politic, cât și din punct de vedere economic; întrucât se așteaptă din partea Chinei să își asume responsabilități pe măsura impactului pe care îl are la nivel mondial și să sprijine ordinea internațională bazată pe reguli de pe urma căreia beneficiază la rândul său; |
| --- | --- |

A.

întrucât cel de-al 19-lea summit UE-China din 2017 a promovat un parteneriat strategic bilateral, care are un impact global și a evidențiat angajamente comune pentru a face față problemelor globale, amenințărilor la adresa securității comune și promovării multilateralismului; întrucât există numeroase domenii în care cooperarea constructivă ar putea aduce beneficii reciproce, inclusiv în cadrul forurilor internaționale, cum ar fi ONU și G20; întrucât UE și China și-au confirmat intenția de a intensifica cooperarea în ceea ce privește punerea în aplicare a Acordului de la Paris din 2015 privind combaterea schimbărilor climatice, reducerea consumului de combustibili fosili, promovarea energiei curate și reducerea poluării; întrucât, în continuare, este necesară o cooperare și o coordonare în acest sector între cele două părți, inclusiv în domeniul cercetării și în ceea ce privește schimbul de bune practici; întrucât China a adoptat un sistem de comercializare a certificatelor de emisii de carbon bazat pe sistemul ETS al UE; întrucât viziunea UE privind guvernanța multilaterală este una a unei ordini bazate pe reguli și a unor valori universale precum democrația, drepturile omului, statul de drept, transparența și responsabilitatea; întrucât, în actualul context geopolitic, promovarea multilateralismului și a unui sistem bazat pe reguli devine mai importantă ca niciodată; întrucât UE se așteaptă ca relația sa cu China să fie una care să aducă avantaje reciproce, atât din punct de vedere politic, cât și din punct de vedere economic; întrucât se așteaptă din partea Chinei să își asume responsabilități pe măsura impactului pe care îl are la nivel mondial și să sprijine ordinea internațională bazată pe reguli de pe urma căreia beneficiază la rândul său;

| B. | întrucât cooperarea dintre UE și China în ceea ce privește politica externă, securitatea și apărarea, precum și combaterea terorismului este extrem de importantă; întrucât cooperarea dintre cele două părți a fost esențială pentru încheierea acordului nuclear iranian; întrucât poziția Chinei a jucat un rol esențial în crearea unui spațiu pentru negocieri în contextul crizei nord-coreene; |
| --- | --- |

B.

întrucât cooperarea dintre UE și China în ceea ce privește politica externă, securitatea și apărarea, precum și combaterea terorismului este extrem de importantă; întrucât cooperarea dintre cele două părți a fost esențială pentru încheierea acordului nuclear iranian; întrucât poziția Chinei a jucat un rol esențial în crearea unui spațiu pentru negocieri în contextul crizei nord-coreene;

| C. | întrucât, fapt în mare parte ignorat în Europa, conducerea chineză și-a intensificat treptat și în mod sistematic eforturile de a transpune ponderea sa economică în influență politică, mai ales prin investiții în infrastructura strategică și în legăturile de transport, precum și prin comunicarea strategică menită să influențeze factorii de decizie politică și economică, mass-media, universitățile și editorii academici și publicul larg din Europa, pentru a modela percepțiile despre China și a transmite o imagine pozitivă a țării, prin crearea unei „rețele” de persoane și organizații europene sinofile; întrucât supravegherea de către China a numărului mare de studenți din regiunea continentală care studiază în prezent în Europa este un motiv de îngrijorare, la fel și eforturile sale de a controla persoanele din Europa care au fugit din China; |
| --- | --- |

C.

întrucât, fapt în mare parte ignorat în Europa, conducerea chineză și-a intensificat treptat și în mod sistematic eforturile de a transpune ponderea sa economică în influență politică, mai ales prin investiții în infrastructura strategică și în legăturile de transport, precum și prin comunicarea strategică menită să influențeze factorii de decizie politică și economică, mass-media, universitățile și editorii academici și publicul larg din Europa, pentru a modela percepțiile despre China și a transmite o imagine pozitivă a țării, prin crearea unei „rețele” de persoane și organizații europene sinofile; întrucât supravegherea de către China a numărului mare de studenți din regiunea continentală care studiază în prezent în Europa este un motiv de îngrijorare, la fel și eforturile sale de a controla persoanele din Europa care au fugit din China;

| D. | întrucât formatul 16 + 1 între China, pe de o parte, și unsprezece țări din Europa Centrală și de Est (ECE) și cinci țări balcanice, pe de altă parte, a fost înființat în 2012 ca urmare a crizei financiare și ca parte a diplomației subregionale a Chinei pentru a dezvolta proiecte de infrastructură de mare amploare și pentru a consolida cooperarea economică și comercială; întrucât investițiile și finanțările chineze planificate în aceste țări sunt substanțiale, dar nu la fel de importante ca investițiile și angajamentele UE; întrucât țările europene care participă la acest format ar trebui să acorde mai multă importanță noțiunii de o singură voce a UE în relațiile sale cu China; |
| --- | --- |

D.

întrucât formatul 16 + 1 între China, pe de o parte, și unsprezece țări din Europa Centrală și de Est (ECE) și cinci țări balcanice, pe de altă parte, a fost înființat în 2012 ca urmare a crizei financiare și ca parte a diplomației subregionale a Chinei pentru a dezvolta proiecte de infrastructură de mare amploare și pentru a consolida cooperarea economică și comercială; întrucât investițiile și finanțările chineze planificate în aceste țări sunt substanțiale, dar nu la fel de importante ca investițiile și angajamentele UE; întrucât țările europene care participă la acest format ar trebui să acorde mai multă importanță noțiunii de o singură voce a UE în relațiile sale cu China;

| E. | întrucât China este piața cu cea mai rapidă creștere pentru produsele alimentare din UE; |
| --- | --- |

E.

întrucât China este piața cu cea mai rapidă creștere pentru produsele alimentare din UE;

| F. | întrucât inițiativa chineză „O centură, un drum”, precum și politica Chinei privind regiunea arctică, este cea mai ambițioasă inițiativă de politică externă pe care această țară a adoptat-o vreodată, cuprinzând dimensiuni geopolitice și de securitate și, prin urmare, depășind domeniile economic și comercial invocate; întrucât această inițiativă a fost consolidată și mai mult prin înființarea Băncii Asiatice de Investiții în Infrastructură în 2015; întrucât UE insistă asupra unei structuri de guvernanță multilaterală a inițiativei și asupra introducerii sale nediscriminatorii; întrucât partea europeană dorește să garanteze că orice proiect de conectivitate în cadrul inițiativei va respecta obligațiile care decurg din Acordul de la Paris și celelalte standarde internaționale din domeniul mediului, al muncii și social, precum și drepturile popoarelor indigene; întrucât proiectele chineze de infrastructură ar putea crea datorii importante pentru guvernele europene la băncile chineze de stat, în împrumuturi netransparente, și puține locuri de muncă în Europa; întrucât unele proiecte de infrastructură legate de această inițiativă au adus deja unele guverne terțe într-o situație de supra-îndatorare; întrucât, până în prezent, cea mai mare parte a tuturor contractelor a fost acordată unor societăți chineze; întrucât China utilizează în mod discriminatoriu unele dintre standardele sale industriale în cadrul proiectelor; întrucât proiectele asociate nu trebuie atribuite prin licitații netransparente; întrucât China utilizează o multitudine de canale în aceste inițiative; întrucât 27 de ambasadori ai țărilor UE la Beijing au elaborat recent un raport care critică profund proiectul, acuzându-l că este conceput pentru a împiedica comerțul liber și pentru a aduce avantaje companiilor chineze; întrucât această inițiativă este, din păcate, lipsită de orice fel de măsuri de protecție a drepturilor omului; |
| --- | --- |

F.

întrucât inițiativa chineză „O centură, un drum”, precum și politica Chinei privind regiunea arctică, este cea mai ambițioasă inițiativă de politică externă pe care această țară a adoptat-o vreodată, cuprinzând dimensiuni geopolitice și de securitate și, prin urmare, depășind domeniile economic și comercial invocate; întrucât această inițiativă a fost consolidată și mai mult prin înființarea Băncii Asiatice de Investiții în Infrastructură în 2015; întrucât UE insistă asupra unei structuri de guvernanță multilaterală a inițiativei și asupra introducerii sale nediscriminatorii; întrucât partea europeană dorește să garanteze că orice proiect de conectivitate în cadrul inițiativei va respecta obligațiile care decurg din Acordul de la Paris și celelalte standarde internaționale din domeniul mediului, al muncii și social, precum și drepturile popoarelor indigene; întrucât proiectele chineze de infrastructură ar putea crea datorii importante pentru guvernele europene la băncile chineze de stat, în împrumuturi netransparente, și puține locuri de muncă în Europa; întrucât unele proiecte de infrastructură legate de această inițiativă au adus deja unele guverne terțe într-o situație de supra-îndatorare; întrucât, până în prezent, cea mai mare parte a tuturor contractelor a fost acordată unor societăți chineze; întrucât China utilizează în mod discriminatoriu unele dintre standardele sale industriale în cadrul proiectelor; întrucât proiectele asociate nu trebuie atribuite prin licitații netransparente; întrucât China utilizează o multitudine de canale în aceste inițiative; întrucât 27 de ambasadori ai țărilor UE la Beijing au elaborat recent un raport care critică profund proiectul, acuzându-l că este conceput pentru a împiedica comerțul liber și pentru a aduce avantaje companiilor chineze; întrucât această inițiativă este, din păcate, lipsită de orice fel de măsuri de protecție a drepturilor omului;

| G. | întrucât diplomația chineză a devenit din ce în ce mai marcantă după cel de-al 19-lea Congres al Partidului și în urma Congresului Național al Poporului (CNP) din acest an, cu cel puțin cinci funcționari de rang înalt responsabili cu politica externă a țării și o creștere semnificativă a bugetului Ministerului Afacerilor Externe; întrucât nou-creata Agenție de stat pentru cooperarea internațională pentru dezvoltare va fi responsabilă de coordonarea bugetului în creștere al Chinei pentru ajutor extern; |
| --- | --- |

G.

întrucât diplomația chineză a devenit din ce în ce mai marcantă după cel de-al 19-lea Congres al Partidului și în urma Congresului Național al Poporului (CNP) din acest an, cu cel puțin cinci funcționari de rang înalt responsabili cu politica externă a țării și o creștere semnificativă a bugetului Ministerului Afacerilor Externe; întrucât nou-creata Agenție de stat pentru cooperarea internațională pentru dezvoltare va fi responsabilă de coordonarea bugetului în creștere al Chinei pentru ajutor extern;

| H. | întrucât China a introdus limite la mandatul în funcție în anii 1980, ca răspuns la excesele comise în timpul revoluției culturale; întrucât, la 11 martie 2018, CNP a votat aproape în unanimitate în favoarea abrogării limitei de două mandate consecutive pentru funcțiile de președinte și vicepreședinte al Republicii Populare Chineze; |
| --- | --- |

H.

întrucât China a introdus limite la mandatul în funcție în anii 1980, ca răspuns la excesele comise în timpul revoluției culturale; întrucât, la 11 martie 2018, CNP a votat aproape în unanimitate în favoarea abrogării limitei de două mandate consecutive pentru funcțiile de președinte și vicepreședinte al Republicii Populare Chineze;

| I. | întrucât conducerea Chinei, deși pretinde că nu se implică în afacerile interne ale altor țări, aduce în mod regulat în discuție sistemul politic al țărilor occidentale în comunicările sale oficiale; |
| --- | --- |

I.

întrucât conducerea Chinei, deși pretinde că nu se implică în afacerile interne ale altor țări, aduce în mod regulat în discuție sistemul politic al țărilor occidentale în comunicările sale oficiale;

| J. | întrucât, la 11 martie 2018, CNP a adoptat crearea unei Comisii naționale de supraveghere, un nou organism de partid menit să instituționalizeze și să amplifice controlul asupra tuturor funcționarilor civili din China, introducând-o ca organ de stat în constituția Chinei; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 11 martie 2018, CNP a adoptat crearea unei Comisii naționale de supraveghere, un nou organism de partid menit să instituționalizeze și să amplifice controlul asupra tuturor funcționarilor civili din China, introducând-o ca organ de stat în constituția Chinei;

| K. | întrucât, în 2014, Consiliul de Stat al Chinei a anunțat planuri detaliate privind crearea unui sistem de credite sociale menit să recompenseze comportamentul pe care partidul îl consideră responsabil din punct de vedere financiar, economic și sociopolitic, și în același timp să sancționeze nerespectarea politicilor sale; întrucât proiectul de cotare al creditelor sociale va avea, probabil, un impact și asupra străinilor care locuiesc și lucrează în China, inclusiv asupra cetățenilor UE, și va atrage consecințe pentru întreprinderile UE și pentru alte societăți străine care își desfășoară activitatea în țară; |
| --- | --- |

K.

întrucât, în 2014, Consiliul de Stat al Chinei a anunțat planuri detaliate privind crearea unui sistem de credite sociale menit să recompenseze comportamentul pe care partidul îl consideră responsabil din punct de vedere financiar, economic și sociopolitic, și în același timp să sancționeze nerespectarea politicilor sale; întrucât proiectul de cotare al creditelor sociale va avea, probabil, un impact și asupra străinilor care locuiesc și lucrează în China, inclusiv asupra cetățenilor UE, și va atrage consecințe pentru întreprinderile UE și pentru alte societăți străine care își desfășoară activitatea în țară;

| L. | întrucât este clar că în unele regiuni din China mijloacele de subzistență ale populației rurale vor cunoaște o deteriorare din cauza variațiilor de temperatură și a precipitațiilor, precum și a altor fenomene climatice extreme; întrucât planificarea strămutării a devenit o opțiune eficace de politică de adaptare pentru reducerea vulnerabilității și sărăciei cauzate de schimbările climatice (26); |
| --- | --- |

L.

întrucât este clar că în unele regiuni din China mijloacele de subzistență ale populației rurale vor cunoaște o deteriorare din cauza variațiilor de temperatură și a precipitațiilor, precum și a altor fenomene climatice extreme; întrucât planificarea strămutării a devenit o opțiune eficace de politică de adaptare pentru reducerea vulnerabilității și sărăciei cauzate de schimbările climatice (26);

| M. | întrucât situația drepturilor omului în China a continuat să se deterioreze, guvernul intensificându-și ostilitatea față de opoziția pașnică, libertatea de exprimare și libertatea religioasă, precum și față de statul de drept; întrucât activiștii societății civile și apărătorii drepturilor omului sunt reținuți, puși sub acuzare și condamnați în baza unor acuzații vagi, cum ar fi „subminarea puterii de stat” și „deranjarea ordinii publice”, aflându-se adesea în detenție fără dreptul de a comunica, în locații nedivulgate, fără acces la îngrijiri medicale sau la reprezentare juridică; întrucât apărătorii drepturilor omului și activiștii care au fost reținuți se află uneori sub „supraveghere la domiciliu într-o locație desemnată”, o metodă folosită pentru a-i împiedica pe cei reținuți să intre în contact cu exteriorul, în timpul căreia sunt raportate frecvent tortura și relele tratamente; întrucât China continuă să refuze libertatea de exprimare și libertatea de informare, iar un număr mare de jurnaliști, bloggeri și voci independente au fost închiși; întrucât, în cadrul său strategic privind drepturile omului și democrația, UE se angajează să promoveze drepturile omului, democrația și statul de drept „în toate domeniile acțiunilor externe ale UE, fără excepție” și să pună „drepturile omului în centrul relațiilor sale cu toate țările terțe, inclusiv cu partenerii săi strategici”; întrucât summiturile UE-China trebuie utilizate pentru a obține rezultate concrete în domeniul drepturilor omului, și anume eliberarea apărătorilor drepturilor omului, a avocaților și a activiștilor; |
| --- | --- |

M.

întrucât situația drepturilor omului în China a continuat să se deterioreze, guvernul intensificându-și ostilitatea față de opoziția pașnică, libertatea de exprimare și libertatea religioasă, precum și față de statul de drept; întrucât activiștii societății civile și apărătorii drepturilor omului sunt reținuți, puși sub acuzare și condamnați în baza unor acuzații vagi, cum ar fi „subminarea puterii de stat” și „deranjarea ordinii publice”, aflându-se adesea în detenție fără dreptul de a comunica, în locații nedivulgate, fără acces la îngrijiri medicale sau la reprezentare juridică; întrucât apărătorii drepturilor omului și activiștii care au fost reținuți se află uneori sub „supraveghere la domiciliu într-o locație desemnată”, o metodă folosită pentru a-i împiedica pe cei reținuți să intre în contact cu exteriorul, în timpul căreia sunt raportate frecvent tortura și relele tratamente; întrucât China continuă să refuze libertatea de exprimare și libertatea de informare, iar un număr mare de jurnaliști, bloggeri și voci independente au fost închiși; întrucât, în cadrul său strategic privind drepturile omului și democrația, UE se angajează să promoveze drepturile omului, democrația și statul de drept „în toate domeniile acțiunilor externe ale UE, fără excepție” și să pună „drepturile omului în centrul relațiilor sale cu toate țările terțe, inclusiv cu partenerii săi strategici”; întrucât summiturile UE-China trebuie utilizate pentru a obține rezultate concrete în domeniul drepturilor omului, și anume eliberarea apărătorilor drepturilor omului, a avocaților și a activiștilor;

| N. | întrucât diplomații UE au fost uneori împiedicați de autoritățile chineze să asiste la procese sau să viziteze apărători ai drepturilor omului, activitățile fiind desfășurate în concordanță cu Orientările UE referitoare la apărătorii drepturilor omului; |
| --- | --- |

N.

întrucât diplomații UE au fost uneori împiedicați de autoritățile chineze să asiste la procese sau să viziteze apărători ai drepturilor omului, activitățile fiind desfășurate în concordanță cu Orientările UE referitoare la apărătorii drepturilor omului;

| O. | întrucât China a creat o arhitectură de stat extinsă a supravegherii digitale, de la acțiunile polițienești predictive la colectarea arbitrară de date biometrice într-un mediu lipsit de dreptul la viața privată; |
| --- | --- |

O.

întrucât China a creat o arhitectură de stat extinsă a supravegherii digitale, de la acțiunile polițienești predictive la colectarea arbitrară de date biometrice într-un mediu lipsit de dreptul la viața privată;

| P. | întrucât guvernul chinez a adoptat legi noi, în special Legea privind securitatea statului, la 1 iulie 2015, Legea privind combaterea terorismului, Legea securității cibernetice, precum și Legea privind administrarea ONG-urilor străine, care consideră că activismul public și critica pașnică la adresa guvernului constituie amenințări la adresa securității de stat, întăresc cenzura, supravegherea și controlul indivizilor și grupurilor sociale și descurajează persoanele care luptă pentru drepturile omului; |
| --- | --- |

P.

întrucât guvernul chinez a adoptat legi noi, în special Legea privind securitatea statului, la 1 iulie 2015, Legea privind combaterea terorismului, Legea securității cibernetice, precum și Legea privind administrarea ONG-urilor străine, care consideră că activismul public și critica pașnică la adresa guvernului constituie amenințări la adresa securității de stat, întăresc cenzura, supravegherea și controlul indivizilor și grupurilor sociale și descurajează persoanele care luptă pentru drepturile omului;

| Q. | întrucât Legea privind administrarea ONG-urilor străine, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2017, este una dintre cele mai mari provocări pentru ONG-urile internaționale (ONGI), deoarece această lege reglementează toate activitățile din China finanțate de ONGI și forțele de securitate din teritoriu sunt responsabile, în primul rând, cu punerea în aplicare a Legii privind administrarea ONGI; |
| --- | --- |

Q.

întrucât Legea privind administrarea ONG-urilor străine, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2017, este una dintre cele mai mari provocări pentru ONG-urile internaționale (ONGI), deoarece această lege reglementează toate activitățile din China finanțate de ONGI și forțele de securitate din teritoriu sunt responsabile, în primul rând, cu punerea în aplicare a Legii privind administrarea ONGI;

| R. | întrucât noile reglementări privind chestiunile religioase, care au intrat în vigoare la 1 februarie 2018, sunt mai restrictive față de grupurile și activitățile religioase și le constrâng să adere la linia partidului; întrucât noile norme amenință persoanele asociate cu comunitățile religioase care nu dețin statut legal în țară cu impunerea de amenzi atunci când călătoresc în străinătate în scopul educației religioase, în sens larg, și cu atât mai mult pentru pelerinaje, care fac obiectul unor amenzi în valoare de câteva ori mai mare decât salariul minim; întrucât libertatea religioasă și de conștiință a atins un nou punct minim de la începutul reformelor economice și deschiderea Chinei la sfârșitul anilor 1970; întrucât comunitățile religioase au avut de înfruntat o represiune sporită în China, fiind vizate atât bisericile clandestine, cât și bisericile autorizate de stat, prin hărțuirea și reținerea credincioșilor, demolarea bisericilor și reprimarea adunărilor creștine; |
| --- | --- |

R.

întrucât noile reglementări privind chestiunile religioase, care au intrat în vigoare la 1 februarie 2018, sunt mai restrictive față de grupurile și activitățile religioase și le constrâng să adere la linia partidului; întrucât noile norme amenință persoanele asociate cu comunitățile religioase care nu dețin statut legal în țară cu impunerea de amenzi atunci când călătoresc în străinătate în scopul educației religioase, în sens larg, și cu atât mai mult pentru pelerinaje, care fac obiectul unor amenzi în valoare de câteva ori mai mare decât salariul minim; întrucât libertatea religioasă și de conștiință a atins un nou punct minim de la începutul reformelor economice și deschiderea Chinei la sfârșitul anilor 1970; întrucât comunitățile religioase au avut de înfruntat o represiune sporită în China, fiind vizate atât bisericile clandestine, cât și bisericile autorizate de stat, prin hărțuirea și reținerea credincioșilor, demolarea bisericilor și reprimarea adunărilor creștine;

| S. | întrucât situația din Xinjiang, unde trăiesc 10 milioane uiguri și kazahi musulmani, s-a deteriorat rapid în special după venirea la putere a președintelui Xi, controlul absolut al regiunii Xinjiang fiind ridicat la nivel de prioritate de vârf, ca urmare atât a atacurilor teroriste periodice comise de uiguri, survenite în regiunea autonomă Xinjiang sau presupuse să aibă legătură cu aceasta, cât și a localizării strategice a regiunii autonome uigure Xinjiang pe ruta inițiativei „O centură, un drum”; întrucât a fost introdus un program de detenție extrajudiciară, zeci de mii de persoane fiind nevoite să se supună unei „reeducări” politice, însoțit de dezvoltarea unei rețele digitale invazive și sofisticate de supraveghere, cu tehnologie de recunoaștere facială și colectare de date, desfășurări masive ale forțelor de poliție, restricții stricte privind practicile religioase, limba și obiceiurile etniei uigure; |
| --- | --- |

S.

întrucât situația din Xinjiang, unde trăiesc 10 milioane uiguri și kazahi musulmani, s-a deteriorat rapid în special după venirea la putere a președintelui Xi, controlul absolut al regiunii Xinjiang fiind ridicat la nivel de prioritate de vârf, ca urmare atât a atacurilor teroriste periodice comise de uiguri, survenite în regiunea autonomă Xinjiang sau presupuse să aibă legătură cu aceasta, cât și a localizării strategice a regiunii autonome uigure Xinjiang pe ruta inițiativei „O centură, un drum”; întrucât a fost introdus un program de detenție extrajudiciară, zeci de mii de persoane fiind nevoite să se supună unei „reeducări” politice, însoțit de dezvoltarea unei rețele digitale invazive și sofisticate de supraveghere, cu tehnologie de recunoaștere facială și colectare de date, desfășurări masive ale forțelor de poliție, restricții stricte privind practicile religioase, limba și obiceiurile etniei uigure;

| T. | întrucât situația din Tibet s-a deteriorat în ultimii câțiva ani, în ciuda creșterii economice și a dezvoltării infrastructurii, guvernul chinez restricționând o serie largă de drepturi ale omului sub pretextul securității și stabilității, și proferând atacuri neîncetate împotriva identității și culturii tibetane; întrucât măsurile de supraveghere și de control au crescut în ultimii ani, la fel și arestările arbitrare, actele de tortură și relele tratamente; întrucât guvernul chinez a creat în Tibet un mediu în care nu există limite pentru autoritatea statului, unde este omniprezent un climat de teamă, iar fiecare aspect al vieții publice și private este strict controlat și reglementat; întrucât, în Tibet, orice act de disidență sau critică pașnică a politicilor de stat cu privire la minoritățile etnice sau religioase poate fi considerat „separatist” și, prin urmare, poate fi incriminat; întrucât, în prezent, accesul străinilor, inclusiv al cetățenilor UE, în Regiunea autonomă Tibet este mai restrictiv decât oricând, îndeosebi pentru ziariști, diplomați și alți observatori independenți, și chiar și mai dificil pentru cetățenii UE de origine tibetană; întrucât, în ultimii ani, nu s-a înregistrat niciun progres în soluționarea crizei din Tibet, ultima rundă a negocierilor de pace având loc în 2010; întrucât deteriorarea situației umanitare din Tibet a condus la creșterea numărului de cazuri de autoincendiere, ajungând în total la 156 din 2009 până acum; |
| --- | --- |

T.

întrucât situația din Tibet s-a deteriorat în ultimii câțiva ani, în ciuda creșterii economice și a dezvoltării infrastructurii, guvernul chinez restricționând o serie largă de drepturi ale omului sub pretextul securității și stabilității, și proferând atacuri neîncetate împotriva identității și culturii tibetane; întrucât măsurile de supraveghere și de control au crescut în ultimii ani, la fel și arestările arbitrare, actele de tortură și relele tratamente; întrucât guvernul chinez a creat în Tibet un mediu în care nu există limite pentru autoritatea statului, unde este omniprezent un climat de teamă, iar fiecare aspect al vieții publice și private este strict controlat și reglementat; întrucât, în Tibet, orice act de disidență sau critică pașnică a politicilor de stat cu privire la minoritățile etnice sau religioase poate fi considerat „separatist” și, prin urmare, poate fi incriminat; întrucât, în prezent, accesul străinilor, inclusiv al cetățenilor UE, în Regiunea autonomă Tibet este mai restrictiv decât oricând, îndeosebi pentru ziariști, diplomați și alți observatori independenți, și chiar și mai dificil pentru cetățenii UE de origine tibetană; întrucât, în ultimii ani, nu s-a înregistrat niciun progres în soluționarea crizei din Tibet, ultima rundă a negocierilor de pace având loc în 2010; întrucât deteriorarea situației umanitare din Tibet a condus la creșterea numărului de cazuri de autoincendiere, ajungând în total la 156 din 2009 până acum;

| U. | întrucât Consiliul de Stat al Republicii Populare Chineze (RPC) a emis la 10 iunie 2014 o carte albă privind aplicarea principiului „o țară, două sisteme” în Hong Kong, subliniind faptul că autonomia Regiunii Administrative Speciale Hong Kong este în ultimă instanță supusă aprobării guvernului central al RPC; întrucât, de-a lungul anilor, populația din Hong Kong a fost martora unor demonstrații în masă în favoarea democrației, a libertății mass-mediei și a punerii depline în aplicare a Legii fundamentale; întrucât societatea în mod tradițional deschisă din Hong Kong a pregătit calea pentru dezvoltarea unei societăți civile autentice și independente, care participă în mod activ și constructiv la viața publică a RAS; |
| --- | --- |

U.

întrucât Consiliul de Stat al Republicii Populare Chineze (RPC) a emis la 10 iunie 2014 o carte albă privind aplicarea principiului „o țară, două sisteme” în Hong Kong, subliniind faptul că autonomia Regiunii Administrative Speciale Hong Kong este în ultimă instanță supusă aprobării guvernului central al RPC; întrucât, de-a lungul anilor, populația din Hong Kong a fost martora unor demonstrații în masă în favoarea democrației, a libertății mass-mediei și a punerii depline în aplicare a Legii fundamentale; întrucât societatea în mod tradițional deschisă din Hong Kong a pregătit calea pentru dezvoltarea unei societăți civile autentice și independente, care participă în mod activ și constructiv la viața publică a RAS;

| V. | întrucât evoluțiile politice contrastante din Republica Populară Chineză (RPC) și din Taiwan, cu un regim de partid-stat din ce în ce mai autoritar și naționalist pe de o parte, și o democrație pluripartită, pe de altă parte, sporesc pericolul escaladării tensiunilor dintre China și Taiwan; întrucât UE rămâne fidelă politicii sale „o Chină unică” în ceea ce privește Taiwanul și sprijină principiul „o țară, două sisteme” în ceea ce privește Hong Kong-ul; |
| --- | --- |

V.

întrucât evoluțiile politice contrastante din Republica Populară Chineză (RPC) și din Taiwan, cu un regim de partid-stat din ce în ce mai autoritar și naționalist pe de o parte, și o democrație pluripartită, pe de altă parte, sporesc pericolul escaladării tensiunilor dintre China și Taiwan; întrucât UE rămâne fidelă politicii sale „o Chină unică” în ceea ce privește Taiwanul și sprijină principiul „o țară, două sisteme” în ceea ce privește Hong Kong-ul;

| W. | întrucât, după mai mult de trei ani de discuții, China și Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) au convenit, în august 2017, asupra unui cadru de o pagină, care să constituie baza pentru viitoarele discuții privind un cod de conduită (CoC) pentru toate părțile riverane la Marea Chinei de Sud; întrucât controversatele recuperări de terenuri practicate de către China au fost în mare parte încheiate în Insulele Spratly, dar au continuat anul trecut în Insulele Paracel, mai spre nord; |
| --- | --- |

W.

întrucât, după mai mult de trei ani de discuții, China și Asociația Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN) au convenit, în august 2017, asupra unui cadru de o pagină, care să constituie baza pentru viitoarele discuții privind un cod de conduită (CoC) pentru toate părțile riverane la Marea Chinei de Sud; întrucât controversatele recuperări de terenuri practicate de către China au fost în mare parte încheiate în Insulele Spratly, dar au continuat anul trecut în Insulele Paracel, mai spre nord;

| X. | întrucât și China devine un actor extern mai activ și mai important în Orientul Mijlociu, datorită intereselor sale economice, de securitate și geopolitice evidente; |
| --- | --- |

X.

întrucât și China devine un actor extern mai activ și mai important în Orientul Mijlociu, datorită intereselor sale economice, de securitate și geopolitice evidente;

| Y. | întrucât China furnizează din ce în ce mai multă asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) și devine un actor major în politica de dezvoltare, oferind un impuls atât de necesar politicii de dezvoltare, dar, în același timp, dă naștere unor preocupări cu privire la asumarea proiectelor la nivel local; |
| --- | --- |

Y.

întrucât China furnizează din ce în ce mai multă asistență oficială pentru dezvoltare (AOD) și devine un actor major în politica de dezvoltare, oferind un impuls atât de necesar politicii de dezvoltare, dar, în același timp, dă naștere unor preocupări cu privire la asumarea proiectelor la nivel local;

| Z. | întrucât prezența și investițiile chineze în Africa au crescut considerabil, iar acest lucru a condus la exploatarea resurselor naturale, adesea fără consultarea populației locale, |
| --- | --- |

Z.

întrucât prezența și investițiile chineze în Africa au crescut considerabil, iar acest lucru a condus la exploatarea resurselor naturale, adesea fără consultarea populației locale,

| 1. | reafirmă faptul că parteneriatul strategic cuprinzător UE-China este unul dintre cele mai importante parteneriate ale UE și că există un potențial încă mult mai mare pentru aprofundarea acestei relații și pentru cooperarea în continuare pe scena internațională; subliniază importanța consolidării cooperării și coordonării în domeniul guvernanței globale și al instituțiilor internaționale, în special la nivelul ONU și al G20; subliniază că, în contextul unei lumi complexe, globalizate și multipolare, în care China a devenit un actor economic și politic important, UE trebuie să mențină oportunități de dialog și de cooperare constructive și să promoveze toate reformele necesare în domenii de interes comun; reamintește, totodată, Chinei, obligațiile și responsabilitățile sale internaționale de a contribui la pacea și securitatea mondială, în calitate de membru permanent al CS al ONU; |
| --- | --- |

1.

| 2. | reamintește că parteneriatul strategic cuprinzător UE-China se bazează pe un angajament comun privind deschiderea și cooperarea ca parte a unui sistem internațional bazat pe norme; subliniază că ambele părți s-au angajat să instituie un sistem transparent, just și echitabil de guvernanță globală, împărțind responsabilitatea pentru promovarea păcii, a prosperității și a dezvoltării durabile; reamintește că relația UE cu China ar trebui să fie una principială, practică și pragmatică, rămânând fidelă intereselor și valorilor sale; este preocupat de faptul că creșterea puterii economice și politice globale a Chinei din ultimul deceniu a pus la încercare angajamentele comune aflate în centrul relațiilor dintre UE și China; subliniază responsabilitățile Chinei ca putere mondială și invită autoritățile de la Beijing să asigure, în orice împrejurare, respectarea dreptului internațional, a democrației, a drepturilor omului și a libertăților fundamentale, în conformitate cu Carta ONU și cu Declarația universală a drepturilor omului, precum și cu alte instrumente internaționale semnate sau ratificate de China; invită Consiliul, Serviciul European de Acțiune Externă și Comisia să se asigure că cooperarea dintre UE și China se bazează pe universalitatea drepturilor omului, pe angajamentele internaționale în domeniul drepturilor omului asumate de ambele părți și pe angajamentul de a progresa în direcția atingerii celui mai înalt standard de protecție a drepturilor omului; subliniază că ar trebui consolidate reciprocitatea, condițiile echitabile și concurența loială în toate domeniile de cooperare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că este necesar un parteneriat veritabil UE-China pentru abordarea problemelor mondiale și regionale, cum ar fi securitatea, dezarmarea, neproliferarea, combaterea terorismului și spațiul cibernetic, cooperarea în ceea ce privește pacea, schimbările climatice, energia, oceanele și eficiența resurselor, despăduririle, traficul cu specii sălbatice, migrația, sănătatea globală, dezvoltarea și combaterea distrugerii siturilor din patrimoniul cultural, precum și jaful și traficul ilegal; îndeamnă UE să valorifice angajamentul Chinei de a aborda problemele globale precum schimbările climatice și să extindă în continuare cooperarea de succes cu China în ceea ce privește operațiunile de menținere a păcii, întrucât aceasta este unul dintre cei mai mari contribuitori la bugetul ONU și un contribuitor din ce în ce mai important cu trupe în cadrul operațiunilor ONU de menținere a păcii, precum și în alte domenii de interes comun, promovând în același timp multilateralismul și o guvernanță globală bazată pe respectarea dreptului internațional, inclusiv a dreptului umanitar internațional și a drepturilor omului; salută, în acest sens, cooperarea de succes în domeniul luptei împotriva pirateriei începând din 2011 în Golful Aden; invită UE și statele sale membre să promoveze în mod proactiv interesele lor economice și politice și să apere valorile și principiile UE; subliniază faptul că multilateralismul este una dintre valorile esențiale ale UE în ceea ce privește guvernanța globală și că trebuie protejat în mod activ în relațiile cu China; |
| --- | --- |

3.

| 4. | remarcă comunicarea comună a Înaltului Reprezentant și a Comisiei, intitulată „Elemente ale unei noi strategii a UE privind China”, alături de concluziile Consiliului din 18 iulie 2016, acestea oferind cadrul de politici pentru relațiile dintre UE și China în următorii ani; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază faptul că Consiliul a concluzionat că, în cadrul relațiilor cu China, statele membre, Înaltul Reprezentant și Comisia trebuie să coopereze pentru a asigura coerența cu legislația, normele și politicile UE și că rezultatul general trebuie să fie benefic pentru UE în ansamblul său; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că, pe măsură ce continuă să se dezvolte și să se integreze în economia globală, în conformitate cu politica sa de mondializare („Go Out”), anunțată în 2001, China încearcă să sporească accesul bunurilor și serviciilor chineze pe piața europeană, precum și accesul la tehnologie și know-how pentru a susține planuri precum „Made in China 2025” și pentru a-și consolida influența politică și diplomatică în Europa; subliniază faptul că aceste ambiții s-au intensificat, în special în urma crizei financiare globale din 2008, care a generat o nouă dinamică a relațiilor dintre UE și China; |
| --- | --- |

6.

| 7. | invită statele membre participante în formatul 16 + 1 să se asigure că participarea lor în acest format permite UE să vorbească cu o singură voce în relația sa cu China; invită aceste state membre să efectueze o analiză temeinică și un control cuprinzător ale proiectelor de infrastructură recomandate care să implice toate părțile interesate și să asigure că nu se compromit interesele naționale și europene pentru un sprijin financiar pe termen scurt și angajamente pe termen lung față de implicarea Chinei în proiecte strategice de infrastructură și, eventual, pentru o influență politică mai amplă, lucru care ar submina pozițiile comune ale UE față de China; este conștient de influența tot mai mare a Chinei asupra infrastructurii și piețelor din țările candidate la UE; subliniază necesitatea transparenței formatului prin invitarea instituțiilor UE la reuniunile sale și prin informarea deplină a instituțiilor UE cu privire la activitățile sale, pentru a se asigura că aspectele relevante sunt coerente cu politica și legislația UE și pentru a oferi tuturor părților beneficii și oportunități reciproce; |
| --- | --- |

7.

| 8. | ia act de interesul manifestat de China pentru investițiile în infrastructura strategică din Europa; constată că guvernul chinez utilizează inițiativa sa „O centură, un drum” ca pe un cadru de desfășurare foarte eficace pentru elemente ale politicii sale externe și că eforturile UE în domeniul diplomației publice trebuie întărite având în vedere această evoluție; sprijină solicitarea adresată Chinei de a respecta principiile transparenței în achizițiile publice, precum și standardele sociale și de mediu; invită toate statele membre ale UE să vină în sprijinul răspunsurilor diplomatice publice ale UE; sugerează ca datele privind toate investițiile chineze în infrastructură din toate statele membre ale UE și din țările în proces de negociere pentru aderarea la UE să fie comunicate instituțiilor UE și celorlalte state membre; reamintește faptul că aceste investiții sunt parte a unei strategii globale care vizează să permită întreprinderilor chineze controlate sau finanțate de stat să preia controlul asupra sectorului bancar și energetic și asupra lanțurilor de aprovizionare; subliniază șase probleme principale ale inițiativei: inițiativa ar trebui gestionată dintr-o perspectivă multilaterală; foarte puțină forță de muncă locală angajată, implicarea extrem de limitată a contractanților din țara de destinație și din țările terțe - aproximativ 86 % din proiecte implică contractanți chinezi, materiale de construcție și echipamente importate din China, lipsa transparenței în ceea ce privește ofertele și aplicarea eventuală a standardelor chineze în locul standardelor internaționale; insistă asupra faptului că inițiativa trebuie să includă garanții privind drepturile omului și consideră că este extrem de important să se dezvolte sinergii și proiecte în deplină transparență și cu implicarea tuturor părților interesate și în conformitate cu legislația UE, venind în completarea politicilor și proiectelor UE, cu scopul de a oferi beneficii pentru toate țările situate de-a lungul rutelor planificate; salută instituirea platformei de conectivitate UE-China, care promovează cooperarea în domeniul infrastructurii de transport pe întreg continentul eurasiatic; constată cu satisfacție că au fost identificate mai multe proiecte de infrastructură și subliniază că acestea ar trebui implementate pe baza unor principii esențiale, cum ar fi promovarea proiectelor durabile din punct de vedere economic, social și al mediului, echilibrul geografic între regiuni, condițiile de concurență echitabile pentru investitori și promotorii de proiecte, precum și transparența; |
| --- | --- |

8.

| 9. | apreciază faptul că politica UE privind China face parte dintr-o abordare de politică echilibrată referitoare la regiunea Asia-Pacific, valorificând la maximum și luând pe deplin în considerare relațiile strânse dintre UE și parteneri precum Statele Unite, Japonia, Coreea de Sud, țările ASEAN, Australia și Noua Zeelandă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | subliniază că o cooperare UE-China ar trebui să fie mai orientată către cetățeni și să le aducă beneficii mai reale pentru a îmbunătăți încrederea și înțelegerea reciproce; solicită UE și Chinei să-și respecte promisiunile făcute cu ocazia celui de-al 4-lea dialog interpersonal la nivel înalt UE-China din 2017 și să promoveze mai mult interacțiunea dintre persoane, de exemplu prin intensificarea cooperării culturale în domeniile educației, formării, tineretului și egalității de gen și în ceea ce privește inițiativele comune în domeniul schimburilor interpersonale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atrage atenția asupra necesității unui sprijin mai mare pentru studenții și cadrele didactice din China care se află în Europa, astfel încât aceștia să fie mai puțin vulnerabili la presiunea exercitată de autoritățile chineze de a se supraveghea reciproc și de a deveni instrumente ale statului chinez, precum și asupra importanței de a acorda o atenție sporită finanțării substanțiale venite din China continentală pentru instituțiile academice din Europa; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută rezultatul celui de-al 4-lea dialog interpersonal la nivel înalt dintre UE și China, care a avut loc între 13 și 14 noiembrie 2017 la Shanghai; subliniază că dialogul interpersonal la nivel înalt ar trebui să contribuie la construirea încrederii reciproce și la consolidarea înțelegerii interculturale dintre UE și China; |
| --- | --- |

12.

| 13. | salută Anul Turismului 2018 UE-China; subliniază că, pe lângă semnificația sa economică, este un exemplu excelent al diplomației culturale a UE în cadrul parteneriatului strategic UE-China, precum și o modalitate de a dezvolta o mai bună înțelegere între popoarele europene și poporul chinez; subliniază faptul că Anul Turismului 2018 UE-China coincide cu Anul European al Patrimoniului Cultural și că un număr tot mai mare de turiști chinezi apreciază în mod deosebit bogăția culturală a Europei; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită statele membre ale UE să își intensifice urgent și în mod decisiv colaborarea și unitatea în materie de politici în relațiile cu China, inclusiv în cadrul ONU, având în vedere eșecul UE, pentru prima dată în istorie, de a emite o declarație comună privind situația respectării drepturilor omului în China, în cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului de la Geneva din iunie 2017; sugerează cu fermitate să se profite de puterea mult mai mare a Europei de negociere colectivă în relațiile cu China și invită Europa să își susțină democrațiile astfel încât să facă față mai bine eforturilor sistematice ale Chinei de a influența actorii săi politici și societatea sa civilă pentru a forma o opinie mai favorabilă intereselor strategice ale Chinei; în acest sens, invită statele membre mai mari să își utilizeze puterea politică și economică față de China pentru a promova interesele UE; este îngrijorat de faptul că China încearcă, de asemenea, să influențeze instituțiile educaționale și universitare și programele lor; propune ca UE și statele membre să promoveze crearea de grupuri de reflecție europene de înaltă calitate privind China pentru a asigura disponibilitatea cunoștințelor specializate independente pentru orientări strategice și procesele decizionale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază că promovarea drepturilor omului și a statului de drept trebuie să rămână o parte esențială a relației UE cu China; condamnă ferm practicile curente de hărțuire, arestări arbitrare și urmărire în justiție a apărătorilor drepturilor omului, avocaților, jurnaliștilor, bloggerilor, personalului universitar și apărătorilor drepturilor lucrătorilor, precum și ale familiilor acestora, fără un proces echitabil, inclusiv ale cetățenilor străini, atât în China continentală, cât și peste hotare; subliniază faptul că o societate civilă dinamică, precum și activitatea apărătorilor drepturilor omului sunt esențiale pentru o societate deschisă și prosperă; subliniază că este important ca UE să acționeze cu fermitate pentru a promova respectarea deplină a drepturilor omului în contextul relației sale cu China, punând accentul atât pe rezultate imediate, cum ar fi încetarea represiunii guvernamentale împotriva apărătorilor drepturilor omului, a actorilor societății civile și a disidenților, încetarea hărțuirii lor în justiție și intimidării lor, eliberarea imediată și necondiționată a tuturor deținuților politici, inclusiv cetățeni ai UE, cât și pe rezultate pe termen mediu și lung, cum ar fi reformele juridice și de politică, în conformitate cu dreptul internațional al drepturilor omului, și dezvoltarea, punerea în aplicare și continuare adaptării unei strategii de menținere a vizibilității acțiunilor UE în domeniul drepturilor omului în China, inclusiv o strategie privind comunicarea cu publicul; insistă asupra faptului că diplomații UE și ai statelor membre nu trebuie să fie împiedicați să pună în aplicare Orientările UE cu privire la apărătorii drepturilor omului; se angajează ca UE să acorde prioritate asigurării protecției și sprijinului pentru apărătorii drepturilor omului aflați în situație de risc; |
| --- | --- |

15.

| 16. | invită UE și statele sale membre să urmărească o abordare politică mai ambițioasă, unită și transparentă cu privire la drepturile omului în China și să consulte și să implice în mod substanțial societatea civilă, în special înaintea reuniunilor la nivel înalt și a dialogurilor privind drepturile omului; subliniază faptul că UE, în cadrul celei de a 35-a runde a dialogului UE-China privind drepturile omului, a atras atenția asupra deteriorării situației drepturilor civile și politice din China, inclusiv asupra restricțiilor privind libertatea de exprimare; invită China să ia măsuri în privința problemelor semnalate în cadrul dialogului privind drepturile omului, să își îndeplinească obligațiile internaționale și să respecte propriile garanții constituționale în vederea afirmării statului de drept; insistă asupra menținerii unui dialog regulat, la nivel înalt și bazat pe rezultate privind drepturile omului; este îngrijorat de faptul că evaluarea dialogurilor cu China privind drepturile omului nu a fost niciodată publică și nu a fost niciodată deschisă grupurilor independente din China; solicită Uniunii Europene să stabilească repere clare pentru progrese, să asigure o mai mare transparență și să implice în discuție vocile independente din China; solicită UE și statelor sale membre să divulge, să colecteze și să abordeze toate formele de hărțuire în procedurile de acordare a vizelor (eliberarea întârziată sau refuzată a vizei, fără justificări, și presiuni aplicate de autoritățile chineze în cursul procedurii, sub forma unor „interviuri” cu interlocutori chinezi neidentificați), în ceea ce privește cadrele didactice universitare, jurnaliștii sau membrii organizațiilor societății civile din China; |
| --- | --- |

16.

| 17. | este profund îngrijorat de constatările raportului din 2017 al Clubului corespondenților străini în China (FCCC), potrivit căruia guvernul chinez și-a intensificat încercările de a refuza sau restricționa accesul ziariștilor străini la un mare număr de regiuni ale țării, utilizând din ce în ce mai mult procedura de reînnoire a vizelor pentru a pune presiune asupra corespondenților și agențiilor de știri nedorite; îndeamnă UE și statele sale membre să solicite din partea autorităților chineze reciprocitate în ceea ce privește libertatea presei și avertizează cu privire la presiunea cu care corespondenții străini se confruntă acasă deoarece diplomații chinezi contactează sediile organelor de mass-media pentru a critica activitatea ziariștilor de pe teren; |
| --- | --- |

17.

| 18. | observă că RPC este al doilea partener comercial al UE ca importanță, aceasta din urmă fiind cel mai important partener comercial al RPC; subliniază creșterea constantă a volumului schimburilor comerciale între UE și China, dar consideră că balanța comercială în comerțul cu bunuri înclină în favoarea RPC; solicită o abordare bazată pe cooperare și o atitudine constructivă pentru a soluționa în mod eficace problemele și să valorifice importantul potențial al comerțului UE-RPC; invită Comisia să își intensifice cooperarea și dialogul cu RPC; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ia act de constatările unor anchete recente potrivit cărora, începând din 2008, China a achiziționat active în Europa în valoare de 318 miliarde USD; remarcă faptul că această cifră nu include mai multe fuziuni, investiții și întreprinderi comune; |
| --- | --- |

19.

| 20. | ia act de faptul că RPC este un important actor comercial la nivel mondial și că, în principiu, piața vastă a țării ar putea reprezenta, îndeosebi în actualul context comercial mondial, o bună oportunitate pentru UE și întreprinderile europene; reamintește că întreprinderile din China, inclusiv întreprinderile deținute de stat, beneficiază de piețele larg deschise ale UE; recunoaște rezultatele remarcabile obținute de RPC în scoaterea a sute de milioane de cetățeni din sărăcie în ultimele patru decenii; |
| --- | --- |

20.

| 21. | ia act de faptul că investițiile străine directe (ISD) ale UE în RPC au scăzut în mod constant din 2012, în special în sectorul industrial tradițional, în paralel cu o creștere a investițiilor în serviciile de înaltă tehnologie, utilitățile, serviciile agricole și sectorul construcțiilor, în timp ce investițiile RPC în UE au crescut în mod exponențial în ultimii ani; recunoaște că, din 2016, RPC a devenit un investitor net în UE; ia act de faptul că, în 2017, 68% din investițiile Chinei în Europa proveneau de la întreprinderi deținute de stat; este preocupat de achizițiile orchestrate de stat care ar putea afecta interesele strategice, obiectivele de securitate publică, competitivitatea și ocuparea forței de muncă din UE; |
| --- | --- |

21.

| 22. | salută propunerea Comisiei privind un mecanism de examinare a ISD în domeniile securității și ordinii publice, care reprezintă unul din eforturile UE de a se adapta la un mediu mondial în schimbare, fără a viza în mod specific vreunul dintre partenerii comerciali internaționali ai UE; atrage atenția asupra faptului că mecanismul nu ar trebui să ducă la un protecționism mascat; solicită, cu toate acestea, adoptarea rapidă a acestuia; |
| --- | --- |

22.

| 23. | salută angajamentele luate de președintele Xi Jinping de a deschide și mai mult piața chineză investitorilor străini și de a îmbunătăți mediul de investiții, de a finaliza revizuirea listei negre a investițiilor străine, de a ridica restricțiile aplicate întreprinderilor europene, de a întări protecția drepturilor de proprietate intelectuală, precum și de a crea condiții de concurență echitabile care să facă piața RPC mai transparentă și mai bine reglementată; solicită respectarea acestor angajamente; |
| --- | --- |

23.

| 24. | reiterează că este important să se pună capăt tuturor practicilor discriminatorii împotriva investitorilor străini; reamintește, în acest sens, că aceste reforme vor fi benefice atât întreprinderilor chineze, cât și celor europene, îndeosebi microîntreprinderilor și întreprinderilor mici și mijlocii (MIMM); |
| --- | --- |

24.

| 25. | solicită Comisiei să promoveze noul Regulament general al Uniunii privind protecția datelor, ca standard de bază în relațiile sale comerciale cu China; subliniază necesitatea unui dialog sistematic cu China și cu alți parteneri din cadrul OMC privind cerințele de reglementare referitoare la digitalizarea economiilor noastre și la impactul multidimensional al acesteia asupra: schimburilor comerciale, lanțurilor de producție, serviciilor digitale transfrontaliere, imprimării 3D, modelelor de consum, plăților, impozitelor, protecției datelor cu caracter personal, chestiunilor legate de drepturile de proprietate, furnizării și protejării serviciilor audiovizuale, mass-mediei și contactelor interpersonale; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită RPC să accelereze procesul aderării la Acordul privind achizițiile publice al OMC și să depună o ofertă de aderare pentru a da întreprinderilor europene acces la piața sa pe o bază egală cu accesul de care întreprinderile chineze se bucură deja în UE; regretă faptul că piața achizițiilor publice chineze rămâne în mare măsură închisă pentru furnizorii străini, întreprinderile europene suferind de pe urma discriminării și a lipsei accesului la piața chineză; solicită RPC să permită accesul nediscriminatoriu întreprinderilor și lucrătorilor din UE la achizițiile publice; invită Consiliul să adopte cu rapiditate Instrumentul pentru achiziții publice internaționale; invită Comisia să fie vigilentă față de contractele atribuite unor întreprinderi străine suspectate de practici de dumping și să ia măsuri, dacă este cazul; |
| --- | --- |

26.

| 27. | solicită o cooperare coordonată cu RPC cu privire la inițiativa „O centură, un drum”, pe baza reciprocității, a dezvoltării sustenabile și a bunei guvernări, precum și pe baza unor reglementări deschise și transparente, în special cu privire la achizițiile publice; regretă, în acest sens, faptul că memorandumul de înțelegere semnat de Fondul european de investiții și Fondul „Drumul mătăsii” (Silk Road Fund – SRF) al RPC, și cel semnat de Banca Europeană de Investiții (BEI), Banca Asiatică de Dezvoltare, Banca Asiatică de Investiții în Infrastructură, Banca Europeană pentru Reconstrucție și Dezvoltare, Noua Bancă de Dezvoltare și Banca Mondială nu au îmbunătățit încă mediul de afaceri pentru întreprinderile europene și lucrătorii europeni; regretă absența unor evaluări ale impactului sustenabile și profesioniste în diferite proiecte legate de inițiativa „O centură, un drum” și subliniază importanța investițiilor de calitate, în special în ceea ce privește efectele pozitive asupra ocupării forței de muncă, a drepturilor de muncă, a producției ecologice, precum și pentru atenuarea efectelor schimbărilor climatice, în concordanță cu guvernarea multilaterală și standardele internaționale; |
| --- | --- |

27.

| 28. | sprijină negocierile în curs privind un acord de investiții cuprinzător UE-RPC, lansate în 2013, și invită RPC să se implice mai mult în acest proces; invită părțile să își reînnoiască eforturile pentru a progresa în negocierile destinate atingerii unor condiții de concurență echitabile autentice pentru întreprinderile și lucrătorii europeni, precum și să asigure reciprocitatea în privința accesului la piață, și să se străduiască să introducă dispoziții specifice cu privire la IMM-uri și achizițiile publice; invită ambele părți, în plus, să profite de ocazia oferită de acordul de investiții pentru a-și intensifica cooperarea în domeniul protecției mediului și a drepturilor lucrătorilor și să includă în text un capitol privind dezvoltarea sustenabilă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește că întreprinderile din UE se confruntă cu un număr tot mai ridicat de măsuri de restricționare a accesului pe piața RPC din cauza obligațiilor privind întreprinderile comune din mai multe sectoare industriale și a unor noi cerințe tehnice discriminatorii, incluzând localizarea forțată a datelor și dezvăluirea codului sursei, și norme de reglementare pentru operatorii economici străini; salută, în acest sens, Comunicarea privind mai multe măsuri de promovare a deschiderii în continuare și a utilizării active a investițiilor străine, emisă de Consiliul de stat al RPC în 2017, dar regretă absența unui calendar pentru atingerea obiectivelor sale; invită, prin urmare, autoritățile chineze să concretizeze cu rapiditate aceste angajamente; |
| --- | --- |

29.

| 30. | invită UE și statele sale membre, precum și China, să își intensifice cooperarea în vederea construirii unor economii circulare, întrucât această nevoie urgentă a devenit și mai vizibilă în urma deciziei legitime a Chinei de a interzice importurile de deșeuri din plastic din Europa; invită cei doi parteneri să își intensifice cooperarea economică și tehnologică pentru a împiedica lanțurile de producție globale, schimburile comerciale și transporturile, precum și serviciile de turism să cauzeze un nivel inacceptabil de poluare cu materiale plastice în oceanele noastre; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită RPC să joace un rol responsabil pe scena mondială, în deplină cunoștință a responsabilităților care decurg din prezența și activitățile sale economice în țări terțe și pe piețele internaționale, inclusiv oferind sprijinul său activ sistemului comercial multilateral bazat pe reglementări și OMC; consideră că, în actualul context de lanțuri valorice mondiale, creșterea tensiunilor comerciale internaționale ar trebui soluționată prin negocieri, reiterând în același timp necesitatea de a urmări soluții multilaterale; solicită, în acest sens, îndeplinirea obligațiilor cuprinse în protocolul de aderare a RPC la OMC și protejarea mecanismelor sale operaționale; subliniază obligațiile de notificare și de transparență care decurg din acordurile OMC în ceea ce privește subvențiile și își exprimă îngrijorarea cu privire la practicile actuale de subvenționare directă sau indirectă a întreprinderilor chineze; solicită coordonarea cu principalii parteneri comerciali ai UE cu privire la eforturile și acțiunile comune pentru a aborda și elimina denaturările pieței cauzate de stat, care afectează comerțul mondial; |
| --- | --- |

31.

| 32. | regretă faptul că, în pofida finalizării procedurii privind reforma metodologiei europene de calcul pentru taxele antidumping, RPC încă nu și-a retras recursul la adresa UE înaintat la organul de apel al OMC; |
| --- | --- |

32.

| 33. | își exprimă preocuparea cu privire la escaladarea măsurilor tarifare, adoptate de China și de Statele Unite; |
| --- | --- |

33.

| 34. | își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul de restricții cu care continuă să se confrunte întreprinderile europene în China, îndeosebi MIMM, printre care Catalogul investițiilor străine din 2017 și Lista neagră privind zona de liber schimb din 2017, precum și în sectoarele vizate de planul „Made in China 2025”; solicită reducerea rapidă a acestor restricții pentru a fructifica la maximum potențialul cooperării și al sinergiilor dintre sistemele Industria 4.0 din Europa și strategia „Made in China 2025”, în vederea restructurării sectoarelor noastre de producție în direcția unei producții inteligente, inclusiv a cooperării în dezvoltarea și definirea standardelor industriale respective în forumurile multilaterale; reamintește importanța reducerii subvențiilor guvernamentale în RPC; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită China să pună capăt practicii care condiționează tot mai mult accesul la piață de transferurile de tehnologie, după cum afirmă Camera de Comerț a Uniunii Europene într-un document de poziție din 2017 referitor la China; |
| --- | --- |

35.

| 36. | solicită reluarea negocierilor cu privire la Acordul privind bunurile de mediu (EGA), pe baza cooperării fructuoase dintre UE și RPC în combaterea schimbărilor climatice, și angajamentul comun solid privind punerea în aplicare a Acordului de la Paris; subliniază potențialul comercial al cooperării tehnologice privind tehnologiile nepoluante; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ia act cu îngrijorare de concluziile raportului Comisiei privind protecția și asigurarea respectării drepturilor de proprietate intelectuală în țări terțe, care identifică RPC ca principal motiv de preocupare; reiterează nevoia de a asigura protecția economiei europene bazate pe cunoaștere; solicită RPC să combată utilizarea ilicită a licențelor europene de către societățile din China; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită Comisia să asigure prezența Uniunii Europene la Târgul „China International Import Expo”, organizat la Shanghai în noiembrie 2018, precum și să ofere în special IMM-urilor posibilitatea de a își prezenta activitatea; invită Comisia să informeze camerele de comerț, îndeosebi cele din statele membre care sunt, în prezent, mai puțin implicate în schimburi comerciale cu China, în vederea promovării acestei oportunități; |
| --- | --- |

38.

| 39. | își exprimă îngrijorarea cu privire la măsurile de stat ale RPC care generează denaturarea comerțului, cauzând inclusiv capacitate industrială excedentară în sectoare ale materiilor prime, cum ar fi sectoarele oțelului și aluminiului; reamintește angajamentele asumate cu ocazia primei reuniuni ministeriale a Forumului mondial privind capacitatea siderurgică excedentară, din 2017, de a se abține de la furnizarea de subvenții care distorsionează piața, dar regretă faptul că delegația chineză nu a reușit să ofere date privind capacitatea; invită RPC să își îndeplinească angajamentul de a identifica și a dezvălui date privind subvențiile și măsurile sale de sprijin acordate sectoarelor oțelului și aluminiului; recunoaște legătura dintre capacitatea industrială globală excedentară și valul de măsuri comerciale protecționiste și continuă să îndemne la cooperare multilaterală pentru găsirea unei soluții la problemele structurale care stau la baza capacității excedentare; salută acțiunea tripartită propusă a Statelor Unite, Japoniei și UE la nivelul OMC; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază importanța unui acord ambițios UE-RPC privind indicațiile geografice (IG) bazat pe cele mai înalte standarde internaționale și salută anunțul comun al UE și al RPC din 2017 privind lista celor 200 de IG chineze și europene a căror protecție va face obiectul negocierilor; consideră, cu toate acestea, având în vedere că negocierile au fost lansate în 2010, că lista constituie un rezultat foarte modest și regretă lipsa de progrese în această privință; solicită o finalizare rapidă a negocierilor și îndeamnă ambele părți să ia în considerare posibilitatea oferită de viitorul summit UE-RPC ca o ocazie bună de a înregistra progrese concrete în acest sens; reiterează necesitatea de a coopera în continuare în domeniul măsurilor sanitare și fitosanitare în scopul reducerii sarcinilor pentru exportatorii din UE; |
| --- | --- |

40.

| 41. | salută decizia Chinei de a amâna cu un an punerea în aplicare a noilor certificări pentru alimentele și băuturile importate, ceea ce ar reduce semnificativ importurile de alimente din UE; salută, de asemenea, amânarea punerii în aplicare a noilor standarde pentru vehiculele electrice și solicită un dialog substanțial și o coordonare sporită cu privire la astfel de inițiative; |
| --- | --- |

41.

| 42. | recomandă UE și guvernului chinez să lanseze o inițiativă comună în cadrul G20 pentru a înființa un Forum mondial privind capacitatea excedentară de aluminiu, mandatat să abordeze întregul lanț valoric al industriei de bauxită, alumină și aluminiu, inclusiv prețurile materiilor prime și aspectele legate de mediu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită Comisia să monitorizeze activ măsurile Chinei vizând denaturarea comerțului care afectează pozițiile întreprinderilor din UE pe piețele internaționale și să ia măsuri adecvate în cadrul OMC și în alte forumuri, inclusiv prin soluționarea litigiilor; |
| --- | --- |

43.

| 44. | constată că o nouă lege a Chinei privind investițiile străine este în curs de elaborare; îndeamnă părțile responsabile chineze să urmărească transparența, responsabilitatea, previzibilitatea și securitatea juridică și să țină seama de propunerile și de așteptările din cadrul dialogului actual dintre UE și China cu privire la relația comercială și de investiții; |
| --- | --- |

44.

| 45. | își exprimă preocupările legate de noua lege privind securitatea cibernetică, care include, printre altele, noi bariere de reglementare pentru întreprinderile străine care vând echipamente și servicii de telecomunicații și de tehnologie a informației (TI); regretă faptul că astfel de măsuri, recent adoptate, împreună cu înființarea de grupuri ale Partidului Comunist Chinez în cadrul întreprinderilor private, inclusiv în întreprinderile străine, ca și măsuri precum legea privind ONG-urile, au imprimat mediului general de afaceri din RPC un caracter mai ostil pentru agenții economici străini și privați; |
| --- | --- |

45.

| 46. | constată că, în 2016, sistemul bancar al RPC l-a depășit pe cel al zonei euro ca cel mai mare sistem bancar din lume; invită RPC să permită întreprinderilor bancare străine să concureze în condiții echitabile cu instituțiile naționale și să coopereze cu UE în domeniul reglementării financiare; salută decizia RPC de a reduce taxele vamale la 187 de bunuri de consum și eliminarea plafoanelor pentru participarea acționarilor străini în cazul băncilor; |
| --- | --- |

46.

| 47. | reamintește raportul său din 2015 privind relațiile dintre UE și RPC, în care a solicitat lansarea negocierilor pentru un acord de investiții bilateral cu Taiwanul; subliniază faptul că Comisia a anunțat în mai multe rânduri lansarea negocierilor în materie de investiții cu Hong Kong-ul și cu Taiwanul, dar regretă faptul că, până în prezent, negocierile nu au început; își reiterează sprijinul pentru un acord bilateral de investiții cu Taiwanul și cu Hong Kong-ul; recunoaște faptul că ambii parteneri ar putea, de asemenea, servi drept rampă de lansare către China continentală pentru întreprinderile din UE; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să se coordoneze cu statele membre ale UE și, în consultare cu Parlamentul European, să formuleze o poziție europeană unită și o strategie economică comună față de China; invită toate statele membre să adere în mod consecvent la această strategie; |
| --- | --- |

48.

| 49. | subliniază posibilele consecințe pentru mediul de afaceri ale sistemului de credite sociale propus și solicită punerea sa în aplicare într-un mod transparent, corect și echitabil; |
| --- | --- |

49.

| 50. | salută progresul legislativ înregistrat în UE cu privire la Regulamentul (UE) 2017/821 de stabilire a unor obligații de diligență necesară în cadrul lanțului de aprovizionare care revin importatorilor din Uniune de staniu, tantal și tungsten, de minereuri ale acestora și de aur provenind din zone de conflict și din zone cu risc ridicat și legislația similară a Chinei privind minereurile din zone de conflict vizând să asigure că comerțul cu aceste minereuri nu finanțează conflicte armate; subliniază necesitatea de a împiedica prelucrarea minereurilor din zonele de conflict pentru a fabrica telefoanele mobile, automobilele și bijuteriile noastre; invită Comisia și guvernul chinez să instituie o cooperare structurată pentru a sprijini punerea în aplicare a noii legislații și a împiedica în mod eficace topitoriile și rafinăriile din UE, din China și de la nivel mondial să utilizeze minereurile din zonele de conflict, pentru a proteja minerii, inclusiv copiii, de abuzuri și să solicite întreprinderilor din UE și din China să se asigure că importă aceste minereuri și metale numai din surse responsabile; |
| --- | --- |

50.

| 51. | ia act de faptul că în cadrul celui de-al 19-lea Congres al partidului, care a avut loc în octombrie 2017, și la ultima sa reuniune a CNP, secretarul general și președintele Xi Jinping și-a consolidat poziția de putere, deschizând calea extinderii nelimitate a mandatului său, și a amplificat controlul organelor de partid asupra aparatului de stat și a economiei, inclusiv prin înființarea de celule de partid în cadrul întreprinderilor străine; ia act de faptul că revizuirea corespunzătoare a sistemului politic din RPC este însoțită de o nouă schimbare de politică concentrată în direcția unei politici bazate pe o supraveghere strictă în toate domeniile; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază faptul că înființarea Comisiei Naționale de Supraveghere, cu un statut juridic asimilat instanțelor și procuraturii, este probabil cea mai drastică măsură în direcția unirii funcțiilor de partid și de stat, deoarece aceasta înființează un organism de supraveghere la nivel de stat, care primește ordine de la Comisia Centrală de Inspecție și Disciplină a Partidului (CCDI) și împarte birourile și personalul cu aceasta; își exprimă îngrijorarea cu privire la consecințele personale ample ale acestei extinderi a supravegherii partidului asupra unui mare număr de persoane, deoarece aceasta înseamnă că campania anticorupție poate fi extinsă pentru a-i urmări penal nu numai pe membrii de partid, ci și pe funcționarii publici, de la directorii companiilor de stat la profesorii universitari și directorii școlilor din mediul rural; |
| --- | --- |

52.

| 53. | observă că, deși sistemul de credite sociale este încă în construcție, există liste negre cu persoanele fizice și juridice care nu se conformează, precum și „liste roșii” cu persoanele fizice și companiile remarcabile, aceste liste constituind elementul central al stadiului actual al punerii în aplicare, în care accentul este pus pe pedepsirea infractorilor de pe listele negre și recompensarea celor aflați pe listele roșii; constată că, la începutul anului 2017, Curtea Supremă din China a arătat că peste șase milioane de cetățeni chinezi au primit interdicție de a călători cu avionul ca urmare a unor delicte sociale; respinge cu fermitate numirea și condamnarea publică a persoanelor aflate pe o listă neagră ca parte integrantă a sistemului de credite sociale; subliniază importanța și necesitatea unui dialog între instituțiile UE și omologii lor chinezi privind toate consecințele grave asupra societății pe care le are actuala planificare centrală și experimentele locale cu sistemul de credite sociale; |
| --- | --- |

53.

| 54. | își exprimă îngrijorarea față de sistemele de supraveghere în masă a spațiului cibernetic din China și solicită adoptarea unei reglementări privind drepturile la viață privată aplicabile; condamnă represiunea continuă la adresa libertății internetului de către autoritățile chineze, în special libertatea de a accesa site-uri internet străine, și regretă politica de autocenzură adoptată de unele companii occidentale care își desfășoară activitatea în China; reamintește că opt dintre cele mai populare 25 de site-uri din lume sunt blocate în China, inclusiv site-urile internet ale unor mari companii informatice; |
| --- | --- |

54.

| 55. | remarcă faptul că declarația lui Xi Jinping cu privire la importanța vitală a „stabilității pe termen lung” în regiunea Xinjiang pentru succesul inițiativei „O centură, un drum” (BRI) a condus la intensificarea strategiilor de control de lungă durată, însoțite de o varietate de inovații tehnologice și de o creștere rapidă a cheltuielilor pentru securitatea internă și la utilizarea măsurilor de combatere a terorismului pentru a incrimina oponenții și disidenții prin aplicarea unei definiții extinse a terorismului; este preocupat de punerea în aplicare de către stat a măsurilor care asigură „supravegherea amplă” a regiunii prin instalarea supravegherii electronice „Skynet” a Chinei în zonele urbane importante, instalarea de dispozitive de urmărire GPS în toate autovehiculele, utilizarea cititoarelor de recunoaștere facială la punctele de trecere, în trenuri și la stațiile de carburanți și printr-un efort de recoltare a sângelui de către poliția din Xinjiang pentru extinderea în continuare a bazei de date ADN a Chinei; își exprimă profunda îngrijorare cu privire la trimiterea a mii de uiguri și de etnici kazahi în „tabere de reeducare” politice pe baza analizei datelor culese prin intermediul unui sistem de „poliție predictivă”, inclusiv a persoanelor care au călătorit în străinătate sau care au fost considerate prea evlavioase; consideră că proclamația lui Xi Jinping, potrivit căreia BRI va „aduce beneficii oamenilor din întreaga lume”, deoarece se va baza pe „spiritul drumului mătăsii” de „pace și cooperare, deschidere și incluziune”, este departe de realitatea cu care se confruntă uigurii și etnicii kazahi în Xinjiang; îndeamnă autoritățile chineze să elibereze persoanele reținute pentru opiniile lor sau pentru practicile și identitățile lor culturale; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că consolidarea instituțională și financiară a diplomației Chinei reflectă prioritatea ridicată pe care o acordă Xi Jinping politicii externe, ca parte a viziunii sale de a transforma China într-o putere mondială până în 2049; observă că transferul de responsabilitate pentru afaceri externe, efectuat în cursul ultimei sesiuni a NPC, dovedește rolul tot mai mare al politicii externe în procesul decizional al partidului; subliniază faptul că crearea Agenției de stat pentru cooperarea internațională pentru dezvoltare exprimă deosebita importanță pe care stilul de conducere a președintelui Xi o acordă întăririi intereselor sale globale de securitate prin mijloace economice, de exemplu printr-o „mai bună deservire” a BRI; concluzionează, prin urmare, că, în următorii cinci ani, China va fi mai prezentă și mai implicată în străinătate, cu inițiative diplomatice și economice la care UE și statele sale membre trebuie să găsească răspunsuri și strategii comune; |
| --- | --- |

56.

| 57. | subliniază importanța asigurării păcii și securității în Marea Chinei de Est și de Sud pentru stabilitatea în regiune; subliniază importanța asigurării libertății și a siguranței navigației în regiune pentru multe state din Asia și Europa; constată că structurile terestre finalizate pe parcursul ultimului an atât în Insulele Spratly, cât și în Insulele Paracel din Marea Chinei de Sud includ hangare mari de-a lungul unor piste de aterizare lungi de 3 km, adăposturi fortificate pentru platforme de lansare a rachetelor, spații mari de depozitare subterană, multe clădiri administrative, echipamente militare de bruiere, rețele extinse de înaltă frecvență și radare și senzori cu capacități dincolo de orizont, și că acest lucru indică o fază de consolidare a capabilităților militare și de instituire în continuare a unei supravegheri de mare întindere, în timp ce militarizarea suplimentară a insulelor prin plasarea unor platforme militare tot mai avansate ar putea fi destinată unor eventuale represalii pentru noi acțiuni legale sau unei prezențe extinse a prezenței navale internaționale; solicită Chinei și ASEAN să accelereze consultările cu privire la un cod de conduită pentru soluționarea pașnică a litigiilor și a controverselor în acest domeniu; insistă asupra faptului că această problemă ar trebui soluționată în conformitate cu dreptul internațional, în temeiul Convenției Națiunilor Unite asupra dreptului mării (UNCLOS); subliniază că UE și statele membre, în calitate de părți contractante la UNCLOS, recunosc hotărârea pronunțată de instanța de arbitraj; își reiterează apelul adresat Chinei de a accepta hotărârea instanței; subliniază că UE ar dori să mențină ordinea internațională bazată pe statul de drept; |
| --- | --- |

57.

| 58. | își exprimă îngrijorarea cu privire la restrângerea spațiului societății civile, de când Xi Jinping a ajuns la putere în 2012, în special având în vedere Legea privind gestionarea ONG-urilor străine, care a intrat în vigoare la 1 ianuarie 2017, care mărește povara administrativă și presiunea economică asupra tuturor ONG-urilor străine, inclusiv asupra grupurilor de reflecție și instituțiilor academice, sub controlul strict al unei unități de supraveghere afiliate Ministerului Securității Publice, cu un impact negativ puternic asupra operațiunilor și finanțării lor; se așteaptă ca ONG-urile europene să beneficieze în China de aceleași libertăți pe care le au ONG-urile din China în UE; invită autoritățile chineze să abroge legislația restrictivă, cum ar fi legea privind ONG-urile străine, care nu este în concordanță cu dreptul la libertatea de asociere, de opinie și de exprimare; |
| --- | --- |

58.

| 59. | insistă asupra faptului că autoritățile chineze trebuie să garanteze faptul că toate persoanele aflate în detenție trebuie tratate în conformitate cu normele internaționale și să aibă acces la consiliere juridică și la tratament medical, în conformitate cu Ansamblul de principii al ONU pentru protejarea tuturor persoanelor supuse unei forme oarecare de detenție sau încarcerare; |
| --- | --- |

59.

| 60. | încurajează China, cu ocazia celei de-a 20-a aniversări a semnării Pactului internațional cu privire la drepturile civile și politice, să îl ratifice și să asigure punerea deplină în aplicare a acestuia, inclusiv prin încetarea tuturor practicilor abuzive și prin adaptarea legislației sale după cum este necesar; |
| --- | --- |

60.

| 61. | condamnă aplicarea pedepsei cu moartea, reamintind că China a executat mai multe persoane decât toate celelalte țări la un loc, iar în 2016, în țară au fost executate aproximativ 2 000 de pedepse cu moartea; îndeamnă China să clarifice amploarea execuțiilor din țară și să asigure transparența judiciară; solicită UE să își intensifice eforturile diplomatice și să solicite respectarea drepturilor omului și abolirea pedepsei cu moartea; |
| --- | --- |

61.

| 62. | este profund îngrijorat de faptul că dispozițiile principale ale noilor reglementări în materie de religie vor duce la atribuirea anumitor „etichete” tuturor religiilor și asociațiilor etice non-religioase, autorizate sau neautorizate, de către guvernul chinez; subliniază faptul că există numeroase congregații de case de rugăciune („house churches”) în China care refuză, din motive teologice, să se alăture Comitetului Mișcării Patriotice „Three-Self” și Consiliului creștin, recunoscute de partid și de stat; invită guvernul chinez să permită numeroaselor case de rugăciune, care sunt dispuse să se înregistreze, să facă acest lucru în mod direct la Ministerul afacerilor civile, astfel încât drepturile și interesele lor ca organizații sociale să fie protejate; |
| --- | --- |

62.

| 63. | îndeamnă China să își revizuiască politicile în Tibet; invită China să revizuiască și să modifice legile, reglementările și măsurile adoptate în ultimii ani și care limitează drastic exercitarea drepturilor civile și politice ale tibetanilor, inclusiv libertatea lor de exprimare și libertatea lor religioasă; îndeamnă conducerea chineză să urmeze politici de dezvoltare și de mediu care să respecte drepturile economice, sociale și culturale ale tibetanilor și care să implice populația locală, în conformitate cu obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU; invită guvernul chinez să ancheteze cazurile actuale de dispariții forțate, tortură și maltratare a tibetanilor și să respecte drepturile lor la libertatea de asociere, la libertatea de întrunire pașnică, la libertatea de religie și de convingere, în conformitate cu standardele internaționale în domeniul drepturilor omului; subliniază că degradarea drepturilor omului în Tibet trebuie abordată sistematic la fiecare summit UE-China; solicită reluarea unui dialog constructiv și pașnic între guvernul chinez și reprezentanții poporului tibetan; îndeamnă China să acorde diplomaților, ziariștilor și cetățenilor UE acces nerestricționat în Tibet în reciprocitate cu accesul gratuit și liber la întreg teritoriul statelor membre ale UE de care beneficiază turiștii chinezi; solicită autorităților chineze să le permită tibetanilor din Tibet să călătorească liber și să le respecte dreptul la libera circulație; îndeamnă autoritățile chineze să permită accesul în Tibet al observatorilor independenți, inclusiv accesul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru drepturile omului; îndeamnă instituțiile UE să ia serios în considerare problema accesului în Tibet în discuțiile privind acordul de facilitare a eliberării vizelor dintre UE și China; |
| --- | --- |

63.

| 64. | remarcă faptul că raportul anual privind Regiunea Administrativă Specială Hong Kong (RAS) din 2017 al Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate și Comisiei Europene concluzionează că, în pofida unor probleme, în general principiul „o țară, două sisteme” a funcționat bine, că principiul statului de drept este aplicat, iar libertatea de exprimare și libertatea de informare sunt, în general, respectate, dar că în același raport se exprimă îngrijorarea cu privire la eroziunea treptată a principiului „o țară, două sisteme”, care generează întrebări legitime privind punerea sa în aplicare și gradul ridicat de autonomie al Hong Kong-ului pe termen lung; subliniază că raportul anual arată că două tendințe negative în ceea ce privește libertatea de exprimare și libertatea de informare au devenit mai pronunțate, și anume autocenzura în furnizarea de informații cu privire la evoluția politicilor interne și externe ale Chinei și presiunea asupra jurnaliștilor; sprijină pe deplin încurajarea UE față de RAS Hong Kong și autoritățile guvernamentale centrale de a relua reforma electorală în conformitate cu Legea fundamentală, pentru a ajunge la un acord privind un sistem electoral democratic, echitabil, deschis și transparent; subliniază că populația din Hong Kong are dreptul legitim să continue să se bazeze pe o justiție de încredere, pe prevalența statului de drept și niveluri scăzute de corupție, pe transparență, pe drepturile omului, pe libertatea de opinie și pe standarde înalte de sănătate publică și siguranță; subliniază că respectarea pe deplin a autonomiei Hong Kong-ului ar putea oferi un model pentru procesul de reforme politice democratice profunde în China și pentru liberalizarea treptată și deschiderea societății chineze; |
| --- | --- |

64.

| 65. | invită UE și statele sale membre să facă tot posibilul să îndemne China să se abțină de la alte provocări militare față de Taiwan și de la a periclita pacea și stabilitatea în strâmtoarea Taiwan; subliniază că toate diferendele dintre China și Taiwan ar trebui soluționate prin mijloace pașnice, în conformitate cu dreptul internațional; își exprimă îngrijorarea cu privire la decizia unilaterală a Chinei de a începe să utilizeze noi rute de zbor deasupra Strâmtorii Taiwan; încurajează reluarea dialogului oficial dintre Beijing și Taipei; își reafirmă sprijinul pentru participarea semnificativă a Taiwanului la organizații internaționale, precum Organizația Mondială a Sănătății (OMS) și Organizația Aviației Civile Internaționale (OACI), unde excluderea permanentă a Taiwanului nu este în conformitate cu interesele UE; |
| --- | --- |

65.

| 66. | reamintește că, în calitate de cel mai mare partener comercial al Coreei de Nord și de principală sursă de alimente și energie a acesteia, China continuă să joace un rol esențial, alături de comunitatea internațională, în abordarea provocărilor Coreei de Nord, care reprezintă amenințări la nivel mondial; salută, prin urmare, tendința recentă a Chinei de a respecta unele dintre sancțiunile internaționale împotriva Phenianului, inclusiv suspendarea importurilor de cărbune din Coreea de Nord și restrângerea activităților financiare ale persoanelor fizice și ale întreprinderilor din Coreea de Nord, precum și restricțiile comerciale în domeniul produselor textile și al fructelor de mare; salută eforturile depuse de Beijing pentru stabilirea dialogului cu Phenianul; îndeamnă UE să exprime o poziție unitară față de China pentru a juca un rol constructiv în sprijinirea viitorului summit la nivel înalt inter-coreean și a summitului la nivel înalt Coreea de Nord-SUA, pentru a contribui activ la denuclearizarea verificabilă a Coreei de Nord și la stabilirea unei păci permanente în Peninsula Coreeană; |
| --- | --- |

66.

| 67. | felicită China pentru alinierea la sancțiunile impuse Coreei de Nord; invită China să contribuie constructiv la soluționarea situației din Peninsula Coreeană și să continue să aplice sancțiuni Coreei de Nord până când aceasta va face progrese semnificative în ceea ce privește renunțarea la armele nucleare, schimbarea de atitudine față de Coreea de Sud și Japonia și până când va începe să susțină drepturile omului; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază importanța eforturilor Chinei de a se ajunge la pace, securitate și stabilitate în Peninsula Coreeană; |
| --- | --- |

68.

| 69. | salută contribuția Chinei la operațiunile de menținere a păcii ale Organizației Națiunilor Unite și ale Uniunii Africane; remarcă faptul că UE dorește să își consolideze relația cu China în ceea ce privește politica externă și problemele de securitate, încurajând China să își mobilizeze resursele diplomatice și de altă natură pentru a sprijini securitatea internațională și pentru a contribui la pacea și securitatea din vecinătatea UE în baza dreptului internațional; remarcă faptul că cooperarea cu China în domeniul controlului exporturilor, al dezarmării, dar și în ceea ce privește chestiunile de neproliferare și de denuclearizare a Peninsulei Coreene este esențială pentru asigurarea stabilității în regiunea Asiei de Est; |
| --- | --- |

69.

| 70. | salută obiectivul Chinei de a se dezvolta într-o economie durabilă; subliniază faptul că UE poate sprijini programul de reformă economică al Chinei prin know-how-ul său; subliniază faptul că China este un partener esențial al UE în ceea ce privește combaterea schimbărilor climatice și provocările globale legate de mediu; își propune să colaboreze cu China pentru a accelera punerea în aplicare a Acordului de la Paris privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

70.

| 71. | salută reformele întreprinse de China, de la lansarea strategiei sale „civilizația ecologică”; consideră că statutul special acordat în instanță ONG-urilor de mediu, auditurile de impact asupra mediului ale activității funcționarilor și nivelul ridicat de investiții în electromobilitate și energia curată constituie reforme în direcția cea bună; |
| --- | --- |

71.

| 72. | salută planul de acțiune din 2016 al Chinei având ca obiectiv combaterea rezistenței la antimicrobiene; subliniază importanța cooperării între China, care reprezintă jumătate din consumul mondial anual de medicamente antimicrobiene, și UE în combaterea acestei amenințări la scară mondială; insistă asupra faptului că dispozițiile referitoare la calitatea vieții animalelor ar trebui incluse în acordurile comerciale bilaterale dintre UE și China; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ia act de decizia Chinei de a interzice importurile de deșeuri solide, fapt care evidențiază importanța procesului de concepere, producere, reparare, reutilizare și reciclare a produselor, cu un accent specific pe producerea și utilizarea plasticului; reamintește recenta încercare a Chinei de a interzice exporturile de pământuri rare și solicită Comisiei să țină seama de interdependența economiilor globale atunci când acordă un nivel de prioritate politicilor UE; |
| --- | --- |

73.

| 74. | consideră că ar exista posibilitate, interes și necesitate pentru colaborarea dintre UE și ASEAN pentru a elabora o strategie privind economia circulară; consideră că China poate juca un rol-cheie în promovarea acestei inițiative în cadrul ASEAN; |
| --- | --- |

74.

| 75. | consideră că China și Uniunea Europeană vor beneficia de promovarea sustenabilității în economiile lor și de dezvoltarea unei bioeconomii sustenabile și circulare multisectoriale; |
| --- | --- |

75.

| 76. | salută acordul vizând creșterea cooperării în materie de cercetare și inovare cu privire la inițiativele emblematice, cum ar fi produsele alimentare, agricultura și biotehnologiile, mediul și urbanizarea sustenabilă, transportul de suprafață, un sector al aviației mai sigur și mai ecologic și biotehnologiile pentru mediu și sănătatea umană, pentru care s-a găsit un acord în cadrul celui de-al treilea Dialog UE-China privind cooperarea în domeniul inovării desfășurat în iunie 2017, și foaia de parcurs corespunzătoare pentru cooperarea UE-China în domeniul științei și tehnologiei începând din octombrie 2017; invită UE și China să continue aceste eforturi și să pună în practică rezultatele proiectelor de cercetare și dezvoltare; |
| --- | --- |

76.

| 77. | subliniază faptul că UE și China sunt puternic dependente de combustibilii fosili și reprezintă, împreună, aproximativ o treime din consumul total la nivel mondial, fapt care plasează China în vârful clasamentului întocmit de Organizația Mondială a Sănătății (OMS) în ceea ce privește poluarea atmosferică; subliniază faptul că intensificarea schimburilor comerciale în domeniul produselor bioeconomiei fabricate din materiale regenerabile poate contribui la reducerea dependenței de combustibilii fosili a economiilor Chinei și Uniunii Europene; invită UE și China să își aprofundeze relațiile în alte domenii de atenuare a emisiilor de gaze cu efect de seră, cum ar fi electromobilitatea, energia din surse regenerabile și eficiența energetică, să continue să extindă foaia de parcurs UE-China privind cooperarea în domeniul energiei dincolo de 2020 și să intensifice eforturile comune privind dezvoltarea de instrumente pentru finanțarea ecologică, în special finanțarea în domeniul climei; invită China și UE să analizeze și să se angajeze în planificarea și dezvoltarea liniilor transfrontaliere de transmisie a energiei electrice utilizând tehnologia de înaltă tensiune în curent continuu pentru a face sursele regenerabile de energie mai accesibile; |
| --- | --- |

77.

| 78. | încurajează UE și China să își continue parteneriatul privind urbanizarea sustenabilă, inclusiv în domenii precum transportul nepoluant, îmbunătățirea calității aerului, economia circulară și proiectarea ecologică; subliniază că este nevoie de măsuri suplimentare de protecție a mediului, având în vedere faptul că peste 90 % din orașe nu respectă standardul național pentru poluarea aerului de 2,5 PM și că, în China, bolile legate de poluarea atmosferică provoacă anual moartea a peste un milion de persoane; |
| --- | --- |

78.

| 79. | subliniază interesul reciproc al UE și Chinei în a promova dezvoltarea cu emisii scăzute de dioxid de carbon și a aborda emisiile de gaze cu efect de seră (GES) în cadrul unor piețe de energie transparente, publice și bine reglementate; crede în valoarea parteneriatelor strategice UE-China ca parteneriate necesare pentru punerea în aplicare a Acordului de la Paris și pentru combaterea eficientă a schimbărilor climatice; invită UE și China să se folosească de importanța lor politică pentru a promova punerea în aplicare a Acordului de la Paris, precum și a Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă și a obiectivelor de dezvoltare durabilă (ODD), și solicită o abordare bazată pe cooperare la Conferința părților la CCONUSC, precum și la Forumul politic la nivel înalt al ONU; invită ambele părți să adopte prezenta declarație comună privind combaterea schimbărilor climatice pentru a-și demonstra angajamentul comun față de punerea fermă în aplicare a Acordului de la Paris și participarea lor activă în cadrul Dialogului Talanoa 2018, precum și la COP 24; încurajează ambele părți să joace un rol responsabil în negocierile internaționale, prin contribuția la obiectivul de limitare a încălzirii globale prin intermediul propriilor politici interne privind clima, precum și prin contribuțiile financiare pentru atingerea obiectivului de a acorda 100 de miliarde USD anual, până în 2020, pentru atenuare și adaptare; |
| --- | --- |

79.

| 80. | salută lansarea sistemului de comercializare a certificatelor de emisii la nivel național în China, în decembrie 2017; ia act de cooperarea încununată de succes dintre China și UE din timpul etapei de pregătire, care a permis lansarea; recunoaște voința exprimată de conducerea chineză de a reduce emisiile de gaze cu efect de seră și așteaptă cu interes rezultatele activităților de monitorizare, raportare și verificare aflate în curs de desfășurare, esențiale pentru buna funcționare a sistemului; subliniază importanța acțiunilor de combatere a schimbărilor climatice la nivelul întregii economii și salută intenția de a extinde sfera de acoperire pentru a include sectoarele industriale și a îmbunătăți mecanismele comerciale din sistem; solicită UE și Chinei să își continue parteneriatul în cadrul proiectului de cooperare pentru dezvoltarea pieței dioxidului de carbon a Chinei pentru ca acesta să devină un instrument eficient care să creeze stimulente semnificative pentru reducerea emisiilor și alinierea și pe mai departe a acesteia la sistemul UE de comercializare a emisiilor; invită ambele părți să promoveze în continuare mecanismele de stabilire a prețului carbonului în alte țări și regiuni utilizând propria experiență și cunoștințele de specialitate și efectuând schimburi de bune practici, precum și implicându-se în eforturile de întărire a cooperării existente între piețele carbonului, pentru a crea condiții de concurență echitabile la nivel mondial; |
| --- | --- |

80.

| 81. | speră ca China să separe creșterea economică de degradarea ecologică prin integrarea protecției biodiversității în strategiile globale actuale, facilitând realizarea Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă a ONU și obiectivele de dezvoltare durabilă (ODD) și prin implementarea în mod eficace a interdicției comerțului cu fildeș; recunoaște activitatea desfășurată de către Mecanismul de coordonare bilaterală UE-China (BCM) privind asigurarea aplicării legislației și guvernarea în domeniul forestier (FLEG) în vederea combaterii exploatării forestiere ilegale la nivel mondial; îndeamnă totuși China să investigheze cu privire la volumul semnificativ al comerțului clandestin cu lemn dintre statele semnatare ale Acordului de parteneriat voluntar FLEGT și China; |
| --- | --- |

81.

| 82. | recomandă adoptarea unor orientări de politică chineză obligatorii privind investițiile responsabile în silvicultură efectuate în străinătate pe care să le aplice în comun cu țările furnizoare, implicând întreprinderile chineze în combaterea comerțului cu lemn recoltat ilegal; |
| --- | --- |

82.

| 83. | salută faptul că UE și China au semnat un memorandum de înțelegere cu privire la politicile privind apa, cu scopul de a consolida dialogul privind dezvoltarea și asigurarea respectării legislației referitoare la protecția apei; sprijină cu fermitate Declarația de la Turku din septembrie 2017, semnată de UE și China, care a subliniat faptul că o bună administrare a apei ar trebui să acorde prioritate ecologiei și dezvoltării ecologice, să plaseze conservarea apei într-o poziție vizibilă și să refacă ecosistemul acvatic; subliniază faptul că memorandumul de înțelegere (MoU) privind instituirea dialogului China-UE referitor la politica în domeniul apei nu numai că reprezintă un câștig pentru conținutul parteneriatului strategic China-UE, dar precizează și direcția, domeniul de aplicare, metodologia și mecanismul financiar pentru cooperare; |
| --- | --- |

83.

| 84. | recunoaște rolul esențial pe care îl joacă proiectul de cooperare dintre organizațiile europene și chineze finanțat de Comisie, pus în aplicare în perioada 2014-2017 sub egida Instrumentului pentru cooperarea în materie de securitate nucleară (ICSN), în evaluarea normelor și modalităților de gestionare a situațiilor de urgență radiologică și nucleară în China și în consolidarea capacităților Institutului chinez de cercetare în domeniul tehnologiei energiei nucleare în ceea ce privește elaborarea de orientări privind gestionarea accidentelor grave; |
| --- | --- |

84.

| 85. | încurajează investitorii chinezi și europeni să adopte standarde globale mai bune de responsabilitate socială și de mediu și să îmbunătățească standardele de siguranță din industriile lor extractive din întreaga lume; reiterează că, în ceea ce privește negocierile privind un acord cuprinzător privind investițiile (CAI) cu China, Uniunea Europeană trebuie să acorde sprijin inițiativelor de dezvoltare sustenabilă prin încurajarea investițiilor responsabile și prin promovarea standardelor de mediu și de muncă fundamentale; solicită autorităților chineze și europene să instituie stimulente care să încurajeze întreprinderile miniere chineze și europene să își desfășoare activitățile în țări în curs de dezvoltare în conformitate cu standardele internaționale privind drepturile omului și care să încurajeze investițiile în consolidarea capacităților pentru transferul de cunoștințe, de tehnologie și angajarea de forță de muncă locală; |
| --- | --- |

85.

| 86. | salută anunțul făcut de China în cadrul reuniunii „One Planet Summit” din decembrie 2017 de a face mai transparent impactul asupra mediului al societăților din China și al investițiilor chineze în străinătate; este preocupat de faptul că proiectele de infrastructură precum inițiativa chineză BRI a Chinei ar putea avea un impact negativ asupra mediului și climei și ar putea duce la o utilizare sporită a combustibililor fosili în alte țări implicate sau afectate de dezvoltarea infrastructurii; invită instituțiile UE și statele membre să realizeze evaluări de impact asupra mediului și să includă clauze de sustenabilitate în orice proiect de cooperare în cadrul BRI; insistă asupra creării unui comitet mixt, compus din reprezentanți ai țărilor implicate și ai părților terțe, care să supravegheze impactul asupra mediului și asupra climei; salută inițiativa Comisiei și a SEAE de a elabora o strategie de conectivitate UE-Asia în prima jumătate a anului 2018; insistă asupra faptului că această strategie ar trebui să cuprindă angajamente ferme în direcția sustenabilității, protecției mediului și combaterii schimbărilor climatice; |
| --- | --- |

86.

| 87. | salută progresul înregistrat de China în îmbunătățirea standardelor de siguranță alimentară, aspecte fundamentale pentru protejarea consumatorilor chinezi și prevenirea fraudelor din sectorul alimentar; subliniază că îmbunătățirea capacitării consumatorilor constituie un pas important în dezvoltarea unei culturi a consumatorului în China; |
| --- | --- |

87.

| 88. | încurajează serviciile chineze și europene de poliție și organele judiciare să întreprindă acțiuni comune pentru a controla exporturile de droguri ilegale și să facă schimb de informații cu privire la traficul de droguri pentru a identifica persoane și rețele infracționale; ia act de faptul că, în conformitate cu studiul intitulat „Raportul european 2017 privind drogurile: tendințe și evoluții” publicat de Observatorul European pentru Droguri și Toxicomanie (OEDT), o mare parte din oferta de noi substanțe psihoactive din Europa este originară din China, noi substanțe chimice fiind produse în vrac de către companiile farmaceutice din China, de unde acestea sunt transportate în Europa, unde sunt transformate în produse, ambalate și vândute; |
| --- | --- |

88.

| 89. | recunoaște că, din cauza secetei și a altor catastrofe naturale, grupuri de populație au fost nevoite să se strămute și că, drept răspuns, autoritățile chineze au planificat mai multe proiecte de strămutare pe scară largă; este preocupat cu privire la relatările din regiunea Ningxia care indică numeroase probleme legate de noile orașe și represaliile la care au fost supuse persoanele care au refuzat să se mute; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că apărătorii mediului sunt deținuți, urmăriți în justiție și condamnați și că ONG-urile de mediu înregistrate la nivel național se confruntă cu un control crescând din partea autorităților de supraveghere chineze; |
| --- | --- |

89.

| 90. | solicită Chinei să își intensifice în continuare eforturile de a asigura respectarea legii pentru a pune capăt pescuitului ilegal, având în vedere că vasele de pescuit chineze continuă să pescuiască ilegal în ape străine, inclusiv în Marea de Vest a Coreei, în Marea Chinei de Est, în Marea Chinei de Sud, în Oceanul Indian și chiar și în America de Sud; |
| --- | --- |

90.

| 91. | solicită exportatorilor chinezi și importatorilor europeni să reducă reziduurile toxice din hainele produse în China prin elaborarea unor reglementări adecvate de gestionare a produselor chimice și prin eliminarea treptată a utilizării plumbului, a etoxilaților de nonilfenol (NPE), a ftalaților, a substanțelor chimice perfluorurate (PFC), a formaldehidei și a altor produse toxice detectate în componența produselor textile. |
| --- | --- |

91.

| 92. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Serviciului European de Acțiune Externă, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre, statelor în curs de aderare și statelor candidate, guvernului Republicii Populare Chineze, Congresului Național al Poporului Chinez, guvernului taiwanez și Adunării legislative taiwaneze (Yuan). |
| --- | --- |

92.

---

(1)  JO L 250, 19.9.1985, p. 2.

(2)  JO L 6, 11.1.2000, p. 40.

(3)  https://www.iom.int/migration-and-climate-change

(4)  JO C 239 E, 20.8.2013, p. 1.

(5)  JO C 264 E, 13.9.2013, p. 33.

(6)  JO C 36, 29.1.2016, p. 123.

(7)  JO C 93, 24.3.2017, p. 93.

(8)  JO C 443, 22.12.2017, p. 83.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0024.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0493.

(11)  JO C 305 E, 14.12.2006, p. 219.

(12)  JO C 67 E, 18.3.2010, p. 132.

(13)  JO C 36, 29.1.2016, p. 126.

(14)  JO C 181, 19.5.2016, p. 45.

(15)  JO C 181, 19.5.2016, p. 52.

(16)  JO C 399, 24.11.2017, p. 92.

(17)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0495.

(18)  JO C 131 E, 8.5.2013, p. 121.

(19)  JO C 332 E, 15.11.2013, p. 69.

(20)  JO C 468, 15.12.2016, p. 208.

(21)  Texte adoptate, P8_TA(2016)0505.

(22)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0089.

(23)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0308.

(24)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0014.

(25)  JO C 288 E, 25.11.2006, p. 59.

(26)  Y. Zhen, J. Pan, X. Zhang, „Relocation as a policy response to climate change vulnerability in Northern China’ („Strămutarea ca răspuns politic la vulnerabilitățile create de schimbările climatice”), ISSC și UNESCO 2013, World Social Science Report 2013, Changing Global Environments, p. 234-241.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/121 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/121

---

P8_TA(2018)0344

Uganda, arestarea parlamentarilor din opoziție

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la Uganda, în special la arestarea parlamentarilor din opoziție (2018/2840(RSP))

(2019/C 433/14)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Uganda, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Uganda,

| — | având în vedere declarația locală comună din 17 august 2018 a Delegației Uniunii Europene, a șefilor de misiune din Austria, Belgia, Danemarca, Franța, Germania, Irlanda, Italia, Țările de Jos, Suedia și Regatul Unit și a șefilor de misiune din Norvegia și Islanda privind alegerile parțiale organizate în orașul Arua, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală comună din 17 august 2018 a Delegației Uniunii Europene, a șefilor de misiune din Austria, Belgia, Danemarca, Franța, Germania, Irlanda, Italia, Țările de Jos, Suedia și Regatul Unit și a șefilor de misiune din Norvegia și Islanda privind alegerile parțiale organizate în orașul Arua,

| — | având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 10 decembrie 1948, la care Uganda este parte semnatară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația Universală a Drepturilor Omului din 10 decembrie 1948, la care Uganda este parte semnatară,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, ratificat de Uganda la 21 iunie 1995, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, ratificat de Uganda la 21 iunie 1995,

| — | având în vedere Convenția ONU din 1984 împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția ONU din 1984 împotriva torturii și altor pedepse ori tratamente cu cruzime, inumane sau degradante,

| — | având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța (ACDEG), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta africană privind democrația, alegerile și guvernanța (ACDEG),

| — | având în vedere declarația Comisiei pentru drepturile omului din Uganda privind noile chestiuni legate de domeniul drepturilor omului din țară în urma alegerilor parțiale organizate în orașul Arua la 15 august 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația Comisiei pentru drepturile omului din Uganda privind noile chestiuni legate de domeniul drepturilor omului din țară în urma alegerilor parțiale organizate în orașul Arua la 15 august 2018,

| — | având în vedere raportul referitor la Uganda al Grupului de lucru privind evaluarea periodică universală din cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul referitor la Uganda al Grupului de lucru privind evaluarea periodică universală din cadrul Consiliului pentru Drepturile Omului,

| — | având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE („Acordul de la Cotonou”), în special articolul 8 alineatul (4) privind nediscriminarea, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de parteneriat ACP-UE („Acordul de la Cotonou”), în special articolul 8 alineatul (4) privind nediscriminarea,

| — | având în vedere Constituția Republicii Uganda din 1995, modificată în 2005, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Republicii Uganda din 1995, modificată în 2005,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât alegerile parțiale din 15 august 2018 din orașul Arua din nord-vestul Ugandei, care au fost câștigate de Kassiano Wadri, candidat independent al opoziției, au fost marcate de violență; |
| --- | --- |

A.

întrucât alegerile parțiale din 15 august 2018 din orașul Arua din nord-vestul Ugandei, care au fost câștigate de Kassiano Wadri, candidat independent al opoziției, au fost marcate de violență;

| B. | întrucât președintele Ugandei, Yoweri Museveni, și deputatul independent Robert Kyagulanyi Ssentamu, cunoscut și sub numele de Bobi Wine, împreună cu mai mulți alți politicieni, au militat la Arua la 13 august 2018, în cadrul unor alegeri parțiale foarte tensionate, declanșate de asasinarea în luna iunie a unui parlamentar; |
| --- | --- |

B.

întrucât președintele Ugandei, Yoweri Museveni, și deputatul independent Robert Kyagulanyi Ssentamu, cunoscut și sub numele de Bobi Wine, împreună cu mai mulți alți politicieni, au militat la Arua la 13 august 2018, în cadrul unor alegeri parțiale foarte tensionate, declanșate de asasinarea în luna iunie a unui parlamentar;

| C. | întrucât Bobi Wine, un muzician cunoscut, s-a transformat într-un critic influent al președintelui Museveni după câștigarea unui loc în parlamentul ugandez în 2017; |
| --- | --- |

C.

întrucât Bobi Wine, un muzician cunoscut, s-a transformat într-un critic influent al președintelui Museveni după câștigarea unui loc în parlamentul ugandez în 2017;

| D. | întrucât, la 13 august 2018, la sfârșitul zilei, șoferul lui Bobi Wine, Yasin Kawuma, a fost împușcat mortal în circumstanțe neclare, iar susținători ai lui Kassiano Wadri ar fi atacat mașina prezidențială cu pietre în timp ce președintele Museveni părăsea Arua; |
| --- | --- |

D.

întrucât, la 13 august 2018, la sfârșitul zilei, șoferul lui Bobi Wine, Yasin Kawuma, a fost împușcat mortal în circumstanțe neclare, iar susținători ai lui Kassiano Wadri ar fi atacat mașina prezidențială cu pietre în timp ce președintele Museveni părăsea Arua;

| E. | întrucât poliția a arestat doi jurnaliști, Herbert Zziwa și Ronald Muwanga, de la postul de televiziune NTV din Uganda, deoarece aceștia transmiteau în direct din zona în care a fost ucis Yasin Kawuma; |
| --- | --- |

E.

întrucât poliția a arestat doi jurnaliști, Herbert Zziwa și Ronald Muwanga, de la postul de televiziune NTV din Uganda, deoarece aceștia transmiteau în direct din zona în care a fost ucis Yasin Kawuma;

| F. | întrucât, la scurt timp, au fost arestați și Bobi Wine, Kassiano Wadri și alte câteva persoane; întrucât Bobi Wine a fost acuzat de deținerea de arme de foc; |
| --- | --- |

F.

întrucât, la scurt timp, au fost arestați și Bobi Wine, Kassiano Wadri și alte câteva persoane; întrucât Bobi Wine a fost acuzat de deținerea de arme de foc;

| G. | întrucât 33 de persoane, inclusiv Kassiano Wadri și patru deputați din parlament (Robert Kyagulanyi, Francis Zaake, Gerald Karuhanga și Paul Mwiru) au fost acuzați de trădare în ziua următoare alegerilor, iar Bobi Wine a fost acuzat de către un tribunal militar de deținerea ilegală de arme de foc; |
| --- | --- |

G.

întrucât 33 de persoane, inclusiv Kassiano Wadri și patru deputați din parlament (Robert Kyagulanyi, Francis Zaake, Gerald Karuhanga și Paul Mwiru) au fost acuzați de trădare în ziua următoare alegerilor, iar Bobi Wine a fost acuzat de către un tribunal militar de deținerea ilegală de arme de foc;

| H. | întrucât protestele declanșate în Arua, Kampala și Mityana în urma acestor arestări au fost înăbușite violent de forțele de securitate ugandeze; întrucât, conform informațiilor disponibile, s-au utilizat gaze lacrimogene și muniție de război; |
| --- | --- |

H.

întrucât protestele declanșate în Arua, Kampala și Mityana în urma acestor arestări au fost înăbușite violent de forțele de securitate ugandeze; întrucât, conform informațiilor disponibile, s-au utilizat gaze lacrimogene și muniție de război;

| I. | întrucât, la 20 august 2018, James Akena, un fotograf al agenției Reuters care fotografia protestele politice #freeBobiWine din Kampala, a fost bătut de soldați, arestat și reținut timp de mai multe ore; |
| --- | --- |

I.

întrucât, la 20 august 2018, James Akena, un fotograf al agenției Reuters care fotografia protestele politice #freeBobiWine din Kampala, a fost bătut de soldați, arestat și reținut timp de mai multe ore;

| J. | întrucât, potrivit relatărilor, Bobi Wine și alte persoane reținute au fost torturate în timpul detenției; întrucât, după ce inițial au negat aceste acuzații, autoritățile s-au angajat să le investigheze; |
| --- | --- |

J.

întrucât, potrivit relatărilor, Bobi Wine și alte persoane reținute au fost torturate în timpul detenției; întrucât, după ce inițial au negat aceste acuzații, autoritățile s-au angajat să le investigheze;

| K. | întrucât, ulterior, Bobi Wine a fost acuzat de trădare în fața unei instanțe civile, în urma hotărârii tribunalului militar de a nu da curs acuzațiilor de deținere ilegală de arme de foc; |
| --- | --- |

K.

întrucât, ulterior, Bobi Wine a fost acuzat de trădare în fața unei instanțe civile, în urma hotărârii tribunalului militar de a nu da curs acuzațiilor de deținere ilegală de arme de foc;

| L. | întrucât Bobi Wine a fost ulterior eliberat pe cauțiune și a părăsit Uganda pentru a primi îngrijiri medicale în SUA; |
| --- | --- |

L.

întrucât Bobi Wine a fost ulterior eliberat pe cauțiune și a părăsit Uganda pentru a primi îngrijiri medicale în SUA;

| M. | întrucât fostul Înalt Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad al-Hussein, a îndemnat guvernul Ugandei să desfășoare o anchetă aprofundată, independentă și imparțială în ceea ce privește acuzațiile grave de încălcare a drepturilor omului, inclusiv execuțiile extrajudiciare, utilizarea excesivă a forței și a torturii și alte forme de rele tratamente, și să îi aducă pe cei responsabili în fața justiției; |
| --- | --- |

M.

întrucât fostul Înalt Comisar al ONU pentru Drepturile Omului, Zeid Ra’ad al-Hussein, a îndemnat guvernul Ugandei să desfășoare o anchetă aprofundată, independentă și imparțială în ceea ce privește acuzațiile grave de încălcare a drepturilor omului, inclusiv execuțiile extrajudiciare, utilizarea excesivă a forței și a torturii și alte forme de rele tratamente, și să îi aducă pe cei responsabili în fața justiției;

| N. | întrucât Kizza Besigye, liderul Forumului pentru schimbări democratice (Forum for Democratic Change - FDC) și de patru ori candidat la președinție, a fost reținut în repetate rânduri de către poliție sau armată în perioada 2001-2017, cel mai recent la 25 septembrie 2017; |
| --- | --- |

N.

întrucât Kizza Besigye, liderul Forumului pentru schimbări democratice (Forum for Democratic Change - FDC) și de patru ori candidat la președinție, a fost reținut în repetate rânduri de către poliție sau armată în perioada 2001-2017, cel mai recent la 25 septembrie 2017;

| O. | întrucât în Uganda se comit în mod regulat acte de arestare și de intimidare a politicienilor din opoziție, |
| --- | --- |

O.

întrucât în Uganda se comit în mod regulat acte de arestare și de intimidare a politicienilor din opoziție,

| 1. | își exprimă îngrijorarea profundă cu privire la arestarea parlamentarilor din opoziție în contextul alegerilor parțiale din Arua; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că este esențial pentru democrația din Uganda ca președintele și guvernul din Uganda să respecte independența parlamentului țării ca instituție și independența mandatului membrilor săi și să se asigure că toți deputații din parlament pot să își exercite în mod liber mandatele electorale; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită autorităților din Uganda să renunțe la acuzațiile vizibil false la adresa lui Bobi Wine și să pună capăt represiunii exercitate împotriva politicienilor din opoziție și a susținătorilor opoziției; |
| --- | --- |

3.

| 4. | îndeamnă autoritățile ugandeze să inițieze imediat o anchetă eficace, imparțială și independentă privind asasinarea lui Yasin Kawuma și cazurile de decese și de utilizare excesivă a forței în timpul protestelor, care au fost semnalate; se așteaptă la o anchetă rapidă și independentă privind acuzațiile de tortură și de rele tratamente aplicate persoanelor arestate în Arua; subliniază că este nevoie ca persoanele responsabile să fie aduse în fața justiției; |
| --- | --- |

4.

| 5. | își reiterează angajamentul față de libertatea de exprimare și reafirmă rolul esențial jucat de mass-media într-o societate democratică; ia act cu îngrijorare de faptul că jurnaliștii care relatau despre manifestațiile și revoltele izbucnite au fost bătuți la fel ca și participanții și că doi jurnaliști au fost arestați; solicită autorităților ugandeze să creeze un mediu în care jurnaliștii să își poată desfășura fără obstacole activitatea de informare cu privire la evoluțiile politice din țară; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește autorităților ugandeze obligațiile lor de a garanta, proteja și promova drepturile fundamentale, inclusiv drepturile civile și politice ale cetățenilor țării, printre care libertatea de exprimare și libertatea de întrunire; |
| --- | --- |

6.

| 7. | reamintește guvernului din Uganda obligațiile internaționale care îi revin, în special în ceea ce privește respectarea libertăților fundamentale și a statului de drept, precum și tratarea judiciară a cazurilor, mai ales dreptul la un proces echitabil și imparțial; |
| --- | --- |

7.

| 8. | îndeamnă organismele de aplicare a legii să protejeze libertățile fundamentale fără nicio formă de intimidare, în conformitate cu articolul 24 din Constituția Ugandei, care prevede că „nicio persoană nu poate fi supusă niciunei forme de tortură sau de alte tratamente sau pedepse crude, inumane sau degradante”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită forțele de securitate din Uganda să dea dovadă de moderație atunci când intervin în cadrul manifestațiilor, să se abțină de la utilizarea de gloanțe adevărate, să acționeze în mod legal și cu respectarea deplină a legislației privind drepturile omului și să le permită jurnaliștilor să își desfășoare în mod liber activitatea de informare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | face totodată apel la protestatari să acționeze în conformitate cu legea și să își exercite drepturile și libertățile fără a încălca legea; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită UE să profite de influența sa politică datorată programelor de ajutor pentru dezvoltare, în special programelor de sprijin bugetar, pentru a consolida apărarea și promovarea drepturilor omului în Uganda; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută măsurile adoptate de Comisia pentru drepturile omului din Uganda ulterior arestărilor, asasinatelor și actelor de tortură comise în urma alegerilor parțiale de la Arua, printre care raportări, vizite la centrele de detenție, căutarea persoanelor dispărute și intervenții pentru garantarea drepturilor deținuților, asigurarea tratamentelor medicale și a vizitelor din partea familiilor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să monitorizeze îndeaproape situația din Uganda; subliniază că Parlamentul European ar trebui să fie informat cu privire la orice alte eventuale semne care indică faptul că membrii opoziției din parlamentul ugandez sunt împiedicați să își desfășoare activitatea de legiuitori; |
| --- | --- |

13.

| 14. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, președintelui Republicii Uganda, președintelui parlamentului din Uganda și Uniunii Africane și instituțiilor sale. |
| --- | --- |

14.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/124 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/124

---

P8_TA(2018)0345

Myanmar, în special cazul jurnaliștilor Wa Lone și Kyaw Soe Oo

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la Myanmar, în special cazul jurnaliștilor Wa Lone și Kyaw Soe Oo (2018/2841(RSP))

(2019/C 433/15)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar și la situația populației rohingya, în special cele adoptate la 14 iunie 2018 (1), 14 decembrie 2017 (2), 14 septembrie 2017 (3), 7 iulie 2016 (4) și 15 decembrie 2016 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Myanmar și la situația populației rohingya, în special cele adoptate la 14 iunie 2018 (1), 14 decembrie 2017 (2), 14 septembrie 2017 (3), 7 iulie 2016 (4) și 15 decembrie 2016 (5),

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 3 septembrie 2018 privind condamnarea lui Wa Lone și a lui Kyaw Soe Oo în Myanmar și cea din 9 iulie 2018 privind urmărirea în justiție a doi jurnaliști Reuters în Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Serviciului European de Acțiune Externă (SEAE) din 3 septembrie 2018 privind condamnarea lui Wa Lone și a lui Kyaw Soe Oo în Myanmar și cea din 9 iulie 2018 privind urmărirea în justiție a doi jurnaliști Reuters în Myanmar,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 16 octombrie 2017 și din 26 februarie 2018 referitoare la Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 16 octombrie 2017 și din 26 februarie 2018 referitoare la Myanmar,

| — | având în vedere deciziile Consiliului (PESC) 2018/655 din 26 aprilie 2018 (6) și (PESC) 2018/900 din 25 iunie 2018 (7) de impunere a unor măsuri restrictive suplimentare împotriva Myanmar, de consolidare a embargoului UE asupra armelor și vizând forțele armate și forțele poliției de frontieră din Myanmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere deciziile Consiliului (PESC) 2018/655 din 26 aprilie 2018 (6) și (PESC) 2018/900 din 25 iunie 2018 (7) de impunere a unor măsuri restrictive suplimentare împotriva Myanmar, de consolidare a embargoului UE asupra armelor și vizând forțele armate și forțele poliției de frontieră din Myanmar,

| — | având în vedere raportul misiunii internaționale independente de informare privind Myanmar al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 24 august 2018, care va fi prezentat la cea de a 39-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din perioada 10-28 septembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul misiunii internaționale independente de informare privind Myanmar al Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 24 august 2018, care va fi prezentat la cea de a 39-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din perioada 10-28 septembrie 2018,

| — | având în vedere declarația din 3 septembrie 2018 a Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, Michelle Bachelet, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 3 septembrie 2018 a Înaltului Comisar al ONU pentru drepturile omului, Michelle Bachelet,

| — | având în vedere raportul final și recomandările Comisiei consultative privind statul Rakhine, conduse de Kofi Annan, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul final și recomandările Comisiei consultative privind statul Rakhine, conduse de Kofi Annan,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere dreptul umanitar internațional, Convențiile de la Geneva și protocoalele la acestea, precum și Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI), |
| --- | --- |

—

având în vedere dreptul umanitar internațional, Convențiile de la Geneva și protocoalele la acestea, precum și Statutul de la Roma al Curții Penale Internaționale (CPI),

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) din 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului (DUDO) din 1948,

| — | având în vedere Carta Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN), |
| --- | --- |

—

având în vedere Carta Asociației Națiunilor din Asia de Sud-Est (ASEAN),

| — | având în vedere Raportul Secretarului General al ONU prezentat în fața Consiliului de Securitate al ONU privind violențele sexuale asociate conflictelor, din 23 martie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Secretarului General al ONU prezentat în fața Consiliului de Securitate al ONU privind violențele sexuale asociate conflictelor, din 23 martie 2018,

| — | având în vedere decizia Camerei preliminare I a CPI din 6 septembrie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Camerei preliminare I a CPI din 6 septembrie 2018,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât la 12 decembrie 2017 doi jurnaliști, Wa Lone și Kyaw Soe Oo, au fost arestați arbitrar și reținuți pentru acuzații de a fi raportat încălcări grave ale drepturilor omului comise de Tatmadaw (forțele armate din Myanmar) în statul Rakhine; |
| --- | --- |

A.

întrucât la 12 decembrie 2017 doi jurnaliști, Wa Lone și Kyaw Soe Oo, au fost arestați arbitrar și reținuți pentru acuzații de a fi raportat încălcări grave ale drepturilor omului comise de Tatmadaw (forțele armate din Myanmar) în statul Rakhine;

| B. | întrucât jurnaliștii Wa Lone și Kyaw Soe Oo au fost ulterior puși sub acuzație în temeiul Legii privind secretele oficiale din 1923; întrucât la 3 septembrie 2018 au fost condamnați de o instanță din Myanmar la șapte ani de închisoare; întrucât acest caz de referință subminează și mai mult libertatea de exprimare, democrația și statul de drept în Myanmar; |
| --- | --- |

B.

întrucât jurnaliștii Wa Lone și Kyaw Soe Oo au fost ulterior puși sub acuzație în temeiul Legii privind secretele oficiale din 1923; întrucât la 3 septembrie 2018 au fost condamnați de o instanță din Myanmar la șapte ani de închisoare; întrucât acest caz de referință subminează și mai mult libertatea de exprimare, democrația și statul de drept în Myanmar;

| C. | întrucât diplomații din Uniunea Europeană și din statele membre ale UE s-au numărat printre numeroșii observatori internaționali prezenți la fiecare audiere în instanță de la arestarea jurnaliștilor la 12 decembrie 2017 și au adus mereu în discuție această chestiune în fața guvernului din Myanmar; |
| --- | --- |

C.

întrucât diplomații din Uniunea Europeană și din statele membre ale UE s-au numărat printre numeroșii observatori internaționali prezenți la fiecare audiere în instanță de la arestarea jurnaliștilor la 12 decembrie 2017 și au adus mereu în discuție această chestiune în fața guvernului din Myanmar;

| D. | întrucât actorii societății civile, inclusiv jurnaliști, avocați și apărători ai drepturilor omului care exprimă opinii critice la adresa autorităților din Myanmar, în special a Tatmadaw și a altor forțe de securitate din Myanmar și a actelor săvârșite de aceștia în statul Rakhine, ar fi arestați arbitrar, reținuți sau hărțuiți; întrucât prezentarea în mass-media a violențelor din statul Rakhine este strict controlată de forțele armate și de guvern; |
| --- | --- |

D.

întrucât actorii societății civile, inclusiv jurnaliști, avocați și apărători ai drepturilor omului care exprimă opinii critice la adresa autorităților din Myanmar, în special a Tatmadaw și a altor forțe de securitate din Myanmar și a actelor săvârșite de aceștia în statul Rakhine, ar fi arestați arbitrar, reținuți sau hărțuiți; întrucât prezentarea în mass-media a violențelor din statul Rakhine este strict controlată de forțele armate și de guvern;

| E. | întrucât Wai Nu, activista pentru drepturile omului în favoarea populației rohingya, care a fost închisă de la vârsta de 18 ani până la 25 de ani, rămâne unul dintre numeroasele exemple de activiști vizați de autoritățile din Myanmar; |
| --- | --- |

E.

întrucât Wai Nu, activista pentru drepturile omului în favoarea populației rohingya, care a fost închisă de la vârsta de 18 ani până la 25 de ani, rămâne unul dintre numeroasele exemple de activiști vizați de autoritățile din Myanmar;

| F. | întrucât fostul copil-soldat Aung Ko Htwe execută o pedeapsă cu închisoarea de doi ani și șase luni din cauza unui interviu în mass-media în care a descris experiențele sale în armata din Myanmar; întrucât acesta a fost pus sub acuzație în temeiul secțiunii 505 litera (b) din Codul penal al Myanmarului, o dispoziție formulată vag care a fost utilizată frecvent pentru a îngrădi libertatea de exprimare; |
| --- | --- |

F.

întrucât fostul copil-soldat Aung Ko Htwe execută o pedeapsă cu închisoarea de doi ani și șase luni din cauza unui interviu în mass-media în care a descris experiențele sale în armata din Myanmar; întrucât acesta a fost pus sub acuzație în temeiul secțiunii 505 litera (b) din Codul penal al Myanmarului, o dispoziție formulată vag care a fost utilizată frecvent pentru a îngrădi libertatea de exprimare;

| G. | întrucât zeci de jurnaliști ar fi fost arestați și reținuți din 2016 încoace; întrucât autoritățile din Myanmar recurg la un număr de legi represive, inclusiv Legea privind secretele oficiale, pentru a aresta, reține, reduce la tăcere sau a hărțui actorii societății civile, jurnaliștii, avocații și apărătorii drepturilor omului care exprimă opinii critice la adresa guvernului sau a forțelor de securitate din Myanmar; întrucât Myanmar s-a situat pe locul 159 din cele 198 de țări incluse în clasamentul pe 2017 privind libertatea presei stabilit de Freedom House; |
| --- | --- |

G.

întrucât zeci de jurnaliști ar fi fost arestați și reținuți din 2016 încoace; întrucât autoritățile din Myanmar recurg la un număr de legi represive, inclusiv Legea privind secretele oficiale, pentru a aresta, reține, reduce la tăcere sau a hărțui actorii societății civile, jurnaliștii, avocații și apărătorii drepturilor omului care exprimă opinii critice la adresa guvernului sau a forțelor de securitate din Myanmar; întrucât Myanmar s-a situat pe locul 159 din cele 198 de țări incluse în clasamentul pe 2017 privind libertatea presei stabilit de Freedom House;

| H. | întrucât raportul misiunii internaționale independente de informare privind Myanmar, mandatată de ONU și desfășurată la 24 august 2018, a conchis că în statele Kachin, Rakhine și Shan au fost comise cele mai grave încălcări ale drepturilor omului și cele mai grave crime în temeiul dreptului internațional, inclusiv genocid, crime împotriva umanității și crime de război, de către Tatmadaw, forțele de poliție din Myanmar, NaSaKa (anterior Centrul de control al imigrației din zona de frontieră), forțele poliției de frontieră din Myanmar și grupări armate nestatale; întrucât în raport se afirmă, de asemenea, că Armata salvării populației rohingya din Arakan a lansat atacuri coordonate asupra unei baze militare și asupra mai multor posturi ale poliției de frontieră din nordul statului Rakhine, pentru a exercita presiuni asupra comunităților rohingya; întrucât în raport se solicită, în plus, ca comandanții militari cu funcții înalte din Myanmar și cei responsabili de crimele de atrocitate împotriva populației rohingya să fie supuși anchetei și urmăririi penale la nivel internațional; întrucât Myanmar a respins aceste constatări; |
| --- | --- |

H.

întrucât raportul misiunii internaționale independente de informare privind Myanmar, mandatată de ONU și desfășurată la 24 august 2018, a conchis că în statele Kachin, Rakhine și Shan au fost comise cele mai grave încălcări ale drepturilor omului și cele mai grave crime în temeiul dreptului internațional, inclusiv genocid, crime împotriva umanității și crime de război, de către Tatmadaw, forțele de poliție din Myanmar, NaSaKa (anterior Centrul de control al imigrației din zona de frontieră), forțele poliției de frontieră din Myanmar și grupări armate nestatale; întrucât în raport se afirmă, de asemenea, că Armata salvării populației rohingya din Arakan a lansat atacuri coordonate asupra unei baze militare și asupra mai multor posturi ale poliției de frontieră din nordul statului Rakhine, pentru a exercita presiuni asupra comunităților rohingya; întrucât în raport se solicită, în plus, ca comandanții militari cu funcții înalte din Myanmar și cei responsabili de crimele de atrocitate împotriva populației rohingya să fie supuși anchetei și urmăririi penale la nivel internațional; întrucât Myanmar a respins aceste constatări;

| I. | întrucât în raportul misiunii internaționale independente de informare privind Myanmar se afirmă că consilierul de stat al Myanmarului, laureata Premiului Nobel pentru pace și a Premiului Sakharov Aung San Suu Kyi, nu și-a folosit poziția sa de facto de șef al guvernului sau autoritatea sa morală pentru a frâna sau împiedica evenimentele care au avut loc în statul Rakhine; întrucât autoritățile civile au contribuit și ele la comiterea crimelor de atrocitate prin acțiunile și omisiunile lor, în special prin răspândirea de știri false, negând faptele ilegale comise de Tatmadaw, blocând anchetele independente și supervizând distrugerea probelor; |
| --- | --- |

I.

întrucât în raportul misiunii internaționale independente de informare privind Myanmar se afirmă că consilierul de stat al Myanmarului, laureata Premiului Nobel pentru pace și a Premiului Sakharov Aung San Suu Kyi, nu și-a folosit poziția sa de facto de șef al guvernului sau autoritatea sa morală pentru a frâna sau împiedica evenimentele care au avut loc în statul Rakhine; întrucât autoritățile civile au contribuit și ele la comiterea crimelor de atrocitate prin acțiunile și omisiunile lor, în special prin răspândirea de știri false, negând faptele ilegale comise de Tatmadaw, blocând anchetele independente și supervizând distrugerea probelor;

| J. | întrucât, la 8 septembrie 2018, CPI a confirmat că Curtea își poate exercita jurisdicția asupra presupuselor deportări ale populației rohingya din Myanmar în Bangladesh; |
| --- | --- |

J.

întrucât, la 8 septembrie 2018, CPI a confirmat că Curtea își poate exercita jurisdicția asupra presupuselor deportări ale populației rohingya din Myanmar în Bangladesh;

| K. | întrucât platformele de comunicare socială au fost folosite în Myanmar pentru a difuza campanii de defăimare și teorii ale conspirației vizând populațiile rohingya și musulmană din țară; |
| --- | --- |

K.

întrucât platformele de comunicare socială au fost folosite în Myanmar pentru a difuza campanii de defăimare și teorii ale conspirației vizând populațiile rohingya și musulmană din țară;

| L. | întrucât populația rohingya este, procentual, populația musulmană cu ponderea cea mai mare din Myanmar, trăind în majoritate în statul Rakhine; întrucât, potrivit estimărilor prudente, numărul morților se ridică la 10 000; întrucât, din august 2017, mai mult de 700 000 de persoane rohingya au fugit în Bangladesh în căutarea unui refugiu, aproximativ 500 000 dintre aceștia fiind copii, mulți dintre care au călătorit singuri după ce părinții lor au fost uciși sau după ce au fost separați de familiile lor; |
| --- | --- |

L.

întrucât populația rohingya este, procentual, populația musulmană cu ponderea cea mai mare din Myanmar, trăind în majoritate în statul Rakhine; întrucât, potrivit estimărilor prudente, numărul morților se ridică la 10 000; întrucât, din august 2017, mai mult de 700 000 de persoane rohingya au fugit în Bangladesh în căutarea unui refugiu, aproximativ 500 000 dintre aceștia fiind copii, mulți dintre care au călătorit singuri după ce părinții lor au fost uciși sau după ce au fost separați de familiile lor;

| 1. | condamnă cu fermitate arestarea și condamnarea arbitrară a jurnaliștilor Wa Lone și Kyaw Soe Oo pentru faptul că au raportat situația din statul Rakhine; solicită autorităților din Myanmar să îi elibereze imediat și necondiționat și să renunțe la toate capetele de acuzare împotriva lor și a tuturor persoanelor private de libertate în mod arbitrar, inclusiv a prizonierilor politici, a apărătorilor drepturilor omului, a jurnaliștilor și a lucrătorilor din sectorul mass media, care nu au făcut altceva decât să își exercite drepturile și libertățile; |
| --- | --- |

1.

| 2. | condamnă toate actele de intimidare, hărțuire sau privare de libertatea de exprimare, în special cele comise de forțele militare și de securitate din Myanmar; subliniază că libertatea mass-mediei și jurnalismul de critică sunt piloni fundamentali ai democrației, dat fiind că promovează buna guvernanță, transparența și responsabilitatea; invită autoritățile din Myanmar să asigure condiții adecvate pentru jurnaliști și pentru persoanele care lucrează în domeniul mass-media, astfel încât aceștia să își poată desfășura activitatea fără a se teme de intimidare sau hărțuire, ori de a fi arestați sau urmăriți penal în mod nejustificat; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își reiterează apelul adresat guvernului din Myanmar de a-și anula decizia de a opri cooperarea cu Raportorul special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar și să acorde organizațiilor naționale și internaționale din domeniul mass-media, observatorilor independenți și organizațiilor umanitare, în special Raportorului special al ONU, un acces deplin și neîngrădit la statul Rakhine, precum și să asigure siguranța și securitatea persoanelor care lucrează în sectorul mass-media; |
| --- | --- |

3.

| 4. | își exprimă profunda îngrijorare cu privire la utilizarea abuzivă a dispozițiilor juridice represive care limitează libertatea de exprimare; solicită autorităților din Myanmar să abroge, să revizuiască sau să modifice toate legile - inclusiv Legea privind secretele oficiale din 1923 - care nu respectă normele internaționale și care incriminează și încalcă drepturile la libertatea de exprimare, de întrunire pașnică și de asociere; invită guvernul din Myanmar să se asigure că întreaga legislație respectă normele și obligațiile internaționale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | condamnă ferm atacurile extinse și sistematice îndreptate împotriva populației rohingya în statul Rakhine de către Tatmadaw și alte forțe de securitate din Myanmar, care, potrivit IIFFMM, reprezintă un genocid, crime împotriva umanității și crime de război - cele mai grave abuzuri și încălcări ale drepturilor omului; este profund preocupat de gravitatea și de amploarea din ce în ce mai mari ale încălcărilor drepturilor omului permise de guvernul din Myanmar; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își reiterează continuarea sprijinului pentru populația rohingya; solicită din nou guvernului din Myanmar și forțelor de securitate să pună capăt imediat violurilor, uciderilor, distrugerilor de bunuri și violențelor sexuale îndreptate împotriva populației rohingya și a minorităților etnice din nordul Myanmarului să se asigure că în Myanmar, în special în statele Rakhine, Kachin și Shan, prevalează securitatea și statul de drept; le reamintește autorităților din Myanmar obligațiile internaționale care le revin, și anume de a ancheta și urmări în justiție persoanele responsabile; îndeamnă guvernul din Myanmar și pe consilierul de stat Aung San Suu Kyi să condamne fără echivoc orice incitare la ură și să combată discriminarea socială și ostilitățile împotriva minorității rohingya și a altor grupuri minoritare; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de constatările IIFFMM și sprijină recomandările sale; salută hotărârea recentă potrivit căreia Curtea Penală Internațională își poate exercita jurisdicția asupra alegațiilor de deportare a populației rohingya din Myanmar în Bangladesh; recunoaște, totuși, că mai este necesară sesizarea CPI de către Consiliul de Securitate al ONU (CSONU) în vederea anchetării încălcărilor drepturilor omului sub toate aspectele; invită procurorul-șef al CPI să deschidă o anchetă preliminară în acest sens; invită CSONU să sesizeze fără întârziere CPI cu privire la situația din Myanmar; sprijină apelurile adresate de IIFFMM și de parlamentarii ASEAN pentru drepturile omului (APHR) ca generalii militari responsabili să fie anchetați și urmăriți penal; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită SEAE și statele membre să urmărească tragerea la răspundere în cadrul forurilor multilaterale a persoanelor care au comis crime în Myanmar; invită UE și statele sale membre să preia inițiativa atât în cadrul CSONU cu privire la reacția solicitată de a sesiza CPI cu privire la situație, cât și în cadrul Adunării Generale a ONU și al viitoarei a 39-a sesiuni a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului, precum și să își intensifice eforturile îndreptate spre instituirea urgentă a unui mecanism internațional, imparțial și independent de tragere la răspundere, pentru a sprijini anchetarea alegațiilor de crime de atrocitate și urmărirea penală a persoanelor responsabile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | își reiterează apelul adresat CSONU de a impune la nivel mondial un embargo cuprinzător asupra armelor împotriva Myanmar, prin suspendarea tuturor aprovizionărilor, vânzărilor sau transferurilor directe și indirecte, inclusiv a tranzitului și a transbordării de arme, muniții și echipament militar și de securitate, precum și a furnizării de instruire sau altă asistență militară și de securitate; îndeamnă CSONU să adopte sancțiuni individuale specifice, inclusiv interdicții de călătorie și înghețări de active, împotriva persoanelor care par să fie responsabile de infracțiuni grave în temeiul dreptului internațional; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să aibă în vedere o anchetă în temeiul mecanismului prevăzut în acordul „Totul în afară de arme”în vederea revizuirii preferințelor comerciale de care beneficiază Myanmar; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută adoptarea de către Consiliu la 26 aprilie 2018 a unui cadru juridic pentru măsuri restrictive specifice îndreptate împotriva funcționarilor responsabili de încălcări grave ale drepturilor omului și consolidarea embargoului UE asupra armelor, precum și stabilirea la 25 iunie 2018 a unei prime liste de sancțiuni; îndeamnă Consiliul să impună interdicții de călătorie, sancțiuni financiare specifice și înghețări de active împotriva funcționarilor din Myanmar identificați de IIFFMM ca fiind responsabili pentru crime de atrocitate; |
| --- | --- |

11.

| 12. | reamintește că mii de persoane din populația rohingya, multe dintre ele copii, sunt strămutate în interiorul țării și au o nevoie stringentă de asistență și protecție umanitară; solicită accesul imediat și neîngrădit în întreaga țară pentru operațiunile de furnizare de ajutor umanitar; insistă ca guvernul din Myanmar să garanteze întoarcerea în siguranță, voluntară și în condiții demne, sub supravegherea deplină a ONU, a celor care doresc să revină în patria lor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită UE, statelor sale membre și comunității internaționale să răspundă nevoii de asistență umanitară sporită și pe termen lung pentru populația rohingya în Bangladesh și în comunitățile lor gazdă; |
| --- | --- |

13.

| 14. | reamintește că violurile și violența sexuală s-au aflat în mod recurent printre acțiunile îndreptate împotriva populației civile din statele Kachin, Rakhine și Shan; solicită UE, în special Direcției Generale Protecție Civilă și Operațiuni Umanitare Europene (ECHO) a Comisiei, precum și statelor membre ale UE, să obțină îmbunătățirea protecției fetelor și femeilor rohingya împotriva violenței de gen; |
| --- | --- |

14.

| 15. | reamintește nevoia de a se asigura acordarea de asistență medicală și psihologică în taberele de refugiați, mai ales de asistență special adaptată pentru grupurile vulnerabile, inclusiv femeile și copiii; solicită servicii care să sprijine mai bine victimele violurilor și ale agresiunii sexuale; |
| --- | --- |

15.

| 16. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție guvernului și parlamentului din Myanmar, consilierului de stat Aung San Suu Kyi, guvernului și parlamentului din Bangladesh, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Comisiei, guvernelor și parlamentelor statelor membre ale UE, Secretarului General al ASEAN, Comisiei interguvernamentale pentru drepturile omului a ASEAN, Raportorului special al ONU privind situația drepturilor omului în Myanmar, Înaltului Comisar al ONU pentru Refugiați și Consiliului ONU pentru Drepturile Omului. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0261.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0500.

(3)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0351.

(4)  JO C 101, 16.3.2018, p. 134.

(5)  JO C 238, 6.7.2018, p. 112.

(6)  JO L 108, 27.4.2018, p. 29.

(7)  JO L 160 I, 25.6.2018, p. 9.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/128 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/128

---

P8_TA(2018)0346

Cambodgia, în special cazul lui Kem Sokha

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la Cambodgia, în special la cazul lui Kem Sokha (2018/2842(RSP))

(2019/C 433/16)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Cambodgia, în special cele din 14 septembrie 2017 (1) și din 14 decembrie 2017 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la Cambodgia, în special cele din 14 septembrie 2017 (1) și din 14 decembrie 2017 (2),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 26 februarie 2018 referitoare la Cambodgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 26 februarie 2018 referitoare la Cambodgia,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 30 iulie 2018 referitoare la alegerile generale din Cambodgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR) din 30 iulie 2018 referitoare la alegerile generale din Cambodgia,

| — | având în vedere misiunea de evaluare efectuată de Comisie și de Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) în Cambodgia în perioada 5-11 iulie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere misiunea de evaluare efectuată de Comisie și de Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) în Cambodgia în perioada 5-11 iulie 2018,

| — | având în vedere Orientările UE din 2008 cu privire la apărătorii drepturilor omului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările UE din 2008 cu privire la apărătorii drepturilor omului,

| — | având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 16 noiembrie 2017 privind dizolvarea Partidului Salvării Naționale din Cambodgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația purtătorului de cuvânt al SEAE din 16 noiembrie 2017 privind dizolvarea Partidului Salvării Naționale din Cambodgia,

| — | având în vedere Acordul de cooperare dintre Comunitatea Europeană și Regatul Cambodgia din 1997, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de cooperare dintre Comunitatea Europeană și Regatul Cambodgia din 1997,

| — | având în vedere declarația locală a UE din 22 februarie 2017 privind situația politică din Cambodgia, precum și declarațiile purtătorului de cuvânt al Delegației UE din 25 august 2017 și din 3 septembrie 2017 privind restricțiile impuse spațiului politic din Cambodgia, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația locală a UE din 22 februarie 2017 privind situația politică din Cambodgia, precum și declarațiile purtătorului de cuvânt al Delegației UE din 25 august 2017 și din 3 septembrie 2017 privind restricțiile impuse spațiului politic din Cambodgia,

| — | având în vedere Rezoluția 36/32 a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 29 septembrie 2017 și Raportul Secretarului General din 2 februarie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția 36/32 a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului din 29 septembrie 2017 și Raportul Secretarului General din 2 februarie 2018,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru respectarea drepturilor omului în raport cu parlamentarii și deciziile adoptate în martie 2018 de către consiliul de administrație al Uniunii interparlamentare, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru respectarea drepturilor omului în raport cu parlamentarii și deciziile adoptate în martie 2018 de către consiliul de administrație al Uniunii interparlamentare,

| — | având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/53/144 din 8 martie 1999 privind dreptul și responsabilitatea persoanelor, a grupurilor și a organelor societății de a promova și a proteja drepturile omului și libertățile fundamentale universal recunoscute, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Adunării Generale a ONU A/RES/53/144 din 8 martie 1999 privind dreptul și responsabilitatea persoanelor, a grupurilor și a organelor societății de a promova și a proteja drepturile omului și libertățile fundamentale universal recunoscute,

| — | având în vedere Acordurile de pace de la Paris din 1991, în cuprinsul cărora, la articolul 15, este consacrat angajamentul de a respecta drepturile omului și libertățile fundamentale în Cambodgia, inclusiv de către semnatarii internaționali, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordurile de pace de la Paris din 1991, în cuprinsul cărora, la articolul 15, este consacrat angajamentul de a respecta drepturile omului și libertățile fundamentale în Cambodgia, inclusiv de către semnatarii internaționali,

| — | având în vedere Convenția Organizației Internaționale a Muncii privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția Organizației Internaționale a Muncii privind libertatea sindicală și apărarea dreptului sindical,

| — | având în vedere Constituția Cambodgiei, în special articolul 41, în care sunt consacrate drepturile și libertățile de exprimare și de întrunire, precum și articolul 35 privind dreptul la participare politică și articolul 80 privind imunitatea parlamentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Constituția Cambodgiei, în special articolul 41, în care sunt consacrate drepturile și libertățile de exprimare și de întrunire, precum și articolul 35 privind dreptul la participare politică și articolul 80 privind imunitatea parlamentară,

| — | având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația universală a drepturilor omului din 10 decembrie 1948,

| — | având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966, |
| --- | --- |

—

având în vedere Pactul internațional cu privire la drepturile civile și politice din 1966,

| — | având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 135 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 3 septembrie 2017, Kem Sokha, președintele Partidului Salvării Naționale din Cambodgia (PSNC), a fost arestat și întrucât, la 16 noiembrie 2017, Curtea Supremă a hotărât dizolvarea PSNC după o audiere de o zi; întrucât Curtea Supremă a interzis, de asemenea, unui număr de 118 politicieni, membri ai PSNC, să desfășoare activități politice timp de cinci ani; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 3 septembrie 2017, Kem Sokha, președintele Partidului Salvării Naționale din Cambodgia (PSNC), a fost arestat și întrucât, la 16 noiembrie 2017, Curtea Supremă a hotărât dizolvarea PSNC după o audiere de o zi; întrucât Curtea Supremă a interzis, de asemenea, unui număr de 118 politicieni, membri ai PSNC, să desfășoare activități politice timp de cinci ani;

| B. | întrucât Partidul Popular din Cambodgia (PPC), aflat la putere, a obținut 100% din locurile contestate în alegerile pentru Adunarea Națională organizate la 29 iulie 2018 și în alegerile pentru Senat organizate la 25 februarie 2018; |
| --- | --- |

B.

întrucât Partidul Popular din Cambodgia (PPC), aflat la putere, a obținut 100% din locurile contestate în alegerile pentru Adunarea Națională organizate la 29 iulie 2018 și în alegerile pentru Senat organizate la 25 februarie 2018;

| C. | întrucât dreptul la participare politică este consacrat la articolul 35 din Constituția Cambodgiei; întrucât versiunea modificată a Legii din 2017 privind partidele politice conține numeroase restricții impuse participării partidelor de opoziție, inclusiv dizolvarea partidelor în cazul în care liderii acestora au cazier judiciar; |
| --- | --- |

C.

întrucât dreptul la participare politică este consacrat la articolul 35 din Constituția Cambodgiei; întrucât versiunea modificată a Legii din 2017 privind partidele politice conține numeroase restricții impuse participării partidelor de opoziție, inclusiv dizolvarea partidelor în cazul în care liderii acestora au cazier judiciar;

| D. | întrucât alegerile din 2018 din Cambodgia au fost în fapt necompetitive și nu au respectat standardele internaționale minime pentru alegeri democratice; întrucât Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii și-au suspendat asistența financiară acordată Comisiei Electorale Naționale din Cambodgia și au refuzat rolul de observatori la alegeri; |
| --- | --- |

D.

întrucât alegerile din 2018 din Cambodgia au fost în fapt necompetitive și nu au respectat standardele internaționale minime pentru alegeri democratice; întrucât Uniunea Europeană și Statele Unite ale Americii și-au suspendat asistența financiară acordată Comisiei Electorale Naționale din Cambodgia și au refuzat rolul de observatori la alegeri;

| E. | întrucât hotărârea de dizolvare a PSNC constituie un pas semnificativ în direcția creării unui stat autoritar; întrucât structura politică a Cambodgiei nu mai poate fi considerată democratică; |
| --- | --- |

E.

întrucât hotărârea de dizolvare a PSNC constituie un pas semnificativ în direcția creării unui stat autoritar; întrucât structura politică a Cambodgiei nu mai poate fi considerată democratică;

| F. | întrucât guvernul din Cambodgia a întreprins măsuri de amploare pentru a asigura lipsa aproape totală a concurenței pentru candidatura PPC în alegerile pentru Senat și pentru Adunarea Națională; |
| --- | --- |

F.

întrucât guvernul din Cambodgia a întreprins măsuri de amploare pentru a asigura lipsa aproape totală a concurenței pentru candidatura PPC în alegerile pentru Senat și pentru Adunarea Națională;

| G. | întrucât, în urma arestării sale la 3 septembrie 2017, Kem Sokha a fost acuzat de trădare în temeiul articolului 443 din Codul penal al Cambodgiei, în pofida faptului că se bucură de imunitate parlamentară; întrucât declarațiile guvernului cambodgian au subminat dreptul lui Kem Sokha la un proces echitabil și la prezumția nevinovăției; întrucât, dacă este găsit vinovat, poate fi condamnat la o pedeapsă de până la 30 de ani de închisoare; întrucât președintele Curții, Dith Munty, face parte din Biroul permanent al partidului de guvernământ; |
| --- | --- |

G.

întrucât, în urma arestării sale la 3 septembrie 2017, Kem Sokha a fost acuzat de trădare în temeiul articolului 443 din Codul penal al Cambodgiei, în pofida faptului că se bucură de imunitate parlamentară; întrucât declarațiile guvernului cambodgian au subminat dreptul lui Kem Sokha la un proces echitabil și la prezumția nevinovăției; întrucât, dacă este găsit vinovat, poate fi condamnat la o pedeapsă de până la 30 de ani de închisoare; întrucât președintele Curții, Dith Munty, face parte din Biroul permanent al partidului de guvernământ;

| H. | întrucât, la 28 august 2018, autoritățile cambodgiene au eliberat 14 membri ai PSNC după ce aceștia au fost grațiați de rege; întrucât această grațiere este legată de eliberarea a șase activiști și jurnaliști; |
| --- | --- |

H.

întrucât, la 28 august 2018, autoritățile cambodgiene au eliberat 14 membri ai PSNC după ce aceștia au fost grațiați de rege; întrucât această grațiere este legată de eliberarea a șase activiști și jurnaliști;

| I. | întrucât Kem Sokha a fost deținut fără proces timp de mai bine de un an; întrucât Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a declarat că detenția preventivă a dlui Sokha este „arbitrară”și „motivată politic”; întrucât el a fost eliberat pe cauțiune la 10 septembrie 2018; întrucât dl Sokha nu poate să se îndepărteze de casă și nici să comunice cu alți membri ai opoziției sau cu mass-media; |
| --- | --- |

I.

întrucât Kem Sokha a fost deținut fără proces timp de mai bine de un an; întrucât Grupul de lucru al ONU privind detenția arbitrară a declarat că detenția preventivă a dlui Sokha este „arbitrară”și „motivată politic”; întrucât el a fost eliberat pe cauțiune la 10 septembrie 2018; întrucât dl Sokha nu poate să se îndepărteze de casă și nici să comunice cu alți membri ai opoziției sau cu mass-media;

| J. | întrucât arestarea și detenția lui Kem Sokha au avut loc într-un context de reprimare generalizată și sistematică a drepturilor politice și electorale din Cambodgia; întrucât se constată o creștere constantă a cazurilor de arestare și detenție a membrilor opoziției politice și a comentatorilor politici; întrucât președintele precedent al PSNC, Sam Rainsy, a fost condamnat într-o cauză penală pentru defăimare și se află în prezent în exil; |
| --- | --- |

J.

întrucât arestarea și detenția lui Kem Sokha au avut loc într-un context de reprimare generalizată și sistematică a drepturilor politice și electorale din Cambodgia; întrucât se constată o creștere constantă a cazurilor de arestare și detenție a membrilor opoziției politice și a comentatorilor politici; întrucât președintele precedent al PSNC, Sam Rainsy, a fost condamnat într-o cauză penală pentru defăimare și se află în prezent în exil;

| K. | întrucât autoritățile cambodgiene au întreprins măsuri represive și împotriva jurnaliștilor și reporterilor care reflectau atacurile la adresa partidelor de opoziție; întrucât documentaristul James Ricketson, în vârstă de 69 de ani, laureat al mai multor premii, este una dintre victimele acestor atacuri împotriva mass-mediei; întrucât dl Ricketson a fost arestat pentru că pilota o dronă în timpul demonstrației unui partid de opoziție în iunie 2017; întrucât dl Ricketson a fost condamnat la șase ani de închisoare în capitala Phnom Penh, fiind acuzat de spionaj; |
| --- | --- |

K.

întrucât autoritățile cambodgiene au întreprins măsuri represive și împotriva jurnaliștilor și reporterilor care reflectau atacurile la adresa partidelor de opoziție; întrucât documentaristul James Ricketson, în vârstă de 69 de ani, laureat al mai multor premii, este una dintre victimele acestor atacuri împotriva mass-mediei; întrucât dl Ricketson a fost arestat pentru că pilota o dronă în timpul demonstrației unui partid de opoziție în iunie 2017; întrucât dl Ricketson a fost condamnat la șase ani de închisoare în capitala Phnom Penh, fiind acuzat de spionaj;

| L. | întrucât au avut loc măsuri drastice de represiune împotriva mass-mediei independente; întrucât au suferit atacuri și rețelele de socializare; întrucât, în luna mai 2018, guvernul a emis un regulament prin care limita dreptul la exprimare, drepturile presei și ale publicațiilor, abilitând guvernul să monitorizeze rețelele de socializare pentru a depista și a reduce la tăcere manifestările de disidență online din Cambodgia; |
| --- | --- |

L.

întrucât au avut loc măsuri drastice de represiune împotriva mass-mediei independente; întrucât au suferit atacuri și rețelele de socializare; întrucât, în luna mai 2018, guvernul a emis un regulament prin care limita dreptul la exprimare, drepturile presei și ale publicațiilor, abilitând guvernul să monitorizeze rețelele de socializare pentru a depista și a reduce la tăcere manifestările de disidență online din Cambodgia;

| M. | întrucât sindicatele, activiștii din domeniul drepturilor omului și organizațiile societății civile din Cambodgia funcționează într-un spațiu tot mai limitat și suferă hărțuire, acte de intimidare și arestări arbitrare; întrucât Legea modificată din 2015 privind asocierea și organizațiile neguvernamentale limitează puternic libertatea de asociere și de exprimare, inclusiv prin instituirea unor măsuri de control guvernamental și cenzură care vizează activitatea ONG-urilor; întrucât Legea privind sindicatele limitează libertatea de asociere și creează obstacole și piedici inutile pentru procesul de înregistrare și pentru funcționarea sindicatelor; |
| --- | --- |

M.

întrucât sindicatele, activiștii din domeniul drepturilor omului și organizațiile societății civile din Cambodgia funcționează într-un spațiu tot mai limitat și suferă hărțuire, acte de intimidare și arestări arbitrare; întrucât Legea modificată din 2015 privind asocierea și organizațiile neguvernamentale limitează puternic libertatea de asociere și de exprimare, inclusiv prin instituirea unor măsuri de control guvernamental și cenzură care vizează activitatea ONG-urilor; întrucât Legea privind sindicatele limitează libertatea de asociere și creează obstacole și piedici inutile pentru procesul de înregistrare și pentru funcționarea sindicatelor;

| N. | întrucât cinci apărători ai drepturilor omului afiliați Asociației din Cambodgia pentru Drepturile Omului și Dezvoltare, și anume Nay Vanda, Ny Sokha, Yi Soksan, Lim Mony și Ny Chakrya, sunt acuzați de mituirea unui martor și de complicitate în mituirea unui martor; întrucât, înainte de a fi eliberați pe cauțiune, cei cinci apărători ai drepturilor omului au petrecut în detenție prevenită 14 luni; |
| --- | --- |

N.

întrucât cinci apărători ai drepturilor omului afiliați Asociației din Cambodgia pentru Drepturile Omului și Dezvoltare, și anume Nay Vanda, Ny Sokha, Yi Soksan, Lim Mony și Ny Chakrya, sunt acuzați de mituirea unui martor și de complicitate în mituirea unui martor; întrucât, înainte de a fi eliberați pe cauțiune, cei cinci apărători ai drepturilor omului au petrecut în detenție prevenită 14 luni;

| O. | întrucât Cambodgia beneficiază de cel mai favorabil regim disponibil în temeiul sistemului generalizat de preferințe al UE (SGP), și anume de regimul „Totul în afară de arme”(EBA); întrucât UE a alocat în favoarea Cambodgiei, pentru perioada financiară 2014-2020, 410 milioane EUR în cadrul măsurilor de cooperare pentru dezvoltare, din care 10 milioane EUR sunt destinate sprijinirii reformei procesului electoral din Cambodgia, sumă suspendată în prezent; |
| --- | --- |

O.

întrucât Cambodgia beneficiază de cel mai favorabil regim disponibil în temeiul sistemului generalizat de preferințe al UE (SGP), și anume de regimul „Totul în afară de arme”(EBA); întrucât UE a alocat în favoarea Cambodgiei, pentru perioada financiară 2014-2020, 410 milioane EUR în cadrul măsurilor de cooperare pentru dezvoltare, din care 10 milioane EUR sunt destinate sprijinirii reformei procesului electoral din Cambodgia, sumă suspendată în prezent;

| P. | întrucât, în declarația sa din iulie, Secretarul General al ONU a reamintit că existența unui proces politic pluralist și cuprinzător este în continuare esențială pentru menținerea progreselor realizate de Cambodgia pe calea consolidări păcii; |
| --- | --- |

P.

întrucât, în declarația sa din iulie, Secretarul General al ONU a reamintit că existența unui proces politic pluralist și cuprinzător este în continuare esențială pentru menținerea progreselor realizate de Cambodgia pe calea consolidări păcii;

| Q. | întrucât nu au fost încă soluționate conflictele ce vizează plantațiile de trestie de zahăr; întrucât există în continuare preocupări privind evacuările de pe terenuri, impunitatea constantă în raport cu aceste acte și situația drastică a comunităților afectate; întrucât guvernul Cambodgiei nu a acceptat mandatul UE pentru procesul de audit pentru trestia de zahăr, |
| --- | --- |

Q.

întrucât nu au fost încă soluționate conflictele ce vizează plantațiile de trestie de zahăr; întrucât există în continuare preocupări privind evacuările de pe terenuri, impunitatea constantă în raport cu aceste acte și situația drastică a comunităților afectate; întrucât guvernul Cambodgiei nu a acceptat mandatul UE pentru procesul de audit pentru trestia de zahăr,

| 1. | observă că Kem Sokha a fost eliberat din închisoare pe cauțiune și cu condiții stricte; denunță plasarea în arest la domiciliu a lui Kem Sokha; solicită retragerea tuturor acuzațiilor împotriva lui Kem Sokha și eliberarea sa imediată și necondiționată; solicită, de asemenea, să fie anulate imediat toate celelalte acuzații și hotărâri motivate politic împotriva politicienilor de opoziție, inclusiv împotriva lui Sam Rainsy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | este îngrijorat de starea de sănătate a lui Kem Sokha și le solicită autorităților cambodgiene să-i permită accesul la îngrijiri medicale adecvate; îi solicită guvernului să-i permită lui Kem Sokha să se întâlnească cu diplomați străini, oficiali ai ONU și observatori ai drepturilor omului; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă convingerea că alegerile din Cambodgia nu pot fi considerate libere și corecte; își exprimă preocuparea puternică cu privire la desfășurarea și la rezultatele alegerilor din Cambodgia din 2018, care nu au asigurat un proces credibil și au fost condamnate în mare măsură de comunitatea internațională; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită guvernul Cambodgiei să depună eforturi pentru consolidarea democrației și a statului de drept și să respecte drepturile omului și libertățile fundamentale, ceea ce include respectarea pe deplin a prevederilor constituționale privind pluralismul și libertatea de asociere și de exprimare; solicită, de asemenea, guvernului cambodgian să abroge toate modificările aduse recent Constituției, Codului penal, Legii privind partidele politice, Legii privind sindicatele, Legii privind ONG-urile și tuturor celorlalte acte legislative care limitează libertatea de exprimare și libertățile politice și care nu respectă întru totul obligațiile Cambodgiei și standardele internaționale; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că un proces democratic credibil necesită un mediu în care partidele politice, societatea civilă și mass-media pot să-și îndeplinească funcțiile legitime fără teamă, amenințări sau restricții arbitrare; invită guvernul să adopte măsurile necesare pentru restabilirea rapidă a PSNC; |
| --- | --- |

5.

| 6. | își repetă apelul adresat guvernului Cambodgiei de a pune capăt tuturor formelor de hărțuire, abuz și acuzații penale motivate politic îndreptate, printre altele, împotriva membrilor opoziției politice, apărătorilor drepturilor omului, sindicaliștilor și susținătorilor drepturilor lucrătorilor, activiștilor pentru drepturile funciare și a altor activiști ai societății civile, precum și împotriva jurnaliștilor; invită guvernul Cambodgiei să elibereze fără întârziere toți cetățenii reținuți pentru că și-au exercitat drepturile, inclusiv pe James Ricketson, și să retragă toate acuzațiile împotriva lor; |
| --- | --- |

6.

| 7. | sprijină decizia de suspendare a sprijinului acordat de UE pentru procesul electoral din Cambodgia; reamintește obligațiile asumate de Cambodgia la nivel național și internațional în ceea ce privește principiile democratice și drepturile fundamentale; îndeamnă guvernul Cambodgiei să inițieze reforme pentru a avansa pe calea democrației și a aplica standardele minime recunoscute la nivel internațional în viitoarele procese electorale, inclusiv prin organizarea unor alegeri pluripartite, libere și corecte, prin crearea unui comitet național electoral cu adevărat independent și prin implicarea ONG-urilor și a mass-mediei independente în monitorizarea și reflectarea alegerilor; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește guvernului cambodgian că trebuie să-și îndeplinească obligațiile și să-și respecte angajamentele cu privire la principiile democratice și drepturile fundamentale ale omului, care constituie un element esențial al Acordului de cooperare dintre UE și Cambodgia și al condițiilor regimului EBA; |
| --- | --- |

8.

| 9. | salută recenta misiune de informare organizată de UE în Cambodgia în contextul regimului EBA și invită Comisia să-i prezinte Parlamentului concluziile cât mai rapid posibil; invită Comisia să aibă în vedere posibilele consecințe în contextul preferințelor comerciale de care se bucură Cambodgia, inclusiv inițierea unei anchete în cadrul mecanismelor prevăzute de regimul EBA; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită SEAE și Comisia să întocmească o listă a persoanelor responsabile de dizolvarea opoziției și de alte încălcări grave ale drepturilor omului în Cambodgia, pentru a le impune eventual restricții de acordare a vizelor și a le îngheța activele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | invită Vicepreședintele Comisiei/Înaltul Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate să monitorizeze îndeaproape situația din Cambodgia; invită SEAE și statele membre să întreprindă măsuri și să preia inițiativa în apropiata a 39-a sesiune a Consiliului ONU pentru Drepturile Omului în vederea adoptării unei rezoluții ferme cu privire la situația drepturilor omului din Cambodgia; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită guvernul Cambodgiei să prelungească Memorandumul de înțelegere cu Oficiul Înaltului Comisar al Națiunilor Unite pentru Drepturile Omului în Cambodgia, după expirarea acestuia la 31 decembrie 2018; |
| --- | --- |

12.

| 13. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Serviciului European pentru Acțiune Externă, Secretarului General al ASEAN, guvernelor și parlamentelor statelor membre și Guvernului și Adunării Naționale din Cambodgia. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0348.

(2)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0497.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/132 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/132

---

P8_TA(2018)0350

Incendiile din iulie 2018 din Mati, regiunea Attica, Grecia, și răspunsul UE

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la incendiile din iulie 2018 din Mati, regiunea Attica din Grecia și răspunsul UE (2018/2847(RSP))

(2019/C 433/17)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 174 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (COM(2017)0772), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei nr. 1313/2013/UE privind un mecanism de protecție civilă al Uniunii (COM(2017)0772),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene (1),

| — | având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Acordul de la Paris adoptat prin Decizia 1/CP.21 la cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la CCONUSC, precum și cea de a 11-a sesiune a Conferinței părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 11), care a avut loc la Paris, Franța, între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția-cadru a Națiunilor Unite asupra schimbărilor climatice (CCONUSC) și Acordul de la Paris adoptat prin Decizia 1/CP.21 la cea de a 21-a Conferință a părților (COP 21) la CCONUSC, precum și cea de a 11-a sesiune a Conferinței părților care servește drept reuniune a părților la Protocolul de la Kyoto (CMP 11), care a avut loc la Paris, Franța, între 30 noiembrie și 11 decembrie 2015,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât incendiile din Mati, regiunea Attica, Grecia, din iulie 2018, au ucis în mod tragic 99 de persoane și au rănit alte câteva sute de persoane; |
| --- | --- |

A.

întrucât incendiile din Mati, regiunea Attica, Grecia, din iulie 2018, au ucis în mod tragic 99 de persoane și au rănit alte câteva sute de persoane;

| B. | întrucât incendiile în cauză au distrus locuințe, câteva sute de persoane au trebuit să fie evacuate, au adus prejudicii grave infrastructurii locale și regionale și mediului, cu impact asupra agriculturii și au afectat activitățile economice, inclusiv cele din sectorul turismului și din sectorul hotelier; |
| --- | --- |

B.

întrucât incendiile în cauză au distrus locuințe, câteva sute de persoane au trebuit să fie evacuate, au adus prejudicii grave infrastructurii locale și regionale și mediului, cu impact asupra agriculturii și au afectat activitățile economice, inclusiv cele din sectorul turismului și din sectorul hotelier;

| C. | întrucât situațiile de secetă extremă și de incendii forestiere au crescut în frecvență, gravitate și complexitate și au un impact asupra întregii Europe, și sunt exacerbate de schimbările climatice; |
| --- | --- |

C.

întrucât situațiile de secetă extremă și de incendii forestiere au crescut în frecvență, gravitate și complexitate și au un impact asupra întregii Europe, și sunt exacerbate de schimbările climatice;

| D. | întrucât sunt necesare de urgență investiții în măsuri de combatere a schimbărilor climatice pentru a preîntâmpina catastrofele provocate de secetă și de incendii; |
| --- | --- |

D.

întrucât sunt necesare de urgență investiții în măsuri de combatere a schimbărilor climatice pentru a preîntâmpina catastrofele provocate de secetă și de incendii;

| E. | întrucât, ca urmare a incendiilor, Grecia, Suedia și Letonia au solicitat, în vara anului 2018, sprijinul UE prin intermediul mecanismului de protecție civilă al Uniunii; |
| --- | --- |

E.

întrucât, ca urmare a incendiilor, Grecia, Suedia și Letonia au solicitat, în vara anului 2018, sprijinul UE prin intermediul mecanismului de protecție civilă al Uniunii;

| 1. | transmite sincere condoleanțe familiilor celor care și-au pierdut viața în incendiile din regiunea Attica; |
| --- | --- |

1.

| 2. | își exprimă solidaritatea cu toți locuitorii care au fost afectați de incendiile din regiunea Attica; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aduce un omagiu devotamentului pompierilor, pazei de coastă, voluntarilor și altor persoane care și-au riscat viața pentru a stinge incendiile și a-și salva concetățenii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază rolul mecanismului de protecție civilă al Uniunii în furnizarea de avioane, de vehicule, de personal medical și de pompieri din întreaga Uniune Europeană; |
| --- | --- |

4.

| 5. | reamintește că, în urma unui dezastru natural, pot fi folosite diferite fonduri ale UE, cum ar fi Fondul de solidaritate al UE, pentru a reface infrastructura vitală și pentru operațiunile de curățare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reiterează importanța sprijinului acordat prin intermediul fondurilor de coeziune ale UE pentru prevenirea incendiilor și răspunsul în situații de urgență și invită statele membre să profite din plin de această finanțare și să informeze publicul cu privire la riscul de incendii forestiere; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că este nevoie de mai multe cercetări științifice privind mecanismele de evaluare a riscului, sistemele de prevenire și de detectare timpurie și alte mijloace de combatere a acestor fenomene, precum și de îmbunătățirea schimburilor de experiență și de bune practici între regiuni și statele membre; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că un document publicat de Organizația Meteorologică Mondială la 1 august 2018 (2) dovedește că în 2018 valul de căldură din Europa este legat de schimbările climatice; îndeamnă Comisia și statele membre să stabilească obiective și să pună în aplicare politici care să vizeze schimbările climatice, care să îndeplinească angajamentele asumate în cadrul Acordului COP 21 de la Paris; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază necesitatea de a asigura prevenirea inundațiilor în zonele afectate de incendiile forestiere, cu scopul de a evita alte dezastre; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să ia în considerare riscurile de incendii forestiere și gestionarea pădurilor și a peisajului bazată pe ecosisteme atunci când evaluează măsurile actuale ale UE, cum ar fi strategia UE privind pădurile și strategia UE privind adaptarea la schimbările climatice, și să adapteze aceste strategii în cazul în care sunt identificate lacune; |
| --- | --- |

10.

| 11. | solicită Consiliului și Comisiei să finalizeze negocierile interinstituționale cu Parlamentul privind noul mecanism de protecție civilă al Uniunii și crearea rescEU până la sfârșitul anului 2018; |
| --- | --- |

11.

| 12. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Comitetului Regiunilor, guvernelor statelor membre și autorităților regionale din zonele afectate de incendii. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

(2)  https://public.wmo.int/en/media/news/july-sees-extreme-weather-high-impacts

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/134 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/134

---

P8_TA(2018)0351

Amenințarea de demolare a Khan al-Ahmar și a altor sate beduine

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la amenințarea de demolare a satului Khan al-Ahmar și a altor sate de beduini (2018/2849(RSP))

(2019/C 433/18)

Parlamentul European,

| — | având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la conflictul israeliano-palestinian, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluțiile sale anterioare referitoare la conflictul israeliano-palestinian,

| — | având în vedere declarația din 7 septembrie 2018 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, referitoare la ultimele evenimente legate de planificata demolare a satului Khan al-Ahmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația din 7 septembrie 2018 a Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate (VP/ÎR), Federica Mogherini, referitoare la ultimele evenimente legate de planificata demolare a satului Khan al-Ahmar,

| — | având în vedere orientările UE privind dreptul umanitar internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere orientările UE privind dreptul umanitar internațional,

| — | având în vedere declarația comună a Franței, Germaniei, Italiei, Spaniei și Regatului Unit din 10 septembrie 2018 referitoare la satul Khan al-Ahmar, |
| --- | --- |

—

având în vedere declarația comună a Franței, Germaniei, Italiei, Spaniei și Regatului Unit din 10 septembrie 2018 referitoare la satul Khan al-Ahmar,

| — | având în vedere cea de a patra Convenție de la Geneva din 1949, în special articolele 49, 50, 51 și 53, |
| --- | --- |

—

având în vedere cea de a patra Convenție de la Geneva din 1949, în special articolele 49, 50, 51 și 53,

| — | având în vedere Raportul pe șase luni (ianuarie 2018-iunie 2018) privind demolările și confiscările unor structuri finanțate de UE în Cisiordania, inclusiv în Ierusalimul de Est, publicat de Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) la 24 august 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul pe șase luni (ianuarie 2018-iunie 2018) privind demolările și confiscările unor structuri finanțate de UE în Cisiordania, inclusiv în Ierusalimul de Est, publicat de Serviciul European de Acțiune Externă (SEAE) la 24 august 2018,

| — | având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 123 alineatele (2) și (4) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât, la 5 septembrie 2018, Înalta Curte de Justiție din Israel a respins petițiile depuse de locuitorii din Khan al-Ahmar; întrucât Înalta Curte a hotărât că autoritățile relevante sunt autorizate să execute planul de strămutare a locuitorilor în vestul localității Jahalin; întrucât Înalta Curte a permis autorităților israeliene să pună în aplicare planurile pentru demolarea satului Khan al-Ahmar; |
| --- | --- |

A.

întrucât, la 5 septembrie 2018, Înalta Curte de Justiție din Israel a respins petițiile depuse de locuitorii din Khan al-Ahmar; întrucât Înalta Curte a hotărât că autoritățile relevante sunt autorizate să execute planul de strămutare a locuitorilor în vestul localității Jahalin; întrucât Înalta Curte a permis autorităților israeliene să pună în aplicare planurile pentru demolarea satului Khan al-Ahmar;

| B. | întrucât satul Khan al-Ahmar este una dintre cele 46 comunități de beduini din centrul Cisiordaniei pe care ONU le consideră a fi în pericol important de transfer forțat; întrucât această comunitate este alcătuită din 32 de familii și totalizează 173 de persoane, dintre care 92 de minori; întrucât armata israeliană a emis ordine de demolare pentru toate construcțiile din sat; |
| --- | --- |

B.

întrucât satul Khan al-Ahmar este una dintre cele 46 comunități de beduini din centrul Cisiordaniei pe care ONU le consideră a fi în pericol important de transfer forțat; întrucât această comunitate este alcătuită din 32 de familii și totalizează 173 de persoane, dintre care 92 de minori; întrucât armata israeliană a emis ordine de demolare pentru toate construcțiile din sat;

| C. | întrucât, în 2010, Înalta Curte de Justiție a Israelului a hotărât că ansamblul construcțiilor din Khan al-Ahmar a fost construit ilegal, încălcând legile în materie de amenajare a teritoriului și cadastru și că, prin urmare, acestea trebuie demolate; întrucât Înalta Curte a subliniat, de asemenea, că autoritățile israeliene trebuie să găsească o alternativă adecvată pentru școală și pentru locuitorii comunității; întrucât statul Israel a afirmat în scris că le va oferi familiilor care se vor muta la vest de Jahalin (Abu Dis) posibilitatea de a se instala într-o a doua zonă de relocalizare, aflată la est de Ierihon; întrucât comunitatea din Khan al-Ahmar a refuzat să fie strămutată; |
| --- | --- |

C.

întrucât, în 2010, Înalta Curte de Justiție a Israelului a hotărât că ansamblul construcțiilor din Khan al-Ahmar a fost construit ilegal, încălcând legile în materie de amenajare a teritoriului și cadastru și că, prin urmare, acestea trebuie demolate; întrucât Înalta Curte a subliniat, de asemenea, că autoritățile israeliene trebuie să găsească o alternativă adecvată pentru școală și pentru locuitorii comunității; întrucât statul Israel a afirmat în scris că le va oferi familiilor care se vor muta la vest de Jahalin (Abu Dis) posibilitatea de a se instala într-o a doua zonă de relocalizare, aflată la est de Ierihon; întrucât comunitatea din Khan al-Ahmar a refuzat să fie strămutată;

| D. | întrucât, în temeiul celei de a patra Convenții de la Geneva, transferul forțat de locuitori ai unui teritoriu ocupat, cu excepția cazului în care securitatea populației sau motive militare imperative impun acest lucru, este interzis și constituie o încălcare gravă a dreptului umanitar internațional; |
| --- | --- |

D.

întrucât, în temeiul celei de a patra Convenții de la Geneva, transferul forțat de locuitori ai unui teritoriu ocupat, cu excepția cazului în care securitatea populației sau motive militare imperative impun acest lucru, este interzis și constituie o încălcare gravă a dreptului umanitar internațional;

| E. | întrucât autoritățile israeliene impun un regim de construcții extrem de restrictiv locuitorilor palestinieni din zona C din Cisiordania; întrucât, având în vedere acest regim, lucrările legale de construcții palestiniene sunt aproape imposibile în zonă, iar această situație este folosită ca un mijloc de evacuare a palestinienilor și de extindere a activităților de colonizare; întrucât coloniile israeliene sunt ilegale conform dreptului internațional și constituie un obstacol major în calea eforturilor de pace; întrucât, conform dreptului internațional, toate părțile terțe, inclusiv statele membre ale UE, au obligația de a nu recunoaște, ajuta sau susține coloniile dintr-un teritoriu ocupat, precum și obligația de a li se opune în mod efectiv; |
| --- | --- |

E.

întrucât autoritățile israeliene impun un regim de construcții extrem de restrictiv locuitorilor palestinieni din zona C din Cisiordania; întrucât, având în vedere acest regim, lucrările legale de construcții palestiniene sunt aproape imposibile în zonă, iar această situație este folosită ca un mijloc de evacuare a palestinienilor și de extindere a activităților de colonizare; întrucât coloniile israeliene sunt ilegale conform dreptului internațional și constituie un obstacol major în calea eforturilor de pace; întrucât, conform dreptului internațional, toate părțile terțe, inclusiv statele membre ale UE, au obligația de a nu recunoaște, ajuta sau susține coloniile dintr-un teritoriu ocupat, precum și obligația de a li se opune în mod efectiv;

| F. | întrucât Khan al-Ahmar este situat în zona de coridor E1 din Cisiordania ocupată; întrucât menținerea status quo-ului în această zonă este de o importanță fundamentală pentru viabilitatea soluției bazate pe coexistența a două state și pentru crearea, în viitor, a unui stat palestinian contiguu și viabil; întrucât Parlamentul s-a opus în repetate rânduri tuturor acțiunilor care subminează viabilitatea soluției cu două state și a invitat insistent ambele părți să demonstreze, prin politici și acțiuni, un adevărat angajament față de această soluție, în vederea restabilirii încrederii; |
| --- | --- |

F.

întrucât Khan al-Ahmar este situat în zona de coridor E1 din Cisiordania ocupată; întrucât menținerea status quo-ului în această zonă este de o importanță fundamentală pentru viabilitatea soluției bazate pe coexistența a două state și pentru crearea, în viitor, a unui stat palestinian contiguu și viabil; întrucât Parlamentul s-a opus în repetate rânduri tuturor acțiunilor care subminează viabilitatea soluției cu două state și a invitat insistent ambele părți să demonstreze, prin politici și acțiuni, un adevărat angajament față de această soluție, în vederea restabilirii încrederii;

| G. | întrucât 10 state membre ale UE sprijină programe umanitare în Khan al-Ahmar, inclusiv construirea unei școli primare și întrucât se estimează că un ajutor umanitar finanțat de UE în valoare de 315 000 EUR este în prezent în pericol; |
| --- | --- |

G.

întrucât 10 state membre ale UE sprijină programe umanitare în Khan al-Ahmar, inclusiv construirea unei școli primare și întrucât se estimează că un ajutor umanitar finanțat de UE în valoare de 315 000 EUR este în prezent în pericol;

| H. | întrucât, potrivit Biroului reprezentantului UE în Palestina, distrugerea și confiscarea proprietăților palestiniene din Cisiordania ocupată, inclusiv în Ierusalimul de Est, au continuat în prima jumătate a anului 2018; întrucât demolarea satului Khan al-Ahmar riscă să creeze un precedent negativ pentru zeci de alte comunități de beduini de peste tot din Cisiordania, |
| --- | --- |

H.

întrucât, potrivit Biroului reprezentantului UE în Palestina, distrugerea și confiscarea proprietăților palestiniene din Cisiordania ocupată, inclusiv în Ierusalimul de Est, au continuat în prima jumătate a anului 2018; întrucât demolarea satului Khan al-Ahmar riscă să creeze un precedent negativ pentru zeci de alte comunități de beduini de peste tot din Cisiordania,

| 1. | se alătură VP/ÎR, Franței, Germaniei, Italiei, Spaniei și Regatului Unit în apelul lor adresat guvernului israelian pentru ca acesta să renunțe la planul de relocalizare care va duce la demolarea satului Khan al-Ahmar și la transferul forțat al populației sale către un alt amplasament; consideră că este extrem de important ca UE să continue să se exprime cu o singură voce pe acest subiect; |
| --- | --- |

1.

| 2. | avertizează autoritățile israeliene că demolarea satului Khan al-Ahmar și transferul forțat al locuitorilor săi ar constitui o încălcare gravă a dreptului internațional umanitar; |
| --- | --- |

2.

| 3. | își exprimă îngrijorarea cu privire la impactul demolării satului Khan al-Ahmar, care ar amenința și mai mult viabilitatea soluției bazate pe coexistența a două state și ar submina perspectivele de pace; reamintește faptul că protejarea și prezervarea viabilității soluției bazate pe două state este prioritatea imediată a politicilor UE și a acțiunilor legate de conflictul israelo-palestinian și de procesul de pace din Orientul Mijlociu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | insistă asupra faptului că, dacă demolarea și evacuarea satului Khan al-Ahmar au loc, răspunsul UE trebuie să fie proporțional cu gravitatea acestui eveniment și să fie concordant cu sprijinul acordat de mult timp de UE comunității Khan al-Ahmar; invită VP/ÎR să intensifice contactele UE cu autoritățile israeliene în vederea respectării depline a drepturilor populației palestiniene din zona C și să ceară compensație din partea Israelului pentru distrugerea infrastructurii finanțate de UE; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită guvernul israelian să pună capăt imediat politicii sale de amenințări cu demolarea și evacuarea efectivă împotriva comunităților de beduini care locuiesc în Negev și în zona C din Cisiordania ocupată; subliniază că demolarea locuințelor, a școlilor și a altor infrastructuri vitale din teritoriul palestinian ocupat este ilegală în temeiul dreptului internațional umanitar; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că Israelul poartă întreaga responsabilitate pentru furnizarea serviciilor necesare, inclusiv de educație, asistență medicală și socială, populației care trăiește sub ocupația sa, potrivit celei de-a patra Convenții de la Geneva; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rămâne ferm convins că singura soluție durabilă la conflictul din Orientul Mijlociu este cea cu două state democratice, Israel și Palestina, care să coexiste în pace, între frontiere sigure și recunoscute, pe baza frontierei din 1967 și cu Ierusalim drept capitală a ambelor state; condamnă orice decizie sau acțiune unilaterală care poate submina perspectivele acestei soluții; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită autoritățile israeliene să își întrerupă și să își abandoneze imediat politica de colonizare; solicită UE să își mențină cu fermitate poziția pe acest subiect; |
| --- | --- |

8.

| 9. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Vicepreședintelui Comisiei/Înaltului Reprezentant al Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate, Reprezentantului special al UE pentru procesul de pace din Orientul Mijlociu, guvernelor și parlamentelor statelor membre, Secretarului General al ONU, Coordonatorului special al ONU pentru procesul de pace din Orientul Mijlociu, Knessetului și guvernului Israelului, Președintelui Autorității Palestiniene și Consiliului Legislativ Palestinian. |
| --- | --- |

9.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/136 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/136

---

P8_TA(2018)0352

O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la o strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară (2018/2035(INI))

(2019/C 433/19)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 16 ianuarie 2018 intitulată „O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară” (COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 16 ianuarie 2018 intitulată „O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară” (COM(2018)0028),

| — | având în vedere Raportul Comisiei din 16 ianuarie 2018 privind impactul produs asupra mediului de utilizarea materialelor plastice oxodegradabile, inclusiv a pungilor de transport din plastic oxodegradabil (COM(2018)0035), |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Comisiei din 16 ianuarie 2018 privind impactul produs asupra mediului de utilizarea materialelor plastice oxodegradabile, inclusiv a pungilor de transport din plastic oxodegradabil (COM(2018)0035),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei și documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 16 ianuarie 2018 privind punerea în aplicare a pachetului de măsuri privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (COM(2018)0032), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei și documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 16 ianuarie 2018 privind punerea în aplicare a pachetului de măsuri privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (COM(2018)0032),

| — | având în vedere Planul de lucru al Comisiei pentru proiectarea ecologică pentru perioada 2016-2019 (COM(2016)0773), îndeosebi obiectivul de a stabili cerințe mai specifice și orizontale pentru produse în domenii cum ar fi durabilitatea, posibilitatea de reparare, posibilitatea de a fi modernizate, schema pentru dezmembrare și ușurința reutilizării și a reciclării, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de lucru al Comisiei pentru proiectarea ecologică pentru perioada 2016-2019 (COM(2016)0773), îndeosebi obiectivul de a stabili cerințe mai specifice și orizontale pentru produse în domenii cum ar fi durabilitatea, posibilitatea de reparare, posibilitatea de a fi modernizate, schema pentru dezmembrare și ușurința reutilizării și a reciclării,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 2 decembrie 2015 intitulată „Închiderea buclei - un plan de acțiune al UE pentru economia circulară” (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 decembrie 2015 intitulată „Închiderea buclei - un plan de acțiune al UE pentru economia circulară” (COM(2015)0614),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (1),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/850 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/850 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri (2),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/851 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/851 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/852 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/852 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (4),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2015/720 a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2015 de modificare a Directivei 94/62/CE în ceea ce privește reducerea consumului de pungi de transport din plastic subțire (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2015/720 a Parlamentului European și a Consiliului din 29 aprilie 2015 de modificare a Directivei 94/62/CE în ceea ce privește reducerea consumului de pungi de transport din plastic subțire (5),

| — | având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (6) (denumită în continuare „Directiva privind proiectarea ecologică”), regulamentele de punere în aplicare și acordurile voluntare adoptate în temeiul acestei directive, |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (6) (denumită în continuare „Directiva privind proiectarea ecologică”), regulamentele de punere în aplicare și acordurile voluntare adoptate în temeiul acestei directive,

| — | având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 (7),

| — | având în vedere Concluziile Consiliului din 18 decembrie 2017 privind ecoinovarea: facilitarea tranziției către o economie circulară, |
| --- | --- |

—

având în vedere Concluziile Consiliului din 18 decembrie 2017 privind ecoinovarea: facilitarea tranziției către o economie circulară,

| — | având în vedere Sondajul Eurobarometru special nr. 468 din octombrie 2017 privind atitudinile cetățenilor europeni în privința mediului, |
| --- | --- |

—

având în vedere Sondajul Eurobarometru special nr. 468 din octombrie 2017 privind atitudinile cetățenilor europeni în privința mediului,

| — | având în vedere Acordul de la Paris privind schimbările climatice și cea de a 21-a sesiune a Conferinței părților (COP21) la CCONUSC, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris privind schimbările climatice și cea de a 21-a sesiune a Conferinței părților (COP21) la CCONUSC,

| — | având în vedere rezoluția Națiunilor Unite intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată în cadrul Summitului ONU privind dezvoltarea durabilă din 25 septembrie 2015, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezoluția Națiunilor Unite intitulată „Transformarea lumii în care trăim: Agenda 2030 pentru dezvoltare durabilă”, adoptată în cadrul Summitului ONU privind dezvoltarea durabilă din 25 septembrie 2015,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (8),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la un ciclu de viață mai lung al produselor: beneficii pentru consumatori și întreprinderi (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la un ciclu de viață mai lung al produselor: beneficii pentru consumatori și întreprinderi (9),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre în contextul ODD-urilor pentru 2030 (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 16 ianuarie 2018 referitoare la guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre în contextul ODD-urilor pentru 2030 (10),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru pescuit (A8-0262/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru pescuit (A8-0262/2018),

| A. | întrucât plasticul este un material valoros, utilizat pe scară largă în toate lanțurile valorice, care are un loc util în societatea și în economia noastră, dacă este utilizat și gestionat în mod responsabil; |
| --- | --- |

A.

întrucât plasticul este un material valoros, utilizat pe scară largă în toate lanțurile valorice, care are un loc util în societatea și în economia noastră, dacă este utilizat și gestionat în mod responsabil;

| B. | întrucât modul în care sunt produse, utilizate și eliminate materialele plastice în prezent implică dezavantaje devastatoare pentru mediu, climă și economie, dar și potențiale efecte negative asupra sănătății atât a oamenilor, cât și a animalelor; întrucât principala provocare este, astfel, de a produce și utiliza materialele plastice într-un mod responsabil și sustenabil, cu scopul de a reduce volumul deșeurilor de plastic generate și pentru a reduce utilizarea substanțelor periculoase în materialele plastice, atunci când este posibil; întrucât cercetarea și inovarea în domeniul noilor tehnologii și al alternativelor joacă un rol important în această privință; |
| --- | --- |

B.

întrucât modul în care sunt produse, utilizate și eliminate materialele plastice în prezent implică dezavantaje devastatoare pentru mediu, climă și economie, dar și potențiale efecte negative asupra sănătății atât a oamenilor, cât și a animalelor; întrucât principala provocare este, astfel, de a produce și utiliza materialele plastice într-un mod responsabil și sustenabil, cu scopul de a reduce volumul deșeurilor de plastic generate și pentru a reduce utilizarea substanțelor periculoase în materialele plastice, atunci când este posibil; întrucât cercetarea și inovarea în domeniul noilor tehnologii și al alternativelor joacă un rol important în această privință;

| C. | întrucât aceste dezavantaje determină un grad ridicat de îngrijorare în rândul publicului larg, respectiv 74 % dintre cetățenii UE exprimă preocupări legate de impactul materialelor plastice asupra sănătății, iar 87 % afirmă că sunt îngrijorați de efectele acestora asupra mediului; |
| --- | --- |

C.

întrucât aceste dezavantaje determină un grad ridicat de îngrijorare în rândul publicului larg, respectiv 74 % dintre cetățenii UE exprimă preocupări legate de impactul materialelor plastice asupra sănătății, iar 87 % afirmă că sunt îngrijorați de efectele acestora asupra mediului;

| D. | întrucât ar trebui să se profite de impulsul politic actual pentru a trece la o economie circulară sustenabilă a materialelor plastice, în care să aibă prioritate prevenirea generării de deșeuri de materiale plastice, în conformitate cu ierarhia deșeurilor; |
| --- | --- |

D.

întrucât ar trebui să se profite de impulsul politic actual pentru a trece la o economie circulară sustenabilă a materialelor plastice, în care să aibă prioritate prevenirea generării de deșeuri de materiale plastice, în conformitate cu ierarhia deșeurilor;

| E. | întrucât mai multe state membre au pus deja în aplicare măsuri legislative naționale pentru interzicerea microplasticelor care sunt adăugate intenționat produselor cosmetice; |
| --- | --- |

E.

întrucât mai multe state membre au pus deja în aplicare măsuri legislative naționale pentru interzicerea microplasticelor care sunt adăugate intenționat produselor cosmetice;

| F. | întrucât țările europene au o tradiție în exportul de deșeuri de plastic, inclusiv în țări unde sisteme necorespunzătoare de gestionare a deșeurilor și de reciclare cauzează daune mediului înconjurător și presupun riscuri pentru sănătatea comunităților locale, în special pentru persoanele care manipulează deșeurile; |
| --- | --- |

F.

întrucât țările europene au o tradiție în exportul de deșeuri de plastic, inclusiv în țări unde sisteme necorespunzătoare de gestionare a deșeurilor și de reciclare cauzează daune mediului înconjurător și presupun riscuri pentru sănătatea comunităților locale, în special pentru persoanele care manipulează deșeurile;

| G. | întrucât deșeurile plastice reprezintă o problemă globală și este nevoie de cooperare la nivel internațional în vederea combaterii provocării; întrucât UE s-a angajat să respecte obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, dintre care mai multe sunt relevante pentru consumul și producția sustenabile de materiale plastice pentru a limita efectele terestre și marine ale acestora; |
| --- | --- |

G.

întrucât deșeurile plastice reprezintă o problemă globală și este nevoie de cooperare la nivel internațional în vederea combaterii provocării; întrucât UE s-a angajat să respecte obiectivele de dezvoltare durabilă ale ONU, dintre care mai multe sunt relevante pentru consumul și producția sustenabile de materiale plastice pentru a limita efectele terestre și marine ale acestora;

| H. | întrucât producția globală anuală de materiale plastice a ajuns la 322 de milioane de tone în 2015 și se estimează că aceasta se va dubla în următorii 20 de ani; |
| --- | --- |

H.

întrucât producția globală anuală de materiale plastice a ajuns la 322 de milioane de tone în 2015 și se estimează că aceasta se va dubla în următorii 20 de ani;

| I. | întrucât, în UE, sunt generate 25,8 milioane de tone de deșeuri de plastic în fiecare an; |
| --- | --- |

I.

întrucât, în UE, sunt generate 25,8 milioane de tone de deșeuri de plastic în fiecare an;

| J. | întrucât, în UE, doar 30 % din deșeurile de plastic sunt colectate pentru a fi reciclate; întrucât doar 6 % din materialele plastice introduse pe piață sunt fabricate din plastic reciclat; |
| --- | --- |

J.

întrucât, în UE, doar 30 % din deșeurile de plastic sunt colectate pentru a fi reciclate; întrucât doar 6 % din materialele plastice introduse pe piață sunt fabricate din plastic reciclat;

| K. | întrucât ratele de depozitare (31 %) și de incinerare (39 %) ale deșeurilor din plastic continuă să fie ridicate; |
| --- | --- |

K.

întrucât ratele de depozitare (31 %) și de incinerare (39 %) ale deșeurilor din plastic continuă să fie ridicate;

| L. | întrucât aproximativ 95 % din valoarea ambalajelor din material plastic este pierdută actualmente pentru economie, ceea ce duce la pierderi anuale între 70 și 105 miliarde EUR; |
| --- | --- |

L.

întrucât aproximativ 95 % din valoarea ambalajelor din material plastic este pierdută actualmente pentru economie, ceea ce duce la pierderi anuale între 70 și 105 miliarde EUR;

| M. | întrucât UE are un obiectiv de reciclare a ambalajelor de plastic în proporție de 55 % până în anul 2030; |
| --- | --- |

M.

întrucât UE are un obiectiv de reciclare a ambalajelor de plastic în proporție de 55 % până în anul 2030;

| N. | întrucât reciclarea materialelor plastice prezintă beneficii semnificative pentru climă, deoarece reduce emisiile de CO2; |
| --- | --- |

N.

întrucât reciclarea materialelor plastice prezintă beneficii semnificative pentru climă, deoarece reduce emisiile de CO2;

| O. | întrucât, la nivel mondial, între 5 și 13 milioane de tone de materiale plastice ajung în oceanele lumii în fiecare an și, până în prezent, se estimează că în oceane se află peste 150 de milioane de tone de materiale plastice; |
| --- | --- |

O.

întrucât, la nivel mondial, între 5 și 13 milioane de tone de materiale plastice ajung în oceanele lumii în fiecare an și, până în prezent, se estimează că în oceane se află peste 150 de milioane de tone de materiale plastice;

| P. | întrucât între 150 000 și 500 000 de tone de deșeuri de materiale plastice ajung în mările și oceanele UE în fiecare an; |
| --- | --- |

P.

întrucât între 150 000 și 500 000 de tone de deșeuri de materiale plastice ajung în mările și oceanele UE în fiecare an;

| Q. | întrucât, potrivit unor studii citate de ONU, dacă nu se face nimic, până în 2050, în oceane vor exista mai multe materiale plastice decât pești; |
| --- | --- |

Q.

întrucât, potrivit unor studii citate de ONU, dacă nu se face nimic, până în 2050, în oceane vor exista mai multe materiale plastice decât pești;

| R. | întrucât materialele plastice reprezintă 85 % din deșeurile de pe plaje, respectiv 80 % din deșeurile marine; |
| --- | --- |

R.

întrucât materialele plastice reprezintă 85 % din deșeurile de pe plaje, respectiv 80 % din deșeurile marine;

| S. | întrucât practic orice tip de material plastic poate fi găsit în ocean de la Marea insulă de gunoaie din Pacific, care cuprinde cel puțin 79 000 de tone de plastic plutitor pe o suprafață de 1,6 milioane de kilometri pătrați, până la cele mai îndepărtate regiuni ale planetei, precum fundul oceanului situat la mari adâncimi și regiunea arctică; |
| --- | --- |

S.

întrucât practic orice tip de material plastic poate fi găsit în ocean de la Marea insulă de gunoaie din Pacific, care cuprinde cel puțin 79 000 de tone de plastic plutitor pe o suprafață de 1,6 milioane de kilometri pătrați, până la cele mai îndepărtate regiuni ale planetei, precum fundul oceanului situat la mari adâncimi și regiunea arctică;

| T. | întrucât deșeurile marine afectează negativ inclusiv activitățile economice și lanțul alimentar uman; |
| --- | --- |

T.

întrucât deșeurile marine afectează negativ inclusiv activitățile economice și lanțul alimentar uman;

| U. | întrucât 90 % din totalitatea păsărilor marine înghit particule de materiale plastice; |
| --- | --- |

U.

întrucât 90 % din totalitatea păsărilor marine înghit particule de materiale plastice;

| V. | întrucât impactul deplin al deșeurilor de plastic asupra florei, faunei și a sănătății umane nu este încă înțeles pe deplin; întrucât consecințele catastrofice asupra vieții marine au fost documentate, peste 100 de milioane de animale marine fiind ucise anual de deșeurile de materiale plastice din ocean; |
| --- | --- |

V.

întrucât impactul deplin al deșeurilor de plastic asupra florei, faunei și a sănătății umane nu este încă înțeles pe deplin; întrucât consecințele catastrofice asupra vieții marine au fost documentate, peste 100 de milioane de animale marine fiind ucise anual de deșeurile de materiale plastice din ocean;

| W. | întrucât soluțiile utilizate pentru gestionarea deșeurilor de materiale plastice din mediul marin nu pot fi separate de strategia globală privind materialele plastice; întrucât articolul 48 din Regulamentul privind controlul pescuitului (11), care conține măsuri menite să promoveze recuperarea uneltelor de pescuit pierdute, reprezintă un pas în direcția potrivită, însă domeniul de aplicare al acestuia este prea limitat, deoarece statele membre sunt autorizate să scutească marea majoritate a navelor de pescuit de la această obligație, iar punerea în aplicare a cerințelor în materie de raportare este în continuare deficitară; |
| --- | --- |

W.

întrucât soluțiile utilizate pentru gestionarea deșeurilor de materiale plastice din mediul marin nu pot fi separate de strategia globală privind materialele plastice; întrucât articolul 48 din Regulamentul privind controlul pescuitului (11), care conține măsuri menite să promoveze recuperarea uneltelor de pescuit pierdute, reprezintă un pas în direcția potrivită, însă domeniul de aplicare al acestuia este prea limitat, deoarece statele membre sunt autorizate să scutească marea majoritate a navelor de pescuit de la această obligație, iar punerea în aplicare a cerințelor în materie de raportare este în continuare deficitară;

| X. | întrucât se analizează posibilitatea acordării de finanțare din fondurile de cooperare teritorială europeană (CTE) pentru proiecte desfășurate în Marea Adriatică, precum noi instrumente de guvernanță și bune practici vizând să atenueze și, dacă este posibil, să elimine fenomenul de abandonare a uneltelor de pescuit, dar și pentru a conferi flotelor de pescuit un nou rol de „santinele ale mării”; |
| --- | --- |

X.

întrucât se analizează posibilitatea acordării de finanțare din fondurile de cooperare teritorială europeană (CTE) pentru proiecte desfășurate în Marea Adriatică, precum noi instrumente de guvernanță și bune practici vizând să atenueze și, dacă este posibil, să elimine fenomenul de abandonare a uneltelor de pescuit, dar și pentru a conferi flotelor de pescuit un nou rol de „santinele ale mării”;

| Y. | întrucât statele membre ale UE sunt semnatare ale Convenției internaționale pentru prevenirea poluării de către nave (Convenția MARPOL) și ar trebui să urmărească punerea în aplicare deplină a dispozițiilor acesteia; |
| --- | --- |

Y.

întrucât statele membre ale UE sunt semnatare ale Convenției internaționale pentru prevenirea poluării de către nave (Convenția MARPOL) și ar trebui să urmărească punerea în aplicare deplină a dispozițiilor acesteia;

| Z. | întrucât pescuitul-fantomă are loc atunci când organismele marine se prind, se încurcă, se rănesc, se înfometează și mor în plasele de pescuit, capcanele și paragatele pierdute sau abandonate, care nu sunt biodegradabile; întrucât fenomenul „pescuitului-fantomă” este cauzat de pierderea și abandonarea uneltelor de pescuit; întrucât Regulamentul privind controlul pescuitului include dispoziții privind marcajul obligatoriu al uneltelor de pescuit, precum și privind notificarea și recuperarea uneltelor pierdute; întrucât unii pescari aduc înapoi în porturi, din proprie inițiativă, plasele de pescuit pierdute pe care le recuperează din mare; |
| --- | --- |

Z.

întrucât pescuitul-fantomă are loc atunci când organismele marine se prind, se încurcă, se rănesc, se înfometează și mor în plasele de pescuit, capcanele și paragatele pierdute sau abandonate, care nu sunt biodegradabile; întrucât fenomenul „pescuitului-fantomă” este cauzat de pierderea și abandonarea uneltelor de pescuit; întrucât Regulamentul privind controlul pescuitului include dispoziții privind marcajul obligatoriu al uneltelor de pescuit, precum și privind notificarea și recuperarea uneltelor pierdute; întrucât unii pescari aduc înapoi în porturi, din proprie inițiativă, plasele de pescuit pierdute pe care le recuperează din mare;

| AA. | întrucât, deși este greu să se evalueze cu precizie contribuția exactă a sectorului acvaculturii la acumularea de deșeuri în mediul marin, se estimează că materialele plastice și microplasticele reprezintă 80 % din deșeurile din mediul marin și că aproximativ 20 %-40 % din deșeurile de materiale plastice din mediul marin sunt legate parțial de activitățile întreprinse de om pe mare, inclusiv de activitățile navelor de transport comercial și ale navelor de croazieră, restul provenind de pe uscat, și întrucât, potrivit unui studiu recent al FAO (12), aproximativ 10 % din aceste deșeuri sunt reprezentate de unelte de pescuit pierdute și aruncate în mare; întrucât uneltele de pescuit pierdute și abandonate reprezintă o componentă a deșeurilor de materiale plastice din mediul marin și întrucât, conform estimărilor, 94 % din materialele plastice care ajung în oceane se depun pe fundul mării, fapt ce creează necesitatea utilizării Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) pentru a-i determina pe pescari să participe direct la programele de „pescuire a deșeurilor marine”, în schimbul plății unor sume de bani sau prin utilizarea altor stimulente de natură financiară și materială; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, deși este greu să se evalueze cu precizie contribuția exactă a sectorului acvaculturii la acumularea de deșeuri în mediul marin, se estimează că materialele plastice și microplasticele reprezintă 80 % din deșeurile din mediul marin și că aproximativ 20 %-40 % din deșeurile de materiale plastice din mediul marin sunt legate parțial de activitățile întreprinse de om pe mare, inclusiv de activitățile navelor de transport comercial și ale navelor de croazieră, restul provenind de pe uscat, și întrucât, potrivit unui studiu recent al FAO (12), aproximativ 10 % din aceste deșeuri sunt reprezentate de unelte de pescuit pierdute și aruncate în mare; întrucât uneltele de pescuit pierdute și abandonate reprezintă o componentă a deșeurilor de materiale plastice din mediul marin și întrucât, conform estimărilor, 94 % din materialele plastice care ajung în oceane se depun pe fundul mării, fapt ce creează necesitatea utilizării Fondului european pentru pescuit și afaceri maritime (FEPAM) pentru a-i determina pe pescari să participe direct la programele de „pescuire a deșeurilor marine”, în schimbul plății unor sume de bani sau prin utilizarea altor stimulente de natură financiară și materială;

| AB. | întrucât între 75 000 și 300 000 de tone de microplastice sunt eliberate în mediu în UE în fiecare an, inclusiv microplastice care sunt adăugate intenționat produselor din plastic, microplastice eliberate în timpul utilizării produselor și cele rezultate în urma degradării produselor din plastic; |
| --- | --- |

AB.

întrucât între 75 000 și 300 000 de tone de microplastice sunt eliberate în mediu în UE în fiecare an, inclusiv microplastice care sunt adăugate intenționat produselor din plastic, microplastice eliberate în timpul utilizării produselor și cele rezultate în urma degradării produselor din plastic;

| AC. | întrucât microplasticele și particulele nanometrice creează provocări specifice de politică publică; |
| --- | --- |

AC.

întrucât microplasticele și particulele nanometrice creează provocări specifice de politică publică;

| AD. | întrucât microplasticele se găsesc în 90 % din apa îmbuteliată; |
| --- | --- |

AD.

întrucât microplasticele se găsesc în 90 % din apa îmbuteliată;

| AE. | întrucât solicitarea Comisiei adresată Agenției Europene pentru Produse Chimice de a examina baza științifică pentru restricționarea utilizării microplasticului adăugat intenționat la produsele de consum sau la cele pentru uz profesional este binevenită; |
| --- | --- |

AE.

întrucât solicitarea Comisiei adresată Agenției Europene pentru Produse Chimice de a examina baza științifică pentru restricționarea utilizării microplasticului adăugat intenționat la produsele de consum sau la cele pentru uz profesional este binevenită;

| AF. | întrucât solicitarea Comisiei adresată ECHA de a pregăti o propunere pentru o eventuală restricționare a plasticului oxodegradabil este binevenită; |
| --- | --- |

AF.

întrucât solicitarea Comisiei adresată ECHA de a pregăti o propunere pentru o eventuală restricționare a plasticului oxodegradabil este binevenită;

| AG. | întrucât potrivit articolului 311 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), introducerea de noi resurse proprii face obiectul unei proceduri legislative speciale care presupune unanimitate în rândul statelor membre și consultarea Parlamentului, |
| --- | --- |

AG.

întrucât potrivit articolului 311 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), introducerea de noi resurse proprii face obiectul unei proceduri legislative speciale care presupune unanimitate în rândul statelor membre și consultarea Parlamentului,

Observații generale

| 1. | salută comunicarea Comisiei intitulată „O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară” (COM(2018)0028) care reprezintă un pas înainte în tranziția UE de la o economie liniară la o economie circulară; recunoaște că plasticul are un rol util în economia noastră și în viața noastră de zi cu zi, dar în același timp prezintă și dezavantaje semnificative; consideră că principala provocare este, prin urmare, aceea de a gestiona materialele plastice într-un mod sustenabil de-a lungul întregului lanț valoric și de a schimba, astfel, modul în care producem și utilizăm materialele plastice, prin aceasta păstrând valoarea în economia noastră, fără însă a dăuna mediului, climei și sănătății publice; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că prevenirea, astfel cum este definită în Directiva-cadru privind deșeurile, a deșeurilor de materiale plastice încă de la început ar trebui să fie prima prioritate în conformitate cu ierarhia deșeurilor; consideră, în plus, că îmbunătățirea drastică a performanței noastre de reciclare a materialelor plastice este, de asemenea, esențială pentru sprijinirea creșterii economice sustenabile, precum și pentru protejarea mediului și a sănătății publice; invită toate părțile interesate să considere că recenta interdicție impusă de China privind importurile de deșeuri plastice este o oportunitate pentru a realiza investiții în prevenirea deșeurilor plastice, inclusiv prin stimularea reutilizării și a proiectării de produse circulare, și pentru a realiza investiții în instalații de colectare, sortare și reciclare de ultimă generație în UE; este de opinie că schimburile de cele mai bune practici în această privință este important, mai ales pentru IMM-uri; |
| --- | --- |

2.

| 3. | este convins că strategia privind materialele plastice ar trebui să constituie, de asemenea, o pârghie pentru a stimula modele de afaceri, de producție și de consum noi, inteligente, sustenabile și circulare care să acopere întregul lanț valoric în conformitate cu obiectivul de dezvoltare durabilă nr. 12 al ONU privind consumul și producția durabile și prin internalizarea costurilor externe; invită Comisia să promoveze în acest scop legăturile clare între politicile Uniunii privind deșeurile, substanțele chimice și produsele, inclusiv prin dezvoltarea unor cicluri de materiale netoxice, astfel cum se prevede în cel de al 7-lea program de acțiune pentru mediu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | invită Comisia să stabilească o politică pentru perioada de după 2020 pentru economia circulară și pentru bioeconomie bazată pe un pilon puternic de cercetare și inovare și să se asigure că în noul cadru financiar multianual (CFM) vor fi disponibile creditele de angajament necesare; subliniază în special importanța cercetării în vederea dezvoltării de soluții inovatoare și pentru a înțelege impactul macro-, micro- și nanoplasticelor asupra ecosistemelor și asupra sănătății umane; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că materialele plastice sunt diverse și au o varietate de aplicații, astfel că este necesară o abordare specifică, de multe ori în funcție de produs, pentru diferitele lanțuri valorice, cu o combinație diversă de soluții ținând seama de impactul asupra mediului, de alternativele existente, de cerințele locale și regionale și asigurând faptul că sunt îndeplinite nevoile funcționale; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că sunt necesare acțiuni comune și coordonate ale tuturor părților interesate de-a lungul întregului lanț valoric, inclusiv la nivelul consumatorilor, pentru a reuși și pentru a obține un rezultat care este avantajos pentru economie, pentru mediu, pentru climă și pentru sănătate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că reducerea generării de deșeuri este o responsabilitate partajată, iar convertirea preocupării generale legate de deșeurile plastice într-o responsabilitate publică continuă să fie o provocare importantă; scoate în evidență faptul că dezvoltarea unor noi modele de consum prin stimularea schimbării comportamentului consumatorilor este esențială în acest sens; solicită sensibilizarea în mai mare măsură a consumatorilor cu privire la impactul poluării cu deșeuri plastice, la importanța prevenirii și la gestionarea adecvată a deșeurilor, precum și cu privire la alternativele existente; |
| --- | --- |

7.

De la proiectarea pentru reciclare la proiectarea pentru circularitate

| 8. | invită autoritățile competente din statele membre să se asigure că întregul acquis privind produsele și deșeurile este pus în aplicare integral și rapid și respectat; subliniază că, în UE, doar 30 % din deșeurile de plastic sunt colectate pentru a fi reciclate, ceea ce duce la o risipă enormă de resurse; subliniază că materialele plastice nu vor mai fi acceptate de depozitele de deșeuri începând din 2030 și că statele membre trebuie să își gestioneze deșeurile de materiale plastice în conformitate cu dispozițiile stabilite în Directiva 2008/98/CE; reafirmă că statele membre ar trebui să utilizeze instrumentele economice și alte măsuri în vederea acordării de stimulente pentru aplicarea ierarhiei deșeurilor; subliniază importanța instalațiilor separate de colectare și sortare pentru a permite reciclarea de înaltă calitate și pentru a stimula utilizarea de materii prime secundare de calitate; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită toate părțile interesate din industrie să înceapă să întreprindă acțiuni concrete pentru a se asigura că, cel târziu până în 2030, toate materialele plastice ale ambalajelor sunt reutilizabile sau reciclabile într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor, pentru a-și cupla identitatea de marcă de modele de afaceri sustenabile și circulare și pentru a-și utiliza puterea de marketing în scopul de a promova și stimula modele de consum sustenabile și circulare; invită Comisia să monitorizeze și să evalueze evoluțiile, să promoveze cele mai bune practici și să verifice mențiunile legate de mediu pentru a evita dezinformarea ecologică; |
| --- | --- |

9.

| 10. | este de opinie că societatea civilă ar trebui să fie implicată și informată în mod corespunzător, astfel încât să poată trage la răspundere industria pentru angajamentele și obligațiile sale; |
| --- | --- |

10.

| 11. | îndeamnă Comisia să își îndeplinească obligația de a revizui și consolida cerințele esențiale din Directiva privind ambalajele și deșeurile de ambalaje până la sfârșitul anului 2020, ținând seama de proprietățile relative ale diferitelor ambalaje pe baza evaluărilor ciclului de viață, abordând în special prevenirea și proiectarea pentru circularitate; invită Comisia să prezinte cerințe clare, implementabile și eficace, inclusiv în ceea ce privește ambalajele din plastic reutilizabile și reciclabile într-o manieră eficientă din punctul de vedere al costurilor, precum și ambalajele excesive; |
| --- | --- |

11.

| 12. | invită Comisia să aplice principiul utilizării eficiente a resurselor și al circularității pe plan general, inclusiv rolul important pe care materialele, produsele și sistemele circulare îl pot juca, și pentru articolele din plastic care nu sunt ambalaje; consideră că acest lucru poate fi realizat, printre altele, prin răspunderea extinsă a producătorilor, prin elaborarea unor standarde pentru produse, prin realizarea unor evaluări de-a lungul întregului ciclu de viață, prin extinderea cadrului legislativ al proiectării ecologice pentru a include toate categoriile principale de produse din plastic, prin adoptarea unor dispoziții de etichetare ecologică și prin punerea în aplicare a metodei amprentei de mediu a produselor; |
| --- | --- |

12.

Crearea unei veritabile piețe unice pentru materialele plastice reciclate

| 13. | remarcă faptul că există diverse motive pentru gradul redus de utilizare a materialelor plastice reciclate în UE, ca urmare, printre altele, a prețurilor scăzute ale combustibililor fosili din cauză de subvenții, lipsă de încredere și deficitul de surse de aprovizionare de înaltă calitate; subliniază că este necesară o piață internă stabilă pentru materii prime secundare pentru a asigura tranziția către o economie circulară; invită Comisia să elimine barierele cu care se confruntă această piață și să creeze condiții de concurență echitabile; |
| --- | --- |

13.

Standardele de calitate și verificarea

| 14. | invită Comisia să prezinte cât mai curând posibil standarde de calitate pentru a crea un climat de încredere și pentru a stimula piața pentru materiale plastice secundare; îndeamnă Comisia ca, la elaborarea acestor standarde de calitate, să țină seama de diferitele grade de reciclare care sunt compatibile cu funcționalitatea diverselor produse, garantând totodată sănătatea publică, siguranța alimentară si protecția mediului; invită Comisia să asigure utilizarea în condiții de siguranță a materialelor reciclate în materialele care intră în contact cu produsele alimentare și să stimuleze inovarea; |
| --- | --- |

14.

| 15. | solicită Comisiei să țină seama de cele mai bune practici legate de certificarea independentă de către terți și să încurajeze certificarea materialelor reciclate, deoarece verificarea este esențială pentru a stimula încrederea industriei și a consumatorilor în materialele reciclate; |
| --- | --- |

15.

Conținutul de materiale reciclate

| 16. | invită toți actorii din industrie să transforme angajamentele publice de a crește absorbția de materiale plastice reciclate în promisiuni formale și să întreprindă acțiuni concrete; |
| --- | --- |

16.

| 17. | crede că s-ar putea să fie necesare norme obligatorii privind conținutul de materiale reciclate, cu scopul de a stimula absorbția de materii prime secundare, în măsura în care piețele pentru materiale reciclate încă nu funcționează; invită Comisia să analizeze posibilitatea introducerii unor cerințe privind conținutul minim reciclat pentru anumite produse din plastic introduse pe piața UE, respectând totodată cerințele în materie de siguranță a alimentelor; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită statele membre să aibă în vedere introducerea unei taxe pe valoarea adăugată (TVA) reduse în cazul produselor care conțin materiale reciclate; |
| --- | --- |

18.

Achizițiile circulare

| 19. | subliniază că achizițiile constituie un instrument esențial în cadrul tranziției către o economie circulară, deoarece au puterea de a stimula inovarea în modelele de afaceri și de a promova produsele și serviciile eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor; scoate în evidență rolul autorităților locale și regionale în această privință; invită Comisia să înființeze o rețea UE de învățare în domeniul achizițiilor circulare cu scopul de a valorifica învățămintele trase din proiectele-pilot; este de opinie că aceste acțiuni voluntare ar trebui să pregătească terenul, pe baza unor evaluări solide ale impactului, pentru norme obligatorii ale UE în materie de achiziții publice circulare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită statele membre să elimine treptat toate măsurile de stimulare cu caracter potențial negativ care se opun eforturilor de a atinge cele mai înalte niveluri posibile de reciclare a materialelor plastice; |
| --- | --- |

20.

Interfața deșeuri - substanțe chimice

| 21. | invită autoritățile competente din statele membre să optimizeze controalele privind materialele și produsele importate pentru a asigura și a impune respectarea legislației UE privind substanțele chimice și produsele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | face referire la rezoluția Parlamentului European cu privire la punerea în aplicare a pachetului de măsuri privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legislația privind substanțele chimice, produsele și deșeurile; |
| --- | --- |

22.

Prevenirea generării de deșeuri de materiale plastice

Materialele plastice de unică folosință

| 23. | remarcă faptul că nu există un panaceu pentru a elimina efectele dăunătoare ale materialelor plastice de unică folosință asupra mediului și crede că este nevoie, așadar, de o combinație de măsuri voluntare și de reglementare, precum și de o schimbare a gradului de conștientizare, a comportamentului și a participării consumatorilor, pentru a soluționa această chestiune complexă; |
| --- | --- |

23.

| 24. | ia act de acțiunile deja întreprinse în unele state membre și salută, prin urmare, propunerea Comisiei privind un cadru legislativ specific pentru reducerea impactului anumitor produse din plastic asupra mediului, în special al produselor din plastic de unică folosință; consideră că această propunere ar trebui să contribuie la o reducere semnificativă a deșeurilor marine, din care peste 80 % îl reprezintă plasticul, contribuind, astfel, la obiectivul Agendei 2030 pentru dezvoltare durabilă de a preveni și reduce semnificativ toate tipurile de poluare marină; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că este important ca acest cadru să le ofere autorităților competente din statele membre un set de măsuri ambițioase care să fie compatibile cu integritatea pieței unice, exercitând un impact socioeconomic și ecologic tangibil și pozitiv și furnizându-le consumatorilor funcționalitatea necesară; |
| --- | --- |

25.

| 26. | recunoaște că reducerea și restricționarea utilizării produselor din plastic de unică folosință poate crea oportunități pentru modele de afaceri sustenabile; |
| --- | --- |

26.

| 27. | face referire la lucrările în curs de desfășurare în cadrul procedurii legislative ordinare în ceea ce privește această propunere; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că există diferite căi pentru a atinge rate ridicate de colectare separată și reciclare și o reducere a volumului de deșeuri de materiale plastice, inclusiv sistemele de răspundere extinsă a producătorilor cu taxe modulate, sistemele de returnare a garanției și sensibilizarea în mai mare măsură a publicului; recunoaște meritele regimurilor consacrate din diferite state membre și potențialul schimburilor de cele mai bune practici între statele membre; subliniază că alegerea unui anumit sistem rămâne în atribuția autorității competente din statul membru; |
| --- | --- |

28.

| 29. | salută faptul că Directiva 94/62/CE prevede instituirea de către statele membre a sistemelor obligatorii de răspundere extinsă a producătorilor pentru toate ambalajele până la sfârșitul anului 2024 și invită Comisia să evalueze posibilitatea extinderii acestei obligații la alte produse din plastic în conformitate cu articolele 8 și 8a din Directiva 2008/98/CE; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ia act de propunerea Comisiei privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (COM(2018)0325) referitoare la o contribuție bazată pe deșeurile de ambalaje din plastic nereciclate; subliniază că efectul de orientare al unei posibile contribuții trebuie să fie coerent cu ierarhia deșeurilor; subliniază, prin urmare, că ar trebui să aibă prioritate prevenirea generării de deșeuri; |
| --- | --- |

30.

| 31. | invită Comisia și statele membre să se alăture și să sprijine coaliția internațională de reducere a poluării cu pungi de plastic lansată la COP 22 de la Marrakesh în noiembrie 2016; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că supermarketurile joacă un rol esențial în reducerea plasticului de unică folosință în UE; salută inițiativele, precum raioanele de supermarket fără materiale plastice, care oferă supermarketurilor oportunitatea de a testa biomateriale compostabile, ca alternative la ambalajele de plastic; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută propunerea Comisiei de directivă privind instalațiile portuare de preluare a deșeurilor (COM(2018)0033), care urmărește să reducă semnificativ sarcina și costurile pentru pescari când aceștia aduc înapoi în port unelte de pescuit și deșeuri din materiale plastice; subliniază rolul important pe care îl pot juca pescarii, în special prin colectarea deșeurilor din plastic de pe mare în timpul activității lor de pescuit și aducerea acestora înapoi în port pentru a fi supuse gestionării corespunzătoare a deșeurilor; subliniază că Comisia și statele membre ar trebui să ofere stimulente pentru această activitate, astfel încât pescarii să nu fie taxați pentru tratarea acestora; |
| --- | --- |

33.

| 34. | regretă faptul că punerea în aplicare a dispozițiilor articolului 48 alineatul (3) din Regulamentul privind controlul pescuitului referitoare la obligațiile de recuperare și raportare a uneltelor de pescuit pierdute nu a figurat în raportul Comisiei din 2017 de evaluare și punere în aplicare; subliniază nevoia de a realiza o evaluare detaliată a punerii în aplicare a cerințelor prevăzute de Regulamentul privind controlul pescuitului în ceea ce privește uneltele de pescuit; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia, statele membre și regiunile să sprijine planurile de colectare a deșeurilor din mediul marin cu implicarea navelor de pescuit, dacă este posibil, și să creeze instalații portuare de preluare și eliminare a deșeurilor marine, precum și un sistem de reciclare a plaselor de pescuit ajunse la finalul ciclului de viață; invită Comisia și statele membre să folosească recomandările din Orientările voluntare ale FAO privind marcajul uneltelor de pescuit, colaborând îndeaproape cu sectorul pescuitului pentru a combate pescuitul-fantomă; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia, statele membre și regiunile să îmbunătățească sistemul de colectare a datelor în ceea ce privește deșeurile de materiale plastice din mediul marin prin instituirea și punerea în aplicare a unui sistem obligatoriu la nivelul UE de raportare digitală cu privire la uneltele pierdute de navele de pescuit individuale în vederea sprijinirii acțiunilor de recuperare, utilizând date din bazele de date regionale, să partajeze informații prin intermediul unei baze de date europene gestionate de Agenția Europeană pentru Controlul Pescuitului sau să dezvolte SafeSeaNet într-un sistem la nivelul UE, ușor de utilizat, care să le permită pescarilor să semnaleze uneltele pierdute; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază faptul că statele membre trebuie să depună mai multe eforturi pentru a elabora strategii și planuri de reducere a abandonării uneltelor de pescuit pe mare, inclusiv prin granturi FEPAM, precum și cu sprijinul fondurilor structurale și al CTE și cu implicarea activă necesară a regiunilor; |
| --- | --- |

37.

Materialele plastice bazate pe materii biologice, biodegradabilitatea și compostabilitatea

| 38. | sprijină ferm demersul Comisiei de a prezenta standarde suplimentare, norme armonizate și definiții clare în ceea ce privește conținutul de materii biologice, biodegradabilitatea (proprietate independentă de materia primă) și compostabilitatea, pentru a înlătura concepțiile greșite și neînțelegerile existente și pentru a le oferi consumatorilor informații clare; |
| --- | --- |

38.

| 39. | scoate în evidență faptul că promovarea unei bioeconomii sustenabile poate contribui la scăderea dependenței Europei de materiile prime importate; subliniază rolul potențial al materialelor plastice bazate pe materii biologice și biodegradabile, atunci când se demonstrează că acestea sunt benefice din perspectiva ciclului de viață; consideră că biodegradabilitatea trebuie să fie evaluată în condiții relevante, conforme cu realitatea; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că materialele plastice biodegradabile și compostabile pot sprijini tranziția către o economie circulară, însă nu pot fi considerate un remediu universal împotriva deșeurilor marine și nici nu ar trebui să confere legitimitate aplicațiilor inutile de unică folosință; invită, așadar, Comisia să elaboreze criterii clare privind produsele și aplicațiile utile compuse din materiale plastice biodegradabile, inclusiv ambalajele și aplicațiile din domeniul agriculturii; solicită să se realizeze investiții suplimentare în cercetare și dezvoltare în acest domeniu; subliniază că materialele plastice biodegradabile și nebiodegradabile trebuie tratate diferit, în vederea unei gestionări adecvate a deșeurilor; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că materialele plastice bazate pe materii biologice oferă un potențial de diferențiere parțială a materiilor prime și solicită să se realizeze investiții suplimentare în C&D în acest sens; ia act de faptul că există deja pe piață materiale inovatoare bazate pe materii biologice; subliniază necesitatea unui tratament neutru și egal pentru materialele de substituție; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită o interdicție totală în UE a materialelor plastice oxodegradabile până în 2020, deoarece acest tip de plastic nu se biodegradează complet, nu este compostabil, afectează în mod negativ reciclarea materialelor plastice tradiționale și nu oferă beneficii dovedite pentru mediu; |
| --- | --- |

42.

Microplasticele

| 43. | invită Comisia să introducă o interdicție privind microplasticele din produsele cosmetice, produsele de îngrijire personală, detergenți și produsele de curățat până în 2020; de asemenea, invită ECHA să realizeze o evaluare și, după caz, să facă pregătirile necesare pentru o interdicție a microplasticelor care sunt adăugate intenționat altor produse, ținând seama dacă sunt disponibile alternative viabile; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia să stabilească cerințe minime în legislația privind produsele pentru a reduce semnificativ eliberarea de microplastice la sursă, în special în cazul materialelor textile, pneurilor, vopselelor și mucurilor de țigări; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ia act de bunele practici în cazul Operation Clean Sweep și al diferitelor inițiative „pierderi zero de peleți”; consideră că există potențial pentru a reproduce aceste inițiative la nivelul UE și la nivel global; |
| --- | --- |

45.

| 46. | invită Comisia să investigheze sursele, distribuția, soarta și efectele macroplasticelor și microplasticelor în contextul tratării apelor uzate și al gestionării apelor pluviale în cadrul actualei verificări a adecvării Directivei-cadru privind apa și a Directivei privind inundațiile; solicită, în plus, autorităților competente din statele membre și Comisiei să asigure punerea în aplicare deplină și respectarea Directivei privind tratarea apelor uzate urbane și a Directivei-cadru „Strategia pentru mediul marin”; invită, de asemenea, Comisia să sprijine cercetările legate de tratarea nămolurilor de epurare și tehnologiile de epurare a apei; |
| --- | --- |

46.

Cercetare și inovare

| 47. | salută anunțul făcut de Comisie că se vor investi în plus 100 de milioane EUR în cadrul programului Orizont 2020 pentru a stimula investițiile în soluții eficiente din punctul de vedere al utilizării resurselor și circulare, cum ar fi opțiunile de prevenire și proiectare, diversificarea materiilor prime și tehnologiile inovatoare de reciclare precum reciclarea moleculară și chimică, dar și îmbunătățirea reciclării mecanice; subliniază potențialul inovator al întreprinderilor nou-înființate în acest sens; sprijină elaborarea unei agende strategice de cercetare pentru inovare privind circularitatea materialelor, cu accent deosebit pe plastic și pe materialele care conțin plastic și dincolo de ambalaje, în vederea orientării viitoarelor decizii de finanțare în cadrul Orizont Europa; remarcă faptul că va fi nevoie de finanțare adecvată pentru a stimula investițiile private; subliniază că parteneriatele public-privat pot contribui la accelerarea tranziției către o economie circulară; |
| --- | --- |

47.

| 48. | subliniază potențialul puternic de a conecta agenda digitală cu agenda privind economia circulară; subliniază necesitatea de a aborda barierele de reglementare în calea inovării și solicită Comisiei să examineze posibilele acorduri privind inovarea ale UE în concordanță cu îndeplinirea obiectivelor stabilite în strategia privind materialele plastice și în agenda mai amplă privind economia circulară; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia, statele membre și regiunile să sprijine utilizarea uneltelor de pescuit inovatoare prin încurajarea pescarilor „să dea la schimb” plasele de pescuit vechi și să adapteze plasele de pescuit existente cu sisteme de urmărire și senzori conectați la aplicații pentru telefoane inteligente, cu cipuri de identificare prin radiofrecvență și sisteme de urmărire pentru nave, astfel încât comandanții să își poată urmări mai bine plasele de pescuit și să le poată recupera, dacă este cazul; recunoaște rolul pe care îl poate juca tehnologia pentru a preveni ca deșeurile de plastic să ajungă în mare; |
| --- | --- |

49.

| 50. | solicită ca Orizont Europa să includă o „misiune de eliminare a plasticului din oceane”, pentru a folosi inovarea cu scopul de a reduce cantitatea de materiale plastice care ajung în mediul marin și de a colecta materialele plastice prezente în oceane; reamintește apelurile sale legate de combaterea deșeurilor marine (inclusiv prevenirea, sporirea nivelului de cunoștințe cu privire la oceane, sensibilizarea opiniei publice cu privire la provocarea ecologică reprezentată de poluarea cu materiale plastice și alte forme de deșeuri marine și campaniile de curățare precum pescuirea deșeurilor și curățarea plajelor) astfel cum se menționează în comunicarea comună a Comisiei și a Înaltei Reprezentante a Uniunii pentru afaceri externe și politica de securitate din 10 noiembrie 2016 privind guvernanța internațională a oceanelor: o agendă pentru viitorul oceanelor noastre (JOIN(2016)0049); solicită un dialog politic al UE privind deșeurile marine între factorii de decizie politică, părțile interesate și experți; |
| --- | --- |

50.

Acțiune globală

| 51. | invită UE să joace un rol proactiv în elaborarea unui Protocol global privind materialele plastice și să se asigure că diferitele angajamente asumate atât la nivelul UE, cât și la nivel global, pot fi urmărite într-o manieră integrată și transparentă; invită Comisia și statele membre să joace în mod activ rolul de lider în cadrul grupului de lucru creat de Adunarea Organizației Națiunilor Unite pentru mediu în decembrie 2017, pentru a elabora răspunsul internațional în vederea combaterii deșeurilor marine de plastic și a microplasticelor; subliniază că problemele legate de poluarea cu materiale plastice și capacitățile de gestionare a deșeurilor trebuie să facă parte din cadrul de politică externă al UE, având în vedere că o mare parte a deșeurilor de materiale plastice din oceane provine din țări din Asia și Africa; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită toate instituțiile UE, împreună cu sistemul de management de mediu și audit (EMAS) al UE, să se concentreze asupra prevenirii, să își controleze normele interne în materie de achiziții și practicile de gestionare a deșeurilor din plastic și să își reducă semnificativ volumul de deșeuri din plastic generate, în special înlocuind, reducând și restricționând obiectele din plastic de unică folosință; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  JO L 150, 14.6.2018, p. 93.

(2)  JO L 150, 14.6.2018, p. 100.

(3)  JO L 150, 14.6.2018, p. 109.

(4)  JO L 150, 14.6.2018, p. 141.

(5)  JO L 115, 6.5.2015, p. 11.

(6)  JO L 285, 31.10.2009, p. 10.

(7)  JO L 354, 28.12.2013, p. 171.

(8)  JO C 265, 11.8.2017, p. 65.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0287.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0004.

(11)  JO L 343, 22.12.2009, p. 1.

(12)  Abandoned, lost or otherwise discarded fishing gear (Uneltele de pescuit abandonate, pierdute sau aruncate în alt mod)

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/146 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/146

---

P8_TA(2018)0353

Opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a pachetului privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (2018/2589(RSP))

(2019/C 433/20)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolele 191 și 192 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitoare la protecția sănătății umane și la conservarea, protecția și îmbunătățirea calității mediului, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 191 și 192 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene referitoare la protecția sănătății umane și la conservarea, protecția și îmbunătățirea calității mediului,

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/851 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/851 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2008/98/CE privind deșeurile (1),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/849 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 2000/53/CE privind vehiculele scoase din uz, a Directivei 2006/66/CE privind bateriile și acumulatorii și deșeurile de baterii și acumulatori și a Directivei 2012/19/UE privind deșeurile de echipamente electrice și electronice (2),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/850 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/850 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 1999/31/CE privind depozitele de deșeuri (3),

| — | având în vedere Directiva (UE) 2018/852 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva (UE) 2018/852 a Parlamentului European și a Consiliului din 30 mai 2018 de modificare a Directivei 94/62/CE privind ambalajele și deșeurile de ambalaje (4),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 decembrie 2006 privind înregistrarea, evaluarea, autorizarea și restricționarea substanțelor chimice (REACH), de înființare a Agenției Europene pentru Produse Chimice (5),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (6),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind poluanții organici persistenți (POP) și de modificare a Directivei 79/117/CEE (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 850/2004 al Parlamentului European și al Consiliului din 29 aprilie 2004 privind poluanții organici persistenți (POP) și de modificare a Directivei 79/117/CEE (7),

| — | având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/125/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de instituire a unui cadru pentru stabilirea cerințelor în materie de proiectare ecologică aplicabile produselor cu impact energetic (8),

| — | având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” (9), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1386/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 20 noiembrie 2013 privind un Program general al Uniunii de acțiune pentru mediu până în 2020 „O viață bună, în limitele planetei noastre” (9),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 ianuarie 2018 cu privire la punerea în aplicare a pachetului privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (COM(2018)0032), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 ianuarie 2018 cu privire la punerea în aplicare a pachetului privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (COM(2018)0032),

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește Comunicarea Comisiei din 16 ianuarie 2018 cu privire la punerea în aplicare a pachetului privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (SWD(2018)0020); |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei care însoțește Comunicarea Comisiei din 16 ianuarie 2018 cu privire la punerea în aplicare a pachetului privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (SWD(2018)0020);

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 ianuarie 2018, intitulată „O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară”(COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 16 ianuarie 2018, intitulată „O strategie europeană pentru materialele plastice într-o economie circulară”(COM(2018)0028),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2018, intitulată „Raport General al Comisiei privind funcționarea REACH și revizuirea anumitor elemente – Concluzii și acțiuni”(COM(2018)0116), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 5 martie 2018, intitulată „Raport General al Comisiei privind funcționarea REACH și revizuirea anumitor elemente – Concluzii și acțiuni”(COM(2018)0116),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2016, intitulată „Planul de lucru pentru proiectarea ecologică pentru perioada 2016-2019”(COM(2016)0773), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 30 noiembrie 2016, intitulată „Planul de lucru pentru proiectarea ecologică pentru perioada 2016-2019”(COM(2016)0773),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 2 decembrie 2015, intitulată „Închiderea buclei – un plan de acțiune al UE pentru economia circulară”(COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 2 decembrie 2015, intitulată „Închiderea buclei – un plan de acțiune al UE pentru economia circulară”(COM(2015)0614),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011, intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere energetic”(COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 20 septembrie 2011, intitulată „Foaie de parcurs către o Europă eficientă din punct de vedere energetic”(COM(2011)0571),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la un ciclu de viață mai lung al produselor: beneficii pentru consumatori și întreprinderi (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 iulie 2017 referitoare la un ciclu de viață mai lung al produselor: beneficii pentru consumatori și întreprinderi (10),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare XXX a Comisiei privind acordarea unei autorizații de utilizare a ftalatului de bis(2-etilhexil) (DEHP) în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 25 noiembrie 2015 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare XXX a Comisiei privind acordarea unei autorizații de utilizare a ftalatului de bis(2-etilhexil) (DEHP) în conformitate cu Regulamentul (CE) nr. 1907/2006 al Parlamentului European și al Consiliului (11),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (12), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 iulie 2015 referitoare la utilizarea eficientă a resurselor: spre o economie circulară (12),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu (13), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 17 aprilie 2018 referitoare la punerea în aplicare a celui de Al șaptelea program de acțiune pentru mediu (13),

| — | având în vedere Convenția de la Basel privind controlul transportului peste frontiere al deșeurilor periculoase și al eliminării acestora, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Basel privind controlul transportului peste frontiere al deșeurilor periculoase și al eliminării acestora,

| — | având în vedere Convenția de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză aplicabilă anumitor produse chimice și pesticide periculoase care fac obiectul comerțului internațional, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Rotterdam privind procedura de consimțământ prealabil în cunoștință de cauză aplicabilă anumitor produse chimice și pesticide periculoase care fac obiectul comerțului internațional,

| — | având în vedere Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți, |
| --- | --- |

—

având în vedere Convenția de la Stockholm privind poluanții organici persistenți,

| — | având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei referitoare la punerea în aplicare a pachetului privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (O-000063/2018 – B8-0036/2018 și O-000064/2018 – B8-0037/2018)), |
| --- | --- |

—

având în vedere întrebările adresate Consiliului și Comisiei referitoare la punerea în aplicare a pachetului privind economia circulară: opțiuni pentru abordarea interfeței dintre legile privind substanțele chimice, produsele și deșeurile (O-000063/2018 – B8-0036/2018 și O-000064/2018 – B8-0037/2018)),

| — | având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de rezoluție a Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară,

| — | având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 128 alineatul (5) și articolul 123 alineatul (2) din Regulamentul său de procedură,

| A. | întrucât cel de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu prevede elaborarea unei strategii a Uniunii pentru un mediu netoxic, care să asigure reducerea la minimum a expunerii la substanțele chimice din produse, inclusiv din produsele importate, în vederea promovării ciclurilor de materiale netoxice, astfel încât deșeurile reciclate să poată fi utilizate ca sursă majoră și fiabilă de materii prime pentru Uniune; |
| --- | --- |

A.

întrucât cel de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu prevede elaborarea unei strategii a Uniunii pentru un mediu netoxic, care să asigure reducerea la minimum a expunerii la substanțele chimice din produse, inclusiv din produsele importate, în vederea promovării ciclurilor de materiale netoxice, astfel încât deșeurile reciclate să poată fi utilizate ca sursă majoră și fiabilă de materii prime pentru Uniune;

| B. | întrucât articolul 9 din Directiva (UE) 2018/851 prevede că măsurile adoptate de statele membre pentru a preveni generarea de deșeuri trebuie să reducă generarea de deșeuri, în special generarea de deșeuri care nu pot fi pregătite în vederea reutilizării sau a reciclării; |
| --- | --- |

B.

întrucât articolul 9 din Directiva (UE) 2018/851 prevede că măsurile adoptate de statele membre pentru a preveni generarea de deșeuri trebuie să reducă generarea de deșeuri, în special generarea de deșeuri care nu pot fi pregătite în vederea reutilizării sau a reciclării;

| C. | întrucât la articolul 9 din Directiva (UE) 2018/851 se prevede, de asemenea, că aceste măsuri trebuie să promoveze reducerea conținutului de substanțe periculoase din materiale și produse și să asigure faptul că orice furnizor al unui articol definit la articolul 3 punctul 33 din Regulamentul REACH pune la dispoziția Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) informații în conformitate cu articolul 33 alineatul (1) din respectivul regulament și că ECHA trebuie să creeze și să mențină o bază de date pentru ca datele să fie prezentate în acest context, precum și să ofere acces la această bază de date operatorilor pentru tratarea deșeurilor și, la cerere, consumatorilor; |
| --- | --- |

C.

întrucât la articolul 9 din Directiva (UE) 2018/851 se prevede, de asemenea, că aceste măsuri trebuie să promoveze reducerea conținutului de substanțe periculoase din materiale și produse și să asigure faptul că orice furnizor al unui articol definit la articolul 3 punctul 33 din Regulamentul REACH pune la dispoziția Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) informații în conformitate cu articolul 33 alineatul (1) din respectivul regulament și că ECHA trebuie să creeze și să mențină o bază de date pentru ca datele să fie prezentate în acest context, precum și să ofere acces la această bază de date operatorilor pentru tratarea deșeurilor și, la cerere, consumatorilor;

| D. | întrucât la articolul 10 alineatul (5) din Directiva (UE) 2018/851 se prevede, în cazul în care acest lucru este necesar pentru a se respecta obligația de pregătire pentru reutilizare, reciclare și alte operații de valorificare și pentru a se facilita sau îmbunătăți valorificarea, că statele membre trebuie să adopte măsurile necesare înainte sau în timpul valorificării pentru a se elimina substanțele periculoase, amestecurile și componentele provenite din deșeuri periculoase, pentru a fi tratate în conformitate cu articolele 4 și 13 din Directiva 2008/98/CE (14) privind deșeurile; |
| --- | --- |

D.

întrucât la articolul 10 alineatul (5) din Directiva (UE) 2018/851 se prevede, în cazul în care acest lucru este necesar pentru a se respecta obligația de pregătire pentru reutilizare, reciclare și alte operații de valorificare și pentru a se facilita sau îmbunătăți valorificarea, că statele membre trebuie să adopte măsurile necesare înainte sau în timpul valorificării pentru a se elimina substanțele periculoase, amestecurile și componentele provenite din deșeuri periculoase, pentru a fi tratate în conformitate cu articolele 4 și 13 din Directiva 2008/98/CE (14) privind deșeurile;

| E. | întrucât la articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 850/2004 se prevede că trebuie să fie interzise operațiunile de eliminare sau de valorificare care pot conduce la valorificarea, reciclarea, reclamarea sau reutilizarea substanțelor prevăzute de anexa IV (POP), |
| --- | --- |

E.

întrucât la articolul 7 alineatul (3) din Regulamentul (CE) nr. 850/2004 se prevede că trebuie să fie interzise operațiunile de eliminare sau de valorificare care pot conduce la valorificarea, reciclarea, reclamarea sau reutilizarea substanțelor prevăzute de anexa IV (POP),

Considerații generale

| 1. | salută comunicarea Comisiei și documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 16 ianuarie 2018, precum și procesul de consultare, dar așteaptă măsuri rapide pentru a se încerca să se soluționeze problemele legate de „interfață”; sprijină viziunea globală prezentată de Comisie, conformă obiectivelor celui de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | consideră că principalul obiectiv al Comisiei ar trebui să fie împiedicarea substanțelor chimice periculoase să intre în ciclul materialelor, astfel încât legile de punere în aplicare a politicilor în domeniul deșeurilor și al substanțelor chimice să fie pe deplin coerente, precum și asigurarea unei puneri în aplicare mai bune a legislației în vigoare, concomitent cu eliminarea acestor lacune de reglementare care ar putea reprezenta obstacole în calea unei economii circulare durabile a UE, în special în ceea ce privește articolele importate; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că într-o economie circulară adevărată produsele trebuie să fie proiectate pentru durabilitatea și potențialul de îmbunătățire, reparare, reutilizare și reciclare, precum și cu o utilizare minimă de substanțe care prezintă motive de îngrijorare; |
| --- | --- |

3.

| 4. | reiterează faptul că tranziția către o economie circulară necesită aplicarea strictă a ierarhiei deșeurilor și, dacă este posibil, eliminarea treptată a substanțelor care prezintă motive de îngrijorare, în special atunci când există sau urmează a fi elaborate alternative mai sigure, astfel încât să se asigure dezvoltarea de cicluri de materiale netoxice, care vor facilita reciclarea și care sunt esențiale pentru dezvoltarea sănătoasă a unei piețe funcționale a materiilor prime secundare; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită Comisia să elaboreze fără întârziere o strategie a Uniunii privind un mediu netoxic, astfel cum se prevede în cel de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | invită Comisia și statele membre, în strânsă colaborare cu ECHA, să își intensifice activitățile de reglementare cu scopul de a promova înlocuirea substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită și de a restricționa substanțele care prezintă riscuri inacceptabile la adresa sănătății umane sau a mediului, în contextul REACH sau al legislației specifice privind sectorul sau produsele, astfel încât deșeurile reciclate să poată fi utilizate ca o sursă majoră și fiabilă de materii prime în Uniune; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază necesitatea de a găsi soluții locale, naționale, regionale și europene prin implicarea tuturor părților interesate, în vederea detectării și eliminării substanțelor chimice care prezintă motive de îngrijorare din fluxurile de reciclare; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită întreprinderile să adopte fără rezerve o abordare holistică orientată spre viitor față de gestionarea modernă a substanțelor chimice, profitând de ocazia de a înlocui substanțele toxice în produse și lanțuri de aprovizionare, accelerând inovarea pieței și asigurându-și un rol de lider în cadrul acesteia; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că punerea în aplicare a legislației privind substanțele chimice, produsele și deșeurile poate reprezenta o provocare pentru întreprinderile mici și mijlocii (IMM-uri); subliniază că situația lor specifică ar trebui să fie luată în considerare atunci când se iau măsuri, fără a afecta nivelul de protecție a sănătății umane și a mediului; subliniază necesitatea unor informații clare și ușor accesibile pentru a se asigura că IMM-urile îndeplinesc condițiile prealabile necesare pentru a se conforma pe deplin întregii legislații din acest domeniu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră că, în cazul în care există riscul ca actele legislative să se suprapună, este imperativ să se clarifice legăturile existente între acestea, să se asigure coerența și să se exploateze sinergiile posibile; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că, pentru a instaura încrederea publicului în siguranța materiilor prime secundare, este extrem de important să se garanteze o mai mare transparență privind prezența substanțelor care prezintă motive de îngrijorare în produsele de consum; subliniază că o mai mare transparență ar consolida și mai mult stimulentele pentru eliminarea treptată a utilizării substanțelor care prezintă motive de îngrijorare; |
| --- | --- |

11.

Informații insuficiente privind prezența substanțelor care prezintă motive de îngrijorare în produse și în deșeuri

| 12. | consideră că substanțele care prezintă motive de îngrijorare sunt cele care îndeplinesc criteriile prevăzute la articolul 57 din Regulamentul REACH de clasificare ca și substanțe care prezintă motive de îngrijorare deosebită, substanțe interzise în temeiul Convenției de la Stockholm (POP), substanțe specifice restricționate în articolele enumerate în anexa XVII la Regulamentul REACH și ca și substanțe specifice reglementate de legislația specifică privind sectorul/produsele; |
| --- | --- |

12.

| 13. | solicită din nou Comisiei să își îndeplinească angajamentele de a proteja sănătatea cetățenilor și mediul de perturbatorii endocrini; se așteaptă ca Comisia să își prezinte fără întârziere strategia privind perturbatorii endocrini, pentru a reduce la minimum expunerea cetățenilor UE la aceștia, în afară de expunerea la pesticide și la biocide; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că toate substanțele care prezintă motive de îngrijorare trebuie să fie monitorizate cât de curând posibil și că informațiile referitoare la aceste substanțe, inclusiv compoziția și concentrația acestora, ar trebui să fie puse în întregime la dispoziția tuturor părților implicate în lanțul de aprovizionare, a reciclatorilor și a publicului, luând în considerare sistemele existente și opțiunea de a recurge la soluții de monitorizare specifice fiecărui sector; salută noile dispoziții care figurează la articolul 9 din Directiva (UE) 2018/851 privind deșeurile, ca un prim pas în această direcție; |
| --- | --- |

14.

| 15. | în acest context, invită statele membre și Comisia ca, în colaborare cu ECHA, să-și intensifice eforturile pentru a asigura că, până în 2020, toate substanțele relevante care prezintă motive de îngrijorare deosebită, inclusiv substanțele care îndeplinesc criteriul nivelului echivalent de îngrijorare, cum ar fi perturbatorii endocrini și substanțele sensibilizante, sunt incluse pe lista REACH a substanțelor candidate, astfel cum se prevede în cel de-al șaptelea program de acțiune pentru mediu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | consideră că, în conformitate cu cerințele actuale pentru importuri prevăzute de Regulamentul REACH, sistemul de monitorizare ar trebui să includă, de asemenea, toate produsele importate în Uniune care pot conține substanțe care prezintă motive de îngrijorare; în plus, precizează că este important să se abordeze chestiunea substanțelor neînregistrate din articolele importate; subliniază că este necesară o colaborare mai strânsă la nivel internațional referitoare la articolele importate, cu actori cum ar fi Programul Organizației Națiunilor Unite pentru Mediu (UNEP), țările terțe care se confruntă cu provocări similare legate de articolele importate și țările exportatoare; |
| --- | --- |

16.

| 17. | observă că, în conformitate cu concluziile celei de-a doua revizuiri a Regulamentului REACH, ar trebui îmbunătățită calitatea datelor privind substanțele chimice care prezintă riscuri, utilizarea acestora și expunerea la acestea din dosarele de înregistrare REACH; |
| --- | --- |

17.

| 18. | consideră că, în conformitate cu articolul 20 alineatul (2) din Regulamentul REACH (verificarea integralității înregistrărilor), ECHA nu ar trebui să acorde acces pe piață substanțelor chimice cu dosare de înregistrare incomplete și inadecvate și ar trebui să se asigure că informațiile necesare sunt generate cât mai curând posibil; reamintește că este esențial ca informațiile furnizate pentru dosarele de înregistrare să fie corecte, adecvate, fiabile, relevante și de încredere; solicită ECHA să își intensifice eforturile în contextul articolului 41 din Regulamentul REACH (verificarea conformității înregistrărilor), astfel încât să pună capăt situațiilor în care dosarele sunt neconforme și să se asigure că nu se permite accesul pe piață al substanțelor chimice ale căror dosare de înregistrare sunt neconforme-; invită solicitanții înregistrărilor și statele membre să își joace rolurile care le revin pentru a asigura faptul că dosarele de înregistrare REACH sunt conforme și actualizate; |
| --- | --- |

18.

Abordarea prezenței substanțelor care prezintă motive de îngrijorare în materialele reciclate

| 19. | subliniază că Uniunea trebuie să garanteze același nivel de protecție a sănătății umane și a mediului, indiferent dacă produsele sunt fabricate din materii prime sau recuperate; |
| --- | --- |

19.

| 20. | reiterează că, în conformitate cu ierarhia deșeurilor, prevenția are prioritate în fața reciclării și că, în consecință, reciclarea nu ar trebui să justifice perpetuarea utilizării substanțelor periculoase „moștenite”; |
| --- | --- |

20.

| 21. | consideră că toate materiile prime principale și secundare trebuie să fie, în principiu, supuse acelorași norme; subliniază, cu toate acestea, că nu este întotdeauna posibil să se asigure că materialele provenite din produse reciclate sunt perfect identice cu materiile prime principale; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că normele Uniunii ar trebui să garanteze că reciclarea materialelor nu presupune perpetuarea utilizării de substanțe periculoase; constată cu îngrijorare că actele legislative care interzic prezența unor substanțe chimice în produse, inclusiv în cele de import, sunt disparate, nu sunt nici sistematice, nici coerente și se aplică doar unui număr foarte redus de substanțe, produse și utilizări, adesea cu multe excepții; regretă că nu s-au făcut progrese în elaborarea unei strategii a Uniunii pentru un mediu netoxic, printre altele, pentru a reduce expunerea la substanțe care prezintă motive de îngrijorare conținute de produse; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că posibilitatea de reciclare a materialelor care conțin substanțe care prezintă motive de îngrijorare ar trebui avută în vedere numai atunci când nu există materiale de substituție care nu conțin substanțe care prezintă motive de îngrijorare; consideră că orice astfel de reciclare ar trebui să se desfășoare în circuite închise sau controlate, fără a pune în pericol sănătatea umană, inclusiv sănătatea lucrătorilor, sau mediul; |
| --- | --- |

23.

| 24. | speră că practicile inovatoare de reciclare vor contribui la decontaminarea deșeurilor care conțin substanțe care prezintă motive de îngrijorare; |
| --- | --- |

24.

| 25. | consideră că problema produselor care conțin „substanțe moștenite”ar trebui abordată prin intermediul unui sistem eficient de înregistrare, de monitorizare și de eliminare a deșeurilor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | întrucât peste 80 % din impactul unui produs asupra mediului se decide în etapa de proiectare, consideră că Directiva privind proiectarea ecologică și alte acte legislative specifice produselor ar trebui utilizate, pe lângă REACH, pentru a introduce cerințe în vederea înlocuirii substanțelor care prezintă motive de îngrijorare-; subliniază că utilizarea de substanțe de natură toxică sau substanțe care prezintă motive de îngrijorare, precum poluanții organici persistenți și perturbatorii endocrini, ar trebui să fie examinată în mod expres în funcție de criteriile extinse privind proiectarea ecologică, fără a aduce atingere altor cerințe juridice armonizate stabilite la nivelul Uniunii privind aceste substanțe; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază că este esențial să se asigure condiții de concurență echitabile între articolele produse din UE și cele importate; consideră că articolele produse în UE nu trebuie, în niciun caz, să fie dezavantajate; solicită, prin urmare, Comisiei să asigure utilizarea la timp a restricțiilor prevăzute de Regulamentul REACH și de alte acte legislative privind produsele, astfel încât atât produsele din UE, cât și produsele importate în UE să se supună acelorași norme-; subliniază, în special, că eliminarea treptată a substanțelor care prezintă motive de îngrijorare deosebită din sistemul de autorizare prevăzut de Regulamentul REACH sau înlocuirea acestor substanțe ar trebui să fie însoțită de restricții care se aplică concomitent; invită autoritățile competente din statele membre să efectueze mai multe controale ale materialelor importate, pentru a asigura conformitatea cu Regulamentul REACH și cu legislația referitoare la produse; |
| --- | --- |

27.

| 28. | subliniază că ar trebui să se îmbunătățească punerea în aplicare a legislației privind substanțele chimice și produsele la frontierele Uniunii Europene; |
| --- | --- |

28.

| 29. | este de părere că, pentru a trata chestiunea prezenței unor substanțe care prezintă motive de îngrijorare în materialele reciclate, ar fi oportun să se introducă un pașaport al produsului, ca instrument care să dezvăluie materialele și substanțele utilizate în produse; |
| --- | --- |

29.

Incertitudinile privind modul în care materialele pot înceta să fie considerate deșeuri

| 30. | subliniază că sunt necesare norme clare ale UE care să precizeze ce condiții trebuie să fie îndeplinite pentru a ieși din regimul deșeurilor, precum și criterii armonizate privind încetarea statutului de deșeu; consideră că astfel de norme clare ale UE trebuie să fie elaborate în așa fel încât să poată fi aplicate și de întreprinderile mici și mijlocii; |
| --- | --- |

30.

| 31. | consideră că ar trebui luate măsuri la nivelul UE pentru a atinge un grad mai mare de armonizare în ceea ce privește interpretarea și punerea în aplicare de către statele membre a dispozițiilor privind încetarea statutului de deșeu stabilite în Directiva-cadru privind deșeurile, în vederea facilitării utilizării materialelor recuperate in UE; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită statelor membre și Comisiei să coopereze pe deplin în ceea ce privește criteriile pentru încetarea statutului de deșeu; |
| --- | --- |

32.

Dificultățile în ceea ce privește aplicarea metodologiilor UE de clasificare a deșeurilor și impactul acestora asupra posibilității de reciclare a materialelor (materii prime secundare)

| 33. | consideră că normele pentru clasificarea deșeurilor ca periculoase sau nepericuloase ar trebui să fie coerente cu cele pentru clasificarea substanțelor și amestecurilor în conformitate cu Regulamentul CLP (privind clasificarea, etichetarea și ambalarea), ținând seama de caracteristicile deșeurilor și de modul în care sunt manipulate și, în continuare, salută noile orientări tehnice privind clasificarea deșeurilor; subliniază că este necesar să se dezvolte în continuare un cadru de clasificare pentru deșeuri și substanțe chimice care să includă punctele critice de evaluare care prezintă motive de îngrijorare deosebită, cum ar fi persistența ridicată, efectul perturbator asupra sistemului endocrin, bioacumularea sau neurotoxicitatea; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia, cu privire la clasificarea fluxurilor de deșeuri, să clarifice interpretarea corectă a Regulamentului CLP pentru a evita erori de clasificare a deșeurilor care conțin substanțe periculoase; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că lipsa de aplicare a legislației UE în domeniul deșeurilor este inacceptabilă și trebuie să fie abordată în mod prioritar, inclusiv prin rapoartele de țară cuprinse în cadrul evaluării periodice a punerii în aplicare a politicilor de mediu, dat fiind că este nevoie de o abordare mai coerentă între normele de clasificare a substanțelor chimice și normele de clasificare a deșeurilor; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia să revizuiască fără întârziere lista europeană a deșeurilor; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  JO L 150, 14.6.2018, p. 109.

(2)  JO L 150, 14.6.2018, p. 93.

(3)  JO L 150, 14.6.2018, p. 100.

(4)  JO L 150, 14.6.2018, p. 141.

(5)  JO L 396, 30.12.2006, p. 1.

(6)  JO L 353, 31.12.2008, p. 1.

(7)  JO L 158, 30.4.2004, p. 7.

(8)  JO L 285, 31.10.2009, p. 10.

(9)  JO L 354, 28.12.2013, p. 171.

(10)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0287.

(11)  JO C 366, 27.10.2017, p. 96.

(12)  JO C 265, 11.8.2017, p. 65.

(13)  Texte adoptate, P8_TA(2018)0100.

(14)  JO L 312, 22.11.2008, p. 3.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/153 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/153

---

P8_TA(2018)0354

Un plan de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM)

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la planul de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM) (2017/2254(INI))

(2019/C 433/21)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 168 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE),

| — | având în vedere Orientările din 2017 ale Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) privind utilizarea antimicrobienelor importante din punct de vedere medical la animalele de la care se obțin alimente, |
| --- | --- |

—

având în vedere Orientările din 2017 ale Organizației Mondiale a Sănătății (OMS) privind utilizarea antimicrobienelor importante din punct de vedere medical la animalele de la care se obțin alimente,

| — | având în vedere raportul Federației Veterinarilor din Europa din 29 februarie 2016, în care se furnizează răspunsuri la întrebări adresate de Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) și de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) cu privire la utilizarea antimicrobienelor la animalele de la care se obțin alimente (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Federației Veterinarilor din Europa din 29 februarie 2016, în care se furnizează răspunsuri la întrebări adresate de Agenția Europeană pentru Medicamente (EMA) și de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) cu privire la utilizarea antimicrobienelor la animalele de la care se obțin alimente (1),

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 17 iunie 2016 privind următoarele etape în cadrul unei abordări de tip „O singură sănătate” (One Health) pentru combaterea rezistenței la antimicrobiene, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 17 iunie 2016 privind următoarele etape în cadrul unei abordări de tip „O singură sănătate” (One Health) pentru combaterea rezistenței la antimicrobiene,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 17 iunie 2016 privind consolidarea echilibrului în sistemele farmaceutice din UE și din statele membre, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 17 iunie 2016 privind consolidarea echilibrului în sistemele farmaceutice din UE și din statele membre,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 6 iunie 2011 intitulate „Imunizarea copiilor: succese și provocări ale imunizării copiilor la nivel european și calea de urmat”, adoptate de miniștrii sănătății din statele membre ale UE, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 6 iunie 2011 intitulate „Imunizarea copiilor: succese și provocări ale imunizării copiilor la nivel european și calea de urmat”, adoptate de miniștrii sănătății din statele membre ale UE,

| — | având în vedere concluziile Consiliului din 6 decembrie 2014 privind vaccinările ca instrument eficace în domeniul sănătății publice, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Consiliului din 6 decembrie 2014 privind vaccinările ca instrument eficace în domeniul sănătății publice,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la asigurarea de îngrijiri medicale mai sigure în Europa: îmbunătățirea siguranței pacienților și combaterea rezistenței la antimicrobiene (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 mai 2015 referitoare la asigurarea de îngrijiri medicale mai sigure în Europa: îmbunătățirea siguranței pacienților și combaterea rezistenței la antimicrobiene (2),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la provocarea microbiană – amenințările tot mai mari reprezentate de rezistența la antimicrobiene (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 decembrie 2012 referitoare la provocarea microbiană – amenințările tot mai mari reprezentate de rezistența la antimicrobiene (3),

| — | având în vedere Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 2119/98/CE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia nr. 1082/2013/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 octombrie 2013 privind amenințările transfrontaliere grave pentru sănătate și de abrogare a Deciziei nr. 2119/98/CE (4),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 29 iunie 2017 privind „Un plan de acțiune european «O singură sănătate» (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM)” (COM(2017)0339), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 29 iunie 2017 privind „Un plan de acțiune european «O singură sănătate» (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM)” (COM(2017)0339),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la o nouă strategie privind bunăstarea animalelor pentru 2016-2020 (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 26 noiembrie 2015 referitoare la o nouă strategie privind bunăstarea animalelor pentru 2016-2020 (5),

| — | având în vedere Planul de acțiune global privind vaccinarea (PAGV) al OMS, aprobat de către cele 194 de state membre ale Adunării Mondiale a Sănătății în mai 2012, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune global privind vaccinarea (PAGV) al OMS, aprobat de către cele 194 de state membre ale Adunării Mondiale a Sănătății în mai 2012,

| — | având în vedere Planul de acțiune european privind vaccinarea (PAEV) al OMS pentru perioada 2015-2020, |
| --- | --- |

—

având în vedere Planul de acțiune european privind vaccinarea (PAEV) al OMS pentru perioada 2015-2020,

| — | având în vedere documentul de interes general intitulat „The Role of the European Food Safety Authority (EFSA) in the Fight against Antimicrobial Resistance (AMR)” [Rolul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) în lupta împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM)], publicat în revista Food Protection Trends în 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de interes general intitulat „The Role of the European Food Safety Authority (EFSA) in the Fight against Antimicrobial Resistance (AMR)” [Rolul Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară (EFSA) în lupta împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM)], publicat în revista Food Protection Trends în 2018,

| — | având în vedere Foaia de parcurs a Comisiei pentru o abordare strategică privind prezența produselor farmaceutice în mediu și proiectul actual pentru o abordare strategică (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Foaia de parcurs a Comisiei pentru o abordare strategică privind prezența produselor farmaceutice în mediu și proiectul actual pentru o abordare strategică (6),

| — | având în vedere Declarația politică a ONU din cadrul reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale cu privire la rezistența la antimicrobiene, din 21 septembrie 2016, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația politică a ONU din cadrul reuniunii la nivel înalt a Adunării Generale cu privire la rezistența la antimicrobiene, din 21 septembrie 2016,

| — | având în vedere raportul Băncii Mondiale din martie 2017 intitulat „Infecțiile rezistente la medicamente: o amenințare la adresa viitorului nostru economic”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Băncii Mondiale din martie 2017 intitulat „Infecțiile rezistente la medicamente: o amenințare la adresa viitorului nostru economic”,

| — | având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind medicamentele de uz veterinar (COM(2014)0558), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind medicamentele de uz veterinar (COM(2014)0558),

| — | având în vedere raportul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din septembrie 2015 intitulat „Rezistența la antimicrobiene în țările G7 și nu numai: aspecte economice, politici și opțiuni de acțiune”, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Organizației pentru Cooperare și Dezvoltare Economică (OCDE) din septembrie 2015 intitulat „Rezistența la antimicrobiene în țările G7 și nu numai: aspecte economice, politici și opțiuni de acțiune”,

| — | având în vedere avizul științific comun EMA/EFSA privind măsurile de reducere a necesității utilizării agenților antimicrobieni în creșterea animalelor în Uniunea Europeană și impactul ulterior asupra siguranței alimentare (avizul RONAFA), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul științific comun EMA/EFSA privind măsurile de reducere a necesității utilizării agenților antimicrobieni în creșterea animalelor în Uniunea Europeană și impactul ulterior asupra siguranței alimentare (avizul RONAFA),

| — | având în vedere Rezoluția din 29 mai 2017 privind îmbunătățirea prevenirii, diagnosticării și gestionării clinice a septicemiei, adoptată în cadrul celei de a 70-a Adunări Mondiale a Sănătății, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția din 29 mai 2017 privind îmbunătățirea prevenirii, diagnosticării și gestionării clinice a septicemiei, adoptată în cadrul celei de a 70-a Adunări Mondiale a Sănătății,

| — | având în vedere primul raport comun al Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC)-EFSA-EMA (JIACRA I), publicat în 2015, și al doilea raport comun (JIACRA II), publicat în 2017, privind analiza integrată a consumului de agenți antimicrobieni și apariția rezistenței la antimicrobiene la bacteriile întâlnite la oameni și la animalele de la care se obțin alimente, |
| --- | --- |

—

având în vedere primul raport comun al Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor (ECDC)-EFSA-EMA (JIACRA I), publicat în 2015, și al doilea raport comun (JIACRA II), publicat în 2017, privind analiza integrată a consumului de agenți antimicrobieni și apariția rezistenței la antimicrobiene la bacteriile întâlnite la oameni și la animalele de la care se obțin alimente,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 2 martie 2017 referitoare la opțiunile UE pentru îmbunătățirea accesului la medicamente (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 2 martie 2017 referitoare la opțiunile UE pentru îmbunătățirea accesului la medicamente (7),

| — | având în vedere raportul ECDC din 2016 privind supravegherea rezistenței la antimicrobiene în Europa, |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul ECDC din 2016 privind supravegherea rezistenței la antimicrobiene în Europa,

| — | având în vedere raportul de sinteză al Uniunii Europene privind rezistența antimicrobiană a bacteriilor zoonotice și a bacteriilor-indicator prelevate de la oameni, animale și produse alimentare în 2016, elaborat de ECDC și EFSA (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul de sinteză al Uniunii Europene privind rezistența antimicrobiană a bacteriilor zoonotice și a bacteriilor-indicator prelevate de la oameni, animale și produse alimentare în 2016, elaborat de ECDC și EFSA (8),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0257/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie, precum și cel al Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0257/2018),

| A. | întrucât utilizarea excesivă și incorectă a antibioticelor, în special în unitățile zootehnice (antibioticele utilizate pentru profilaxie și pentru activarea creșterii) și practicile deficitare de control al infecțiilor atât în medicina umană, cât și în cea veterinară au transformat treptat rezistența la antimicrobiene (RAM) într-o amenințare gravă la adresa sănătății umane și animale; |
| --- | --- |

A.

întrucât utilizarea excesivă și incorectă a antibioticelor, în special în unitățile zootehnice (antibioticele utilizate pentru profilaxie și pentru activarea creșterii) și practicile deficitare de control al infecțiilor atât în medicina umană, cât și în cea veterinară au transformat treptat rezistența la antimicrobiene (RAM) într-o amenințare gravă la adresa sănătății umane și animale;

| B. | întrucât se estimează că cel puțin 20 % din infecțiile asociate asistenței medicale pot fi prevenite prin programe susținute și plurivalente de prevenire și control al infecțiilor (9); |
| --- | --- |

B.

întrucât se estimează că cel puțin 20 % din infecțiile asociate asistenței medicale pot fi prevenite prin programe susținute și plurivalente de prevenire și control al infecțiilor (9);

| C. | întrucât utilizarea prudentă a antibioticelor și prevenirea și controlul infecțiilor în toate sectoarele asistenței medicale, inclusiv în cel al sănătății animale, reprezintă pietre de temelie pentru prevenirea eficace a dezvoltării și transmiterii bacteriilor rezistente la antibiotice; |
| --- | --- |

C.

întrucât utilizarea prudentă a antibioticelor și prevenirea și controlul infecțiilor în toate sectoarele asistenței medicale, inclusiv în cel al sănătății animale, reprezintă pietre de temelie pentru prevenirea eficace a dezvoltării și transmiterii bacteriilor rezistente la antibiotice;

| D. | întrucât 50 % din prescripțiile de antibiotice la oameni sunt ineficace și 25 % din consumul de antibiotice la oameni nu este corect administrat; întrucât 30 % din pacienții spitalizați utilizează antibiotice și întrucât bacteriile multirezistente reprezintă o amenințare deosebită în spitale, în centrele de îngrijire și asistență și în rândul pacienților a căror îngrijire necesită dispozitive precum ventilatoarele și cateterele de sânge; |
| --- | --- |

D.

întrucât 50 % din prescripțiile de antibiotice la oameni sunt ineficace și 25 % din consumul de antibiotice la oameni nu este corect administrat; întrucât 30 % din pacienții spitalizați utilizează antibiotice și întrucât bacteriile multirezistente reprezintă o amenințare deosebită în spitale, în centrele de îngrijire și asistență și în rândul pacienților a căror îngrijire necesită dispozitive precum ventilatoarele și cateterele de sânge;

| E. | întrucât antibioticele continuă să fie utilizate în domeniul creșterii animalelor pentru prevenirea bolilor și pentru a compensa igiena deficitară, mai degrabă decât să fie prescrise doar în caz de necesitate, ceea ce contribuie la apariția bacteriilor rezistente la antimicrobiene la animale, care pot fi transmise la oameni; |
| --- | --- |

E.

întrucât antibioticele continuă să fie utilizate în domeniul creșterii animalelor pentru prevenirea bolilor și pentru a compensa igiena deficitară, mai degrabă decât să fie prescrise doar în caz de necesitate, ceea ce contribuie la apariția bacteriilor rezistente la antimicrobiene la animale, care pot fi transmise la oameni;

| F. | întrucât existența unei corelații între rezistența la antibiotice depistată la animalele de la care se obțin alimente (de exemplu, puii de carne) și faptul că o mare parte din infecțiile bacteriene la oameni rezultă ca urmare a manipulării, preparării și a consumului cărnii acestor animale a fost confirmată inclusiv de agențiile UE (10); |
| --- | --- |

F.

întrucât existența unei corelații între rezistența la antibiotice depistată la animalele de la care se obțin alimente (de exemplu, puii de carne) și faptul că o mare parte din infecțiile bacteriene la oameni rezultă ca urmare a manipulării, preparării și a consumului cărnii acestor animale a fost confirmată inclusiv de agențiile UE (10);

| G. | întrucât o utilizare incorectă a antibioticelor duce la scăderea eficacității acestora și la răspândirea microbilor extrem de rezistenți care sunt rezistenți mai ales la antibioticele de ultimă linie; întrucât, potrivit datelor furnizate de OCDE, este posibil ca aproximativ 700 000 de decese la nivel mondial să fie cauzate de RAM în fiecare an; întrucât 25 000 dintre aceste decese au loc în UE, iar restul în afara UE, ceea ce înseamnă că cooperarea în domeniul politicii de dezvoltare și coordonarea și monitorizarea RAM la nivel internațional sunt esențiale; |
| --- | --- |

G.

întrucât o utilizare incorectă a antibioticelor duce la scăderea eficacității acestora și la răspândirea microbilor extrem de rezistenți care sunt rezistenți mai ales la antibioticele de ultimă linie; întrucât, potrivit datelor furnizate de OCDE, este posibil ca aproximativ 700 000 de decese la nivel mondial să fie cauzate de RAM în fiecare an; întrucât 25 000 dintre aceste decese au loc în UE, iar restul în afara UE, ceea ce înseamnă că cooperarea în domeniul politicii de dezvoltare și coordonarea și monitorizarea RAM la nivel internațional sunt esențiale;

| H. | întrucât RAM ar putea cauza până la 10 milioane de decese în fiecare an în 2050 dacă nu se iau măsuri; întrucât 9 milioane din aceste decese estimate ar avea loc în afara UE, în țările în curs de dezvoltare, în special în Asia și în Africa; întrucât infecțiile și bacteriile rezistente se răspândesc ușor și, prin urmare, este nevoie urgentă de acțiuni la nivel mondial; |
| --- | --- |

H.

întrucât RAM ar putea cauza până la 10 milioane de decese în fiecare an în 2050 dacă nu se iau măsuri; întrucât 9 milioane din aceste decese estimate ar avea loc în afara UE, în țările în curs de dezvoltare, în special în Asia și în Africa; întrucât infecțiile și bacteriile rezistente se răspândesc ușor și, prin urmare, este nevoie urgentă de acțiuni la nivel mondial;

| I. | întrucât vaccinările și instrumentele de diagnosticare rapidă au potențialul de a limita abuzul de antibiotice; întrucât instrumentele de diagnosticare rapidă permit profesioniștilor din domeniul sănătății să diagnosticheze rapid o infecție bacteriană sau virală și, în consecință, să reducă utilizarea incorectă a antibioticelor și riscul de apariție a rezistenței (11); |
| --- | --- |

I.

întrucât vaccinările și instrumentele de diagnosticare rapidă au potențialul de a limita abuzul de antibiotice; întrucât instrumentele de diagnosticare rapidă permit profesioniștilor din domeniul sănătății să diagnosticheze rapid o infecție bacteriană sau virală și, în consecință, să reducă utilizarea incorectă a antibioticelor și riscul de apariție a rezistenței (11);

| J. | întrucât răspândirea continuă a bacteriilor cu rezistență ridicată ar putea face imposibilă, în viitor, asigurarea unei bune asistențe medicale în ceea ce privește operațiile invazive sau tratamentele bine stabilite pentru anumite grupuri de pacienți care necesită radioterapie, chimioterapie și transplanturi; |
| --- | --- |

J.

întrucât răspândirea continuă a bacteriilor cu rezistență ridicată ar putea face imposibilă, în viitor, asigurarea unei bune asistențe medicale în ceea ce privește operațiile invazive sau tratamentele bine stabilite pentru anumite grupuri de pacienți care necesită radioterapie, chimioterapie și transplanturi;

| K. | întrucât bacteriile sunt în continuă evoluție, cercetarea și dezvoltarea și cadrele de reglementare sunt complexe, anumite infecții specifice sunt rare, iar profiturile preconizate de pe urma noilor antimicrobiene rămân limitate; |
| --- | --- |

K.

întrucât bacteriile sunt în continuă evoluție, cercetarea și dezvoltarea și cadrele de reglementare sunt complexe, anumite infecții specifice sunt rare, iar profiturile preconizate de pe urma noilor antimicrobiene rămân limitate;

| L. | întrucât infecțiile asociate asistenței medicale sunt cauzate de lipsa măsurilor de prevenire, ceea ce duce la bacterii rezistente la antibiotice, și de practicile necorespunzătoare de igienă, în special în spitale; întrucât ECDC estimează că aproximativ 4 milioane de pacienți contractă o infecție asociată asistenței medicale în fiecare an în UE și în urma acestor infecții rezultă, în mod direct, aproximativ 37 000 de decese pe an; întrucât numărul de decese ar putea să fie chiar mai ridicat decât acesta; întrucât cifra prezentată anterior, de 25 000 de decese pe an în Uniune, s-a dovedit a fi o subestimare considerabilă; |
| --- | --- |

L.

întrucât infecțiile asociate asistenței medicale sunt cauzate de lipsa măsurilor de prevenire, ceea ce duce la bacterii rezistente la antibiotice, și de practicile necorespunzătoare de igienă, în special în spitale; întrucât ECDC estimează că aproximativ 4 milioane de pacienți contractă o infecție asociată asistenței medicale în fiecare an în UE și în urma acestor infecții rezultă, în mod direct, aproximativ 37 000 de decese pe an; întrucât numărul de decese ar putea să fie chiar mai ridicat decât acesta; întrucât cifra prezentată anterior, de 25 000 de decese pe an în Uniune, s-a dovedit a fi o subestimare considerabilă;

| M. | întrucât lipsa accesului la antibiotice eficace în țările în curs de dezvoltare provoacă în continuare mai multe decese decât RAM; întrucât acțiunile de combatere a RAM care se concentrează în exces asupra restricționării accesului la antibiotice pot exacerba criza deja profundă a lipsei de acces la medicamente, care la ora actuală cauzează mai mult de un milion de decese pe an în rândul copiilor cu vârsta sub cinci ani; întrucât acțiunile de combatere a RAM ar trebui să vizeze asigurarea accesului sustenabil la medicamente pentru toți, ceea ce înseamnă acces pentru cei care au nevoie, însă fără excese; |
| --- | --- |

M.

întrucât lipsa accesului la antibiotice eficace în țările în curs de dezvoltare provoacă în continuare mai multe decese decât RAM; întrucât acțiunile de combatere a RAM care se concentrează în exces asupra restricționării accesului la antibiotice pot exacerba criza deja profundă a lipsei de acces la medicamente, care la ora actuală cauzează mai mult de un milion de decese pe an în rândul copiilor cu vârsta sub cinci ani; întrucât acțiunile de combatere a RAM ar trebui să vizeze asigurarea accesului sustenabil la medicamente pentru toți, ceea ce înseamnă acces pentru cei care au nevoie, însă fără excese;

| N. | întrucât mai multe state membre se confruntă cu niveluri aflate în creștere rapidă a ciupercilor multirezistente, ceea ce determină o prelungire semnificativă a perioadelor de spitalizare și rate de mortalitate mult mai ridicate pentru pacienții infectați; întrucât Centrul American de Prevenire și Control al Bolilor a crescut gradul de conștientizare a problemei; întrucât această chestiune specifică lipsește, în mod evident, din planul de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene; |
| --- | --- |

N.

întrucât mai multe state membre se confruntă cu niveluri aflate în creștere rapidă a ciupercilor multirezistente, ceea ce determină o prelungire semnificativă a perioadelor de spitalizare și rate de mortalitate mult mai ridicate pentru pacienții infectați; întrucât Centrul American de Prevenire și Control al Bolilor a crescut gradul de conștientizare a problemei; întrucât această chestiune specifică lipsește, în mod evident, din planul de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene;

| O. | întrucât s-a dovedit că programele de screening activ cu ajutorul instrumentelor de diagnosticare rapidă contribuie în mod semnificativ la gestionarea infecțiilor asociate asistenței medicale și la limitarea răspândirii acestora în spitale și între pacienți (12); |
| --- | --- |

O.

întrucât s-a dovedit că programele de screening activ cu ajutorul instrumentelor de diagnosticare rapidă contribuie în mod semnificativ la gestionarea infecțiilor asociate asistenței medicale și la limitarea răspândirii acestora în spitale și între pacienți (12);

| P. | întrucât s-a demonstrat că utilizarea compușilor antibiotici în produsele de consum non-clinice crește riscul de apariție a tulpinilor de bacterii rezistente la medicamente (13); |
| --- | --- |

P.

întrucât s-a demonstrat că utilizarea compușilor antibiotici în produsele de consum non-clinice crește riscul de apariție a tulpinilor de bacterii rezistente la medicamente (13);

| Q. | întrucât buna igienă a mâinilor, sub forma spălării și uscării eficace a mâinilor, poate contribui la prevenirea RAM și a transmiterii bolilor infecțioase; |
| --- | --- |

Q.

întrucât buna igienă a mâinilor, sub forma spălării și uscării eficace a mâinilor, poate contribui la prevenirea RAM și a transmiterii bolilor infecțioase;

| R. | întrucât utilizarea dispozitivelor medicale poate preveni infecțiile la locul intervenției chirurgicale și, prin urmare, poate preveni și controla dezvoltarea RAM (14); |
| --- | --- |

R.

întrucât utilizarea dispozitivelor medicale poate preveni infecțiile la locul intervenției chirurgicale și, prin urmare, poate preveni și controla dezvoltarea RAM (14);

| S. | întrucât există exemple de programe de succes, care au îmbunătățit accesul global la medicamentele ce tratează HIV, tuberculoza și malaria; |
| --- | --- |

S.

întrucât există exemple de programe de succes, care au îmbunătățit accesul global la medicamentele ce tratează HIV, tuberculoza și malaria;

| T. | întrucât infecțiile nosocomiale reprezintă o amenințare majoră pentru conservarea și garantarea asistenței medicale de bază în întreaga lume, |
| --- | --- |

T.

întrucât infecțiile nosocomiale reprezintă o amenințare majoră pentru conservarea și garantarea asistenței medicale de bază în întreaga lume,

| U. | întrucât, dacă continuă tendința actuală, RAM ar putea cauza mai multe decese decât cancerul până în 2050 (15); |
| --- | --- |

U.

întrucât, dacă continuă tendința actuală, RAM ar putea cauza mai multe decese decât cancerul până în 2050 (15);

| V. | întrucât ECDC și EFSA au reafirmat că RAM este una dintre cele mai mari amenințări la adresa sănătății publice (16); |
| --- | --- |

V.

întrucât ECDC și EFSA au reafirmat că RAM este una dintre cele mai mari amenințări la adresa sănătății publice (16);

| W. | întrucât tuberculoza rezistentă la medicamente este principala cauză a deceselor provocate de RAM; |
| --- | --- |

W.

întrucât tuberculoza rezistentă la medicamente este principala cauză a deceselor provocate de RAM;

| X. | întrucât, în raportul său din 2017, Banca Mondială a avertizat că, până în 2050, infecțiile rezistente la medicamente ar putea cauza daune economice globale echivalente cu cele produse de criza financiară din 2008; |
| --- | --- |

X.

întrucât, în raportul său din 2017, Banca Mondială a avertizat că, până în 2050, infecțiile rezistente la medicamente ar putea cauza daune economice globale echivalente cu cele produse de criza financiară din 2008;

| Y. | întrucât RAM trebuie văzută și înțeleasă ca o amenințare pentru sănătatea umană, animală și planetară deopotrivă și o amenințare directă la îndeplinirea mai multor obiective de dezvoltare durabilă (ODD) enunțate în Agenda 2030 privind dezvoltarea durabilă, incluzând, dar fără a se limita la ODD1, ODD2, ODD3 și ODD6; |
| --- | --- |

Y.

întrucât RAM trebuie văzută și înțeleasă ca o amenințare pentru sănătatea umană, animală și planetară deopotrivă și o amenințare directă la îndeplinirea mai multor obiective de dezvoltare durabilă (ODD) enunțate în Agenda 2030 privind dezvoltarea durabilă, incluzând, dar fără a se limita la ODD1, ODD2, ODD3 și ODD6;

| Z. | întrucât abordarea „O singură sănătate” urmărește asigurarea faptului că tratamentele infecțiilor la oameni și animale își păstrează eficacitatea, reducerea apariției și răspândirii RAM și accelerarea dezvoltării și a disponibilității unor antimicrobiene noi și eficace în interiorul UE și în restul lumii; |
| --- | --- |

Z.

întrucât abordarea „O singură sănătate” urmărește asigurarea faptului că tratamentele infecțiilor la oameni și animale își păstrează eficacitatea, reducerea apariției și răspândirii RAM și accelerarea dezvoltării și a disponibilității unor antimicrobiene noi și eficace în interiorul UE și în restul lumii;

| AA. | întrucât, în Concluziile Consiliului privind următoarele etape în cadrul unei abordări de tip „O singură sănătate” (One Health) pentru combaterea rezistenței la antimicrobiene (17), se solicită Comisiei și statelor membre să alinieze, în cadrul unei rețele „O singură sănătate” privind RAM, agendele de cercetare strategică ale inițiativelor UE în curs în domeniul cercetării și dezvoltării cu privire la noi antibiotice, alternative și metode de diagnosticare; |
| --- | --- |

AA.

întrucât, în Concluziile Consiliului privind următoarele etape în cadrul unei abordări de tip „O singură sănătate” (One Health) pentru combaterea rezistenței la antimicrobiene (17), se solicită Comisiei și statelor membre să alinieze, în cadrul unei rețele „O singură sănătate” privind RAM, agendele de cercetare strategică ale inițiativelor UE în curs în domeniul cercetării și dezvoltării cu privire la noi antibiotice, alternative și metode de diagnosticare;

| AB. | întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene recunoaște dreptul fundamental al cetățenilor la sănătate și la tratament medical; întrucât dreptul la sănătate este dreptul economic, social și cultural la standarde minime universale de asistență medicală, la care au dreptul toate persoanele fizice; |
| --- | --- |

AB.

întrucât Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene recunoaște dreptul fundamental al cetățenilor la sănătate și la tratament medical; întrucât dreptul la sănătate este dreptul economic, social și cultural la standarde minime universale de asistență medicală, la care au dreptul toate persoanele fizice;

| AC. | întrucât un pilon esențial al oricărei strategii la nivelul UE privind RAM trebuie să fie asigurarea formării continue a profesioniștilor din domeniul sănătății în ceea ce privește cele mai recente evoluții în materie de cercetare și bunele practici privind prevenirea și răspândirea RAM; |
| --- | --- |

AC.

întrucât un pilon esențial al oricărei strategii la nivelul UE privind RAM trebuie să fie asigurarea formării continue a profesioniștilor din domeniul sănătății în ceea ce privește cele mai recente evoluții în materie de cercetare și bunele practici privind prevenirea și răspândirea RAM;

| AD. | întrucât Adunarea Mondială a Sănătății estimează că septicemia – un răspuns sindromic la bolile infecțioase – cauzează anual aproximativ 6 milioane de decese la nivel mondial, care în mare parte ar putea fi prevenite; |
| --- | --- |

AD.

întrucât Adunarea Mondială a Sănătății estimează că septicemia – un răspuns sindromic la bolile infecțioase – cauzează anual aproximativ 6 milioane de decese la nivel mondial, care în mare parte ar putea fi prevenite;

| AE. | întrucât, în temeiul mandatului lor comun, ECDC, EFSA și EMA lucrează în prezent pentru a furniza indicatori de rezultat privind RAM și consumul de antimicrobiene la animalele de la care se obțin alimente și la oameni; |
| --- | --- |

AE.

întrucât, în temeiul mandatului lor comun, ECDC, EFSA și EMA lucrează în prezent pentru a furniza indicatori de rezultat privind RAM și consumul de antimicrobiene la animalele de la care se obțin alimente și la oameni;

| AF. | întrucât natura ne oferă o multitudine de antibiotice puternice, care ar putea fi valorificate într-o măsură mult mai mare decât se întâmplă în prezent; |
| --- | --- |

AF.

întrucât natura ne oferă o multitudine de antibiotice puternice, care ar putea fi valorificate într-o măsură mult mai mare decât se întâmplă în prezent;

| AG. | întrucât cele mai recente date ale EMA arată că acțiunile de reducere a utilizării de antimicrobiene de uz veterinar au fost neuniforme în țările UE (18); întrucât unele state membre au înregistrat o reducere semnificativă a utilizării antimicrobienelor de uz veterinar într-o perioadă scurtă de timp datorită politicilor naționale ambițioase, după cum ilustrează o serie de misiuni de informare efectuate de Direcția pentru audituri și analize în materie de sănătate și alimentație din cadrul Comisiei (19); |
| --- | --- |

AG.

întrucât cele mai recente date ale EMA arată că acțiunile de reducere a utilizării de antimicrobiene de uz veterinar au fost neuniforme în țările UE (18); întrucât unele state membre au înregistrat o reducere semnificativă a utilizării antimicrobienelor de uz veterinar într-o perioadă scurtă de timp datorită politicilor naționale ambițioase, după cum ilustrează o serie de misiuni de informare efectuate de Direcția pentru audituri și analize în materie de sănătate și alimentație din cadrul Comisiei (19);

| AH. | întrucât RAM reprezintă o amenințare transfrontalieră pentru sănătate, însă situația variază semnificativ de la un stat membru la altul; întrucât Comisia trebuie, prin urmare, să identifice și să acționeze în domeniile care prezintă o valoare adăugată europeană ridicată, respectând în același timp competențele statelor membre, care sunt responsabile de definirea propriilor politici în materie de sănătate; |
| --- | --- |

AH.

întrucât RAM reprezintă o amenințare transfrontalieră pentru sănătate, însă situația variază semnificativ de la un stat membru la altul; întrucât Comisia trebuie, prin urmare, să identifice și să acționeze în domeniile care prezintă o valoare adăugată europeană ridicată, respectând în același timp competențele statelor membre, care sunt responsabile de definirea propriilor politici în materie de sănătate;

| AI. | întrucât acțiunile eficace împotriva RAM trebuie să facă parte dintr-o inițiativă internațională mai largă, în care să fie implicate cât mai multe instituții, agenții și experți internaționali, precum și sectorul privat; |
| --- | --- |

AI.

întrucât acțiunile eficace împotriva RAM trebuie să facă parte dintr-o inițiativă internațională mai largă, în care să fie implicate cât mai multe instituții, agenții și experți internaționali, precum și sectorul privat;

| AJ. | întrucât principalele cauze ale RAM sunt utilizarea inadecvată și abuzul de antimicrobiene, slăbiciunea sistemelor de asigurare a calității medicamentelor, utilizarea antimicrobienelor în creșterea animalelor pentru a stimula creșterea sau pentru prevenirea bolilor, deficiențele în prevenirea și controlul infecțiilor și carențele sistemelor de supraveghere, printre altele; |
| --- | --- |

AJ.

întrucât principalele cauze ale RAM sunt utilizarea inadecvată și abuzul de antimicrobiene, slăbiciunea sistemelor de asigurare a calității medicamentelor, utilizarea antimicrobienelor în creșterea animalelor pentru a stimula creșterea sau pentru prevenirea bolilor, deficiențele în prevenirea și controlul infecțiilor și carențele sistemelor de supraveghere, printre altele;

| AK. | întrucât pacienții ar trebui să aibă acces la asistență medicală și la opțiuni de tratament, inclusiv la tratamente și medicamente complementare și alternative, în conformitate cu alegerile și preferințele proprii; |
| --- | --- |

AK.

întrucât pacienții ar trebui să aibă acces la asistență medicală și la opțiuni de tratament, inclusiv la tratamente și medicamente complementare și alternative, în conformitate cu alegerile și preferințele proprii;

| AL. | întrucât costurile acțiunilor globale privind RAM sunt estimate la maximum 40 de miliarde de dolari pe o perioadă de 10 de ani; |
| --- | --- |

AL.

întrucât costurile acțiunilor globale privind RAM sunt estimate la maximum 40 de miliarde de dolari pe o perioadă de 10 de ani;

| AM. | întrucât provocările legate de RAM vor fi tot mai numeroase în anii următori și acțiunile eficace depind de investițiile transsectoriale susținute în cercetarea și inovarea (C&I) publică și privată, astfel încât să poată fi dezvoltate instrumente, produse și dispozitive mai bune, noi tratamente și soluții alternative în cadrul abordării „O singură sănătate”; |
| --- | --- |

AM.

întrucât provocările legate de RAM vor fi tot mai numeroase în anii următori și acțiunile eficace depind de investițiile transsectoriale susținute în cercetarea și inovarea (C&I) publică și privată, astfel încât să poată fi dezvoltate instrumente, produse și dispozitive mai bune, noi tratamente și soluții alternative în cadrul abordării „O singură sănătate”;

| AN. | întrucât, în cadrul programelor-cadru 5-7 (PC5-PC7), s-a investit peste 1 miliard de euro în cercetarea în domeniul RAM, iar, în cadrul Orizont 2020, a fost deja mobilizat până în prezent un buget cumulat de peste 650 de milioane de euro; întrucât Comisia s-a angajat să investească peste 200 de milioane de euro în RAM pe durata ultimilor trei ani ai programului Orizont 2020; |
| --- | --- |

AN.

întrucât, în cadrul programelor-cadru 5-7 (PC5-PC7), s-a investit peste 1 miliard de euro în cercetarea în domeniul RAM, iar, în cadrul Orizont 2020, a fost deja mobilizat până în prezent un buget cumulat de peste 650 de milioane de euro; întrucât Comisia s-a angajat să investească peste 200 de milioane de euro în RAM pe durata ultimilor trei ani ai programului Orizont 2020;

| AO. | întrucât diferite instrumente de finanțare din cadrul Orizont 2020 vor furniza rezultate de cercetare privind RAM, în special:






  — | inițiativa privind medicamentele inovatoare (IMI), care se concentrează asupra tuturor aspectelor legate de dezvoltarea antibioticelor, printre care cercetarea mecanismelor RAM, descoperirea de medicamente, dezvoltarea de medicamente, chestiunile de natură economică și stewardshipul antimicrobian, fiind în curs șapte proiecte sub egida programului ND4BB, care beneficiază de un buget total de peste 600 de milioane de euro, din fonduri acordate de Comisie și contribuții în natură din partea unor întreprinderi; |
| --- | --- | --- |

AO.

întrucât diferite instrumente de finanțare din cadrul Orizont 2020 vor furniza rezultate de cercetare privind RAM, în special:

—

inițiativa privind medicamentele inovatoare (IMI), care se concentrează asupra tuturor aspectelor legate de dezvoltarea antibioticelor, printre care cercetarea mecanismelor RAM, descoperirea de medicamente, dezvoltarea de medicamente, chestiunile de natură economică și stewardshipul antimicrobian, fiind în curs șapte proiecte sub egida programului ND4BB, care beneficiază de un buget total de peste 600 de milioane de euro, din fonduri acordate de Comisie și contribuții în natură din partea unor întreprinderi;

| — | Parteneriatul dintre țări europene și țări în curs de dezvoltare privind trialurile clinice (EDCTP), care se concentrează asupra dezvoltării de medicamente, vaccinuri, microbicide și metode de diagnosticare noi și mai bune împotriva HIV/SIDA, tuberculozei și malariei, fiind în curs 32 de proiecte, în valoare de peste 79 de milioane de euro; |
| --- | --- |

—

Parteneriatul dintre țări europene și țări în curs de dezvoltare privind trialurile clinice (EDCTP), care se concentrează asupra dezvoltării de medicamente, vaccinuri, microbicide și metode de diagnosticare noi și mai bune împotriva HIV/SIDA, tuberculozei și malariei, fiind în curs 32 de proiecte, în valoare de peste 79 de milioane de euro;

| — | Inițiativa de programare în comun privind RAM (JPIAMR), care se axează asupra consolidării activităților de cercetare fragmentate desfășurate la nivel național, fiind în curs proiecte în valoare de 55 de milioane de euro; |
| --- | --- |

—

Inițiativa de programare în comun privind RAM (JPIAMR), care se axează asupra consolidării activităților de cercetare fragmentate desfășurate la nivel național, fiind în curs proiecte în valoare de 55 de milioane de euro;

| — | Consiliul European pentru Cercetare (CEC), cu proiectele sale de cercetare „la inițiativa cercetătorilor” sau „de jos în sus”; |
| --- | --- |

—

Consiliul European pentru Cercetare (CEC), cu proiectele sale de cercetare „la inițiativa cercetătorilor” sau „de jos în sus”;

| — | mecanismul de finanțare pentru boli infecțioase InnovFin (IDFF), pentru proiecte apropiate de piață, care beneficiază, până în prezent, de șapte împrumuturi în valoare de 125 de milioane de euro; |
| --- | --- |

—

mecanismul de finanțare pentru boli infecțioase InnovFin (IDFF), pentru proiecte apropiate de piață, care beneficiază, până în prezent, de șapte împrumuturi în valoare de 125 de milioane de euro;

| — | Instrumentul IMM și Calea rapidă spre inovare, care sprijină IMM-urile în dezvoltarea de soluții și instrumente inovatoare pentru a preveni, diagnostica și trata bolile infecțioase și pentru a îmbunătăți controlul infecțiilor, în cadrul cărora sunt în curs 36 de proiecte legate de RAM, cu un buget de 33 de milioane de euro; |
| --- | --- |

—

Instrumentul IMM și Calea rapidă spre inovare, care sprijină IMM-urile în dezvoltarea de soluții și instrumente inovatoare pentru a preveni, diagnostica și trata bolile infecțioase și pentru a îmbunătăți controlul infecțiilor, în cadrul cărora sunt în curs 36 de proiecte legate de RAM, cu un buget de 33 de milioane de euro;

| AP. | întrucât, până în anii 1960, au fost dezvoltate peste 20 de clase noi de antibiotice, însă, de atunci, a fost creată doar o singură clasă nouă de antibiotice, în pofida progreselor și răspândirii bacteriilor rezistente nou-apărute; întrucât, în plus, există dovezi clare de rezistență la agenți noi în clasele existente de antibiotice; |
| --- | --- |

AP.

întrucât, până în anii 1960, au fost dezvoltate peste 20 de clase noi de antibiotice, însă, de atunci, a fost creată doar o singură clasă nouă de antibiotice, în pofida progreselor și răspândirii bacteriilor rezistente nou-apărute; întrucât, în plus, există dovezi clare de rezistență la agenți noi în clasele existente de antibiotice;

| AQ. | întrucât noii agenți antimicrobieni au efecte de propagare pozitive asupra sănătății publice și a științei; |
| --- | --- |

AQ.

întrucât noii agenți antimicrobieni au efecte de propagare pozitive asupra sănătății publice și a științei;

| AR. | întrucât utilizarea antibioticelor în scopuri zootehnice, de exemplu ca promotori de creștere, constituie o utilizare necorespunzătoare a acestor produse de sănătate, dezaprobată de toate organizațiile internaționale din domeniul sănătății, care recomandă interzicerea acesteia în vederea combaterii rezistenței la antimicrobiene; întrucât utilizarea antibioticelor ca promotori de creștere a animalelor de la care se obțin alimente este interzisă în UE din 2006; |
| --- | --- |

AR.

întrucât utilizarea antibioticelor în scopuri zootehnice, de exemplu ca promotori de creștere, constituie o utilizare necorespunzătoare a acestor produse de sănătate, dezaprobată de toate organizațiile internaționale din domeniul sănătății, care recomandă interzicerea acesteia în vederea combaterii rezistenței la antimicrobiene; întrucât utilizarea antibioticelor ca promotori de creștere a animalelor de la care se obțin alimente este interzisă în UE din 2006;

| AS. | întrucât numeroase boli cauzate de microbi pot fi combătute eficace nu prin utilizarea antibioticelor, ce ar conduce la rezistență la medicamente, ci printr-o diagnosticare timpurie, în paralel cu un tratament bazat pe medicamente noi și existente, dar și cu alte metode și practici de tratament permise în UE, salvând astfel viețile a milioane de oameni și animale în întreaga UE; |
| --- | --- |

AS.

întrucât numeroase boli cauzate de microbi pot fi combătute eficace nu prin utilizarea antibioticelor, ce ar conduce la rezistență la medicamente, ci printr-o diagnosticare timpurie, în paralel cu un tratament bazat pe medicamente noi și existente, dar și cu alte metode și practici de tratament permise în UE, salvând astfel viețile a milioane de oameni și animale în întreaga UE;

| AT. | întrucât decalajul dintre creșterea RAM și dezvoltarea de noi agenți antimicrobieni se adâncește; întrucât bolile rezistente la medicamente ar putea provoca 10 milioane de decese anual la nivel mondial, până în 2050; întrucât se estimează că în fiecare an în UE cel puțin 25 000 de persoane decedează din cauza infecțiilor cauzate de microbi rezistenți, generând un cost anual de 1,5 miliarde EUR, în timp ce în ultimii 40 de ani s-a dezvoltat o singură clasă nouă de antibiotice; |
| --- | --- |

AT.

întrucât decalajul dintre creșterea RAM și dezvoltarea de noi agenți antimicrobieni se adâncește; întrucât bolile rezistente la medicamente ar putea provoca 10 milioane de decese anual la nivel mondial, până în 2050; întrucât se estimează că în fiecare an în UE cel puțin 25 000 de persoane decedează din cauza infecțiilor cauzate de microbi rezistenți, generând un cost anual de 1,5 miliarde EUR, în timp ce în ultimii 40 de ani s-a dezvoltat o singură clasă nouă de antibiotice;

| AU. | întrucât, pentru a menține eficacitatea antibioticelor de uz exclusiv uman și pentru a limita riscurile apariției RAM în raport cu aceste antibiotice critice, este esențial să se interzică utilizarea anumitor familii de antibiotice în medicina veterinară; întrucât Comisia ar trebui să precizeze antibioticele sau grupurile de antibiotice destinate tratamentului anumitor infecții umane; |
| --- | --- |

AU.

întrucât, pentru a menține eficacitatea antibioticelor de uz exclusiv uman și pentru a limita riscurile apariției RAM în raport cu aceste antibiotice critice, este esențial să se interzică utilizarea anumitor familii de antibiotice în medicina veterinară; întrucât Comisia ar trebui să precizeze antibioticele sau grupurile de antibiotice destinate tratamentului anumitor infecții umane;

| AV. | întrucât declarația politică adoptată de șefii de stat cu ocazia Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite de la New York din septembrie 2016 și Planul global de acțiune din mai 2015 au indicat angajamentul mondial de a recurge la o abordare cuprinzătoare și coordonată în ceea ce privește cauzele profunde ale rezistenței la antimicrobiene în mai multe sectoare; |
| --- | --- |

AV.

întrucât declarația politică adoptată de șefii de stat cu ocazia Adunării Generale a Organizației Națiunilor Unite de la New York din septembrie 2016 și Planul global de acțiune din mai 2015 au indicat angajamentul mondial de a recurge la o abordare cuprinzătoare și coordonată în ceea ce privește cauzele profunde ale rezistenței la antimicrobiene în mai multe sectoare;

| AW. | întrucât cifrele citate adesea, de 25 000 de decese legate de RAM în UE în fiecare an și costurile aferente de peste 1,5 miliarde de euro, datează din 2007 și întrucât sunt necesare informații actualizate permanent cu privire la povara reală a RAM; subliniază faptul că amploarea problemei va evidenția, de asemenea, necesitatea clară a unui plan de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva RAM, |
| --- | --- |

AW.

întrucât cifrele citate adesea, de 25 000 de decese legate de RAM în UE în fiecare an și costurile aferente de peste 1,5 miliarde de euro, datează din 2007 și întrucât sunt necesare informații actualizate permanent cu privire la povara reală a RAM; subliniază faptul că amploarea problemei va evidenția, de asemenea, necesitatea clară a unui plan de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva RAM,

UE, o regiune în care se aplică cele mai bune practici

| 1. | consideră că, pentru a lua suficiente măsuri de combatere a RAM, principiul „o singură sănătate” trebuie să joace un rol important, reflectând faptul că sănătatea oamenilor, cea a animalelor și mediul sunt interconectate și că bolile sunt transmise de la oameni la animale și invers; subliniază, prin urmare, că bolile trebuie eliminate atât la oameni, cât și la animale, ținând seama totodată, în special, de lanțul alimentar și de mediu, care poate fi o altă sursă de microorganisme rezistente; subliniază rolul important al Comisiei în coordonarea și monitorizarea planurilor de acțiune naționale puse în aplicare de statele membre și importanța cooperării interadministrative; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază necesitatea unui calendar pentru planul de acțiune european „O singură sănătate”; invită Comisia și statele membre să includă obiective măsurabile și obligatorii legate de RAM, cu ținte ambițioase, atât în planul de acțiune european „O singură sănătate”, cât și în planurile de acțiune naționale, care să permită analiza comparativă; |
| --- | --- |

2.

| 3. | subliniază că utilizarea corectă și prudentă a antimicrobienelor este esențială pentru a limita apariția RAM în sectorul de asistență medicală umană, în domeniul creșterii animalelor și în acvacultură; subliniază că există diferențe considerabile între statele membre în ceea ce privește abordarea și gestionarea RAM, astfel încât coordonarea planurilor naționale cu obiective specifice devine esențială; subliniază faptul că Comisia joacă un rol-cheie în coordonarea și monitorizarea strategiilor naționale; subliniază necesitatea unei aplicări transsectoriale (în special în următorul program-cadru al UE de cercetare și inovare, FP9) și în diverse medii a conceptului „O singură sănătate”, lucru care nu a fost încă realizat într-o măsură suficientă în planul de acțiune al Comisiei; insistă ca utilizarea antibioticelor în scopuri preventive în medicina veterinară să fie reglementată strict, în conformitate cu dispozițiile noului regulament privind medicamentele de uz veterinar; |
| --- | --- |

3.

| 4. | recomandă ca rețeaua nou-creată „O singură sănătate” și Acțiunea comună a UE cu privire la rezistența antimicrobiană și la infecțiile asociate asistenței medicale (UE-JAMRAI) să implice și alte părți interesate relevante esențiale, pe lângă statele membre; |
| --- | --- |

4.

| 5. | solicită Comisiei să efectueze și să publice o evaluare la jumătatea perioadei și o evaluare ex post a planului de acțiune „O singură sănătate” și să implice toate părțile interesate relevante în procedura de evaluare; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că o acțiune comună a UE pentru a combate amenințarea tot mai mare la adresa sănătății oamenilor și a animalelor, precum și a mediului pe care o reprezintă bacteriile rezistente la antibiotice poate fi încununată de succes numai dacă este bazată pe date standardizate; invită Comisia, prin urmare, să dezvolte și să propună proceduri și indicatori corespunzători pentru măsurarea și compararea progreselor înregistrate în lupta împotriva RAM și pentru a asigura transmiterea și evaluarea unor date standardizate; |
| --- | --- |

6.

| 7. | constată că indicatorii UE recent adoptați, care ajută statele membre să-și monitorizeze progresele în combaterea RAM, se concentrează doar pe consumul de antibiotice și nu reflectă caracterul adecvat al utilizării; solicită ECDC să modifice indicatorii UE în consecință; |
| --- | --- |

7.

| 8. | invită Comisia să colecteze date privind volumul de antibiotice produse de fabricanți și să raporteze acesta; |
| --- | --- |

8.

| 9. | invită Comisia și statele membre să alinieze supravegherea, monitorizarea și raportarea modelelor și agenților patogeni RAM și să transmită aceste date către Sistemul global de supraveghere a rezistenței la antimicrobiene (GLASS); subliniază, în plus, importanța deosebită a colectării sistematice a tuturor datelor relevante și comparabile privind volumul vânzărilor; invită Comisia să elaboreze, în consultare cu EMA, EFSA și ECDC o listă prioritară a agenților patogeni (PPL) la nivelul UE, ținând seama de PPL globală a OMS, atât pentru oameni, cât și pentru animale, stabilind astfel în mod clar viitoarele priorități în domeniul cercetării și dezvoltării; solicită Comisiei, în plus, să încurajeze și să sprijine statele membre să instituie și să monitorizeze obiectivele naționale privind supravegherea și reducerea RAM/infecțiilor asociate asistenței medicale; |
| --- | --- |

9.

| 10. | invită Comisia să elaboreze studii standardizate pentru colectarea de date privind infecțiile asociate asistenței medicale și să examineze riscurile la care sunt supuse populațiile mari de oameni și animale în timpul epidemiilor și pandemiilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | subliniază că un schimb mai eficient de informații și date locale, regionale și naționale cu privire la problemele emergente în domeniul sănătății umane și animale, alături de utilizarea sistemelor de alertă timpurie, poate ajuta statele membre să adopte măsuri de izolare adecvate pentru a limita răspândirea organismelor rezistente; |
| --- | --- |

11.

| 12. | solicită să se extindă rolul și resursele umane și financiare ale tuturor agențiilor UE relevante în domeniul combaterii RAM și a infecțiilor asociate asistenței medicale; consideră că o colaborare strânsă între agențiile UE și proiectele finanțate de UE este esențială; |
| --- | --- |

12.

| 13. | îndeamnă Comisia și statele membre să prezinte rapoarte periodice și exacte cu privire la numărul de cazuri confirmate de RAM la oameni, precum și statistici corecte și actualizate referitoare la mortalitatea cauzată de RAM; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază că monitorizarea creșterii animalelor pentru agricultură și industria alimentară, prevenirea infecțiilor, educația în materie de sănătate, măsurile de biosecuritate, programele de screening activ și practicile de control sunt esențiale în controlul tuturor microorganismelor infecțioase, deoarece reduc nevoia de antimicrobiene și, prin urmare, reduc posibilitatea microorganismelor să își dezvolte și să își răspândească rezistența; subliniază necesitatea raportării obligatorii către autoritățile de sănătate publică a tuturor pacienților care se depistează a fi infectați sau care sunt identificați ca purtători de bacterii extrem de rezistente; subliniază necesitatea unor orientări cu privire la izolarea purtătorilor spitalizați și a creării unui grup de lucru profesional multidisciplinar care să raporteze direct către ministerele naționale ale sănătății; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază necesitatea unui sistem UE de colectare a datelor cu privire la utilizarea corectă a tuturor antibioticelor; solicită dezvoltarea de protocoale pentru prescrierea și utilizarea antibioticelor la nivelul UE, recunoscând, printre altele, responsabilitatea medicilor veterinari și a medicilor care acordă asistență medicală primară în privința acestei chestiuni; solicită, de asemenea, colectarea obligatorie, la nivel național, a tuturor prescripțiilor de antibiotice și înregistrarea acestora într-o bază de date care să fie controlată și coordonată de experți din domeniul infecțiilor, în vederea difuzării cunoștințelor cu privire la utilizarea optimă a antibioticelor; |
| --- | --- |

15.

| 16. | regretă faptul că, în acest context, Comisia nu a propus mai devreme o abordare strategică a poluării apei cu produse farmaceutice, astfel cum se prevede în Directiva-cadru privind apa (20); îndeamnă, prin urmare, Comisia și statele membre să elaboreze fără întârziere o strategie a UE pentru combaterea reziduurilor de medicamente în apă și în mediu, acordând o atenție suficientă monitorizării, colectării datelor și unei mai bune analize a impactului RAM asupra resurselor de apă și asupra ecosistemului acvatic; atrage atenția asupra utilității unei abordări integrate, la nivelul lanțului, a reziduurilor de medicamente și a RAM în mediu (21); |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază faptul că poluarea apelor și a solului cu reziduuri de antibiotice din medicina umană și veterinară reprezintă o problemă din ce în ce mai acută și că mediul înconjurător în sine reprezintă o potențială sursă de noi microorganisme rezistente; invită, prin urmare, Comisia să acorde mult mai multă atenție aspectului ecologic în cadrul conceptului „O singură sănătate”; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește că cifrele citate adesea, de 25 000 de decese legate de RAM în UE în fiecare an și costurile aferente de peste 1,5 miliarde de euro, datează din 2007 și că sunt necesare informații actualizate permanent cu privire la povara reală a RAM; |
| --- | --- |

18.

| 19. | reamintește faptul că sănătatea este un factor de productivitate și competitivitate, precum și una dintre chestiunile care îi preocupă cel mai mult pe cetățeni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | invită Comisia să își extindă finanțarea către EUCAST, care se ocupă de aspectele tehnice ale testării sensibilității antimicrobiene fenotipice in vitro și funcționează ca și comitet de stabilire a valorilor critice pentru EMA și ECDC; |
| --- | --- |

20.

| 21. | îndeamnă Comisia să aloce fonduri suplimentare în mod specific pentru cercetarea alternativelor de hrană de altă natură decât terapeutică, pentru aplicarea în domeniul creșterii animalelor în cadrul financiar multianual (CFM) 2021-2027; |
| --- | --- |

21.

| 22. | susține, ca o condiție minimă, răspunsul Consiliului la proiectul de Cod de bune practici al Codex Alimentarius pentru reducerea la minimum și limitarea rezistenței la antimicrobiene și principiile sale 18 și 19 privind utilizarea prudentă și responsabilă a antimicrobienelor; |
| --- | --- |

22.

| 23. | încurajează punerea accentului pe respectarea orientărilor privind controlul infecțiilor, integrarea obiectivelor care vizează reducerea ratei de infectare și sprijinirea bunelor practici, pentru a contribui la abordarea siguranței pacienților în mediul spitalicesc; |
| --- | --- |

23.

| 24. | invită Comisia, ECDC și statele membre să încurajeze utilizarea de prosoape de șters mâinile de unică folosință în locuri sensibile din punct de vedere al igienei, cum ar fi instituțiile de asistență medicală, instalațiile de prelucrare a produselor alimentare și creșele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | reamintește faptul că alimentele reprezintă unul dintre posibilele mijloace de transmitere a bacteriilor rezistente de la animale la om și că, de asemenea, bacteriile rezistente la medicamente pot circula în rândul oamenilor și al animalelor prin intermediul apei și al mediului; ia act de riscurile de infecții cu organisme rezistente prin culturile contaminate tratate cu agenți antimicrobieni sau prin gunoiul de grajd sau scurgerile provocate de ferme în apele subterane; subliniază, în acest context, că răspândirea acestor bacterii este influențată de schimburile comerciale, călătorii și migrația oamenilor și animalelor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | invită Comisia și statele membre să elaboreze mesaje de sănătate publică pentru a sensibiliza publicul și, prin aceasta, să promoveze o schimbare a comportamentului vizavi de utilizarea și manipularea responsabilă a antibioticelor, în special utilizarea profilactică; subliniază că este important să se promoveze dobândirea de cunoștințe în domeniul sănătății, deoarece este esențial ca pacienții să înțeleagă informațiile privind asistența medicală și să fie în măsură să urmeze exact indicațiile de tratament; subliniază că măsurile preventive, inclusiv igiena corespunzătoare, ar trebui intensificate pentru a reduce cererea de antibiotice în medicina umană; subliniază că o conștientizare a pericolelor legate de automedicație și de prescrierea excesivă ar trebui să reprezinte o componentă de bază a unei strategii de prevenire; |
| --- | --- |

26.

| 27. | invită statele membre să elaboreze mesaje de sănătate publică pentru a sensibiliza opinia publică cu privire la legătura dintre infecții și igiena personală; subliniază că un mijloc eficace de reducere a utilizării de antimicrobiene constă, în primul rând, în stoparea răspândirii infecțiilor; încurajează în acest sens promovarea inițiativelor privind îngrijirea personală; |
| --- | --- |

27.

| 28. | invită Comisia și statele membre să elaboreze strategii pentru a sprijini acceptarea și respectarea de către pacienți a tratamentelor cu antibiotice și a altor tratamente adecvate, conform recomandărilor profesioniștilor din domeniul medical; |
| --- | --- |

28.

| 29. | îndeamnă Comisia să propună orientări, urmând abordarea „O singură sănătate”, în care să prezinte cele mai bune practici privind dezvoltarea unor standarde de calitate armonizate care să fie puse în aplicare în programele de învățământ la nivelul UE cu scopul de a promova programele de educație interdisciplinară, de prevenire a infecțiilor și de formare adresate profesioniștilor din domeniul sănătății și publicului, de a asigura o conduită adecvată în rândul profesioniștilor din domeniul sănătății și al veterinarilor în ceea ce privește prescrierea, dozajul și eliminarea antimicrobienelor și a materialelor contaminate cu RAM (22), precum și să asigure înființarea și desfășurarea de echipe multidisciplinare pentru administrarea adecvată a antibioticelor în mediile spitalicești; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază faptul că o treime dintre prescripții sunt făcute în sectorul asistenței medicale primare, astfel încât acest sector ar trebui să fie considerat o prioritate în protocoalele de utilizare; subliniază necesitatea unor specialiști în domeniul bolilor infecțioase pentru elaborarea, controlul și urmărirea acestor protocoale; solicită Comisiei să elaboreze orientări pentru utilizarea acestor protocoale în domeniul sănătății umane; invită statele membre să revizuiască toate protocoalele existente, în special cele referitoare la utilizarea profilactică în timpul intervențiilor chirurgicale; salută proiectele actuale la nivel național, cum ar fi programul PIRASOA, ca exemple de bune practici în ceea ce privește utilizarea rațională în asistența medicală primară și în spitale; încurajează dezvoltarea unor mecanisme pentru schimbul de bune practici și de protocoale; |
| --- | --- |

30.

| 31. | este conștient de faptul că profesioniștii din domeniul sănătății sunt deseori nevoiți să ia decizii rapide cu privire la indicația terapeutică a unui tratament cu antibiotice; remarcă faptul că testele de diagnosticare rapidă pot veni în sprijinul unui proces decizional eficace și precis; |
| --- | --- |

31.

| 32. | încurajează statele membre să prevină răspândirea infecțiilor de către bacteriile rezistente, prin punerea în aplicare a unor programe de screening activ cu tehnologii de diagnosticare rapidă, pentru identificarea rapidă a pacienților infectați cu bacterii multirezistente la medicamente, și să pună în aplicare măsuri adecvate de control al infecțiilor (cum ar fi izolarea pacienților, izolarea în cohortă și măsuri de igienă mai exigente); |
| --- | --- |

32.

| 33. | este conștient că costul instrumentelor de diagnosticare rapidă poate depăși prețul antibioticelor; invită Comisia și statele membre să propună stimulente pentru ca industria să dezvolte metode de testare eficace, necostisitoare și eficiente, precum și utilizarea instrumentelor de diagnosticare rapidă; subliniază că instrumentele de diagnosticare rapidă sunt disponibile la nivel național doar în 40 % dintre țările OCDE; invită societățile de asigurări de sănătate să acopere costurile suplimentare legate de utilizarea instrumentelor de diagnosticare rapidă, date fiind beneficiile pe termen lung ale prevenirii utilizării inutile a antimicrobienelor; |
| --- | --- |

33.

| 34. | invită Comisia și statele membre să restricționeze vânzarea de antibiotice de către profesioniștii din domeniul sănătății umane și animale care le prescriu și să elimine orice stimulente (financiare sau de altă natură) pentru prescrierea de antibiotice, asigurând totodată în continuare un acces suficient de rapid la medicamentele de uz veterinar în situații de urgență; subliniază că numeroase antimicrobiene sunt utilizate atât la oameni, cât și la animale, că unele dintre acestea sunt esențiale pentru a preveni sau trata infecții ce pun în pericol viața oamenilor și că, prin urmare, utilizarea acestora la animale ar trebui interzisă; subliniază că este necesară restricționarea utilizării acestor antimicrobiene doar la oameni, pentru a păstra cât mai mult posibil eficacitatea lor în tratamentul infecțiilor la oameni; consideră că ar trebui să li se permită statelor membre să pună în aplicare sau să mențină măsuri mai stricte privind restricționarea vânzării de antibiotice; |
| --- | --- |

34.

| 35. | invită Comisia și statele membre să ia măsuri ferme împotriva vânzării ilegale de produse antimicrobiene sau a vânzării acestora fără o prescripție din partea unui medic sau a unui veterinar în UE; |
| --- | --- |

35.

| 36. | evidențiază valoarea vaccinurilor și a instrumentelor de diagnosticare în combaterea RAM și a infecțiilor asociate asistenței medicale; recomandă integrarea țintelor privind vaccinarea de-a lungul vieții și a controlului infecțiilor în rândul populației, în special al grupurilor cu risc crescut, ca element-cheie al planurilor naționale de acțiune privind RAM; subliniază, de asemenea, importanța informațiilor accesibile și a sensibilizării publicului larg, pentru a crește rata de vaccinare în domeniul asistenței medicale umane și veterinare și pentru a combate astfel RAM într-un mod eficient din punctul de vedere al costurilor; |
| --- | --- |

36.

| 37. | subliniază faptul că planul de acțiune european „O singură sănătate” împotriva RAM arată că imunizarea prin vaccinare reprezintă o intervenție în domeniul sănătății eficientă din punctul de vedere al costurilor în ceea ce privește eforturile de combatere a RAM (23) și că, în planul de acțiune, Comisia anunță stimulente pentru promovarea utilizării de diagnostice, alternative antimicrobiene și vaccinuri (24), însă costurile relativ mai ridicate legate de diagnostic, alternative antimicrobiene și vaccinuri în comparație cu antibioticele convenționale constituie un obstacol în calea creșterii ratei de vaccinare, astfel cum se intenționează prin planul de acțiune (25); subliniază că diferite state membre deja privesc vaccinarea ca pe o măsură importantă de politică, atât pentru a preveni apariția focarelor de boli ale animalelor la nivel transfrontalier, cât și pentru a limita riscurile de contagiune pentru piața agricolă a UE, și, prin urmare, au introdus aceasta ca atare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită statele membre să își intensifice eforturile pentru prevenirea și controlul infecțiilor care pot conduce la septicemie; invită statele membre să includă în planurile lor naționale de acțiune privind RAM măsuri specifice de îmbunătățire a prevenirii, a depistării și a diagnosticării timpurii și a gestionării clinice a septicemiei; |
| --- | --- |

38.

| 39. | invită Comisia să analizeze modalitățile optime de exploatare a potențialului rețelelor europene de referință în materie de boli rare și să evalueze posibilul rol al acestora în cadrul cercetării legate de RAM; |
| --- | --- |

39.

| 40. | subliniază că poluarea mediului cu reziduuri de antibiotice de uz uman și veterinar, provenite în special din creșterea animalelor, spitale și gospodării, reprezintă o problemă emergentă care necesită luarea unor măsuri politice coerente pentru a se preveni răspândirea RAM între ecosisteme, animale și oameni; încurajează să se efectueze cercetări suplimentare privind dinamica transmiterii și impactul relativ al acestei poluări asupra RAM; solicită, prin urmare, să se dezvolte sinergii între abordarea „O singură sănătate” și datele din monitorizările existente în ceea ce privește mediul, în special cele din monitorizarea listei de supraveghere în temeiul Directivei-cadru privind apa, în vederea îmbunătățirii cunoștințelor privind apariția și răspândirea antimicrobienelor în mediu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | ia act de faptul că bacteriile expuse la erbicide răspund în mod diferit la antibioticele relevante din punct de vedere clinic; ia act de frecvența modificărilor rezistenței la antibiotice determinate de utilizarea erbicidelor și antibioticelor aprobate și de faptul că efectele acestor modificări nu fac obiectul supravegherii reglementare; |
| --- | --- |

41.

| 42. | invită Comisia să ia măsuri adecvate pentru a aborda eliberarea de produse farmaceutice, inclusiv de antimicrobiene, în mediu prin intermediul apelor reziduale și al stațiilor de epurare a apei, acesta fiind un factor major în apariția RAM; |
| --- | --- |

42.

| 43. | solicită să se prevadă o revizuire a evaluării riscurilor de mediu în cadrul proceselor de autorizare a introducerii pe piață a antimicrobienelor, precum și a produselor mai vechi aflate deja pe piață; solicită respectarea strictă a bunelor practici de fabricație ale UE și a normelor privind achizițiile publice ecologice referitoare la producția și distribuția de produse farmaceutice și eliberarea antibioticelor în mediu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | îndeamnă Comisia și statele membre să abordeze problema creșterii rapide a numărului de ciuperci rezistente la multiple medicamente prin revizuirea utilizării fungicidelor în sectorul agricol și industrial; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia și statele membre să elimine treptat utilizarea compușilor antimicrobieni sau a produselor chimice antimicrobiene în alte unități decât cele clinice, cum ar fi produsele de curățare de zi cu zi și alte bunuri de consum; |
| --- | --- |

45.

| 46. | subliniază necesitatea de a se realiza în mod urgent cercetări aprofundate privind impactul prezenței substanțelor antimicrobiene în culturile alimentare și în hrana pentru animale asupra dezvoltării RAM, precum și asupra populației microbiene în sol; |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază, în această privință, că este necesară o evaluare ex-ante aprofundată a costurilor sociale ale unei abordări de tip „sfârșitul lanțului”; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia și statele membre să își revizuiască codurile de bune practici în agricultură și cele mai bune tehnici disponibile relevante în temeiul Directivei privind emisiile industriale (26) în scopul de a include dispoziții cu privire la manipularea dejecțiilor animaliere care conțin antibiotice/microorganisme rezistente la antimicrobiene; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită Comisia și statele membre să încurajeze dezvoltarea de medicamente sustenabile cu un impact redus asupra mediului și a apei și să încurajeze în continuare inovarea în industria farmaceutică în acest domeniu; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază că nu toate statele membre au la dispoziție resurse suficiente pentru a dezvolta și a implementa strategii naționale cuprinzătoare cu privire la RAM; îndeamnă Comisia să ofere statelor membre informații clare cu privire la resursele UE disponibile pentru combaterea RAM și să asigure disponibilitatea unei finanțări mai dedicate în acest scop; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia să reexamineze și să revizuiască documentele de referință privind cele mai bune tehnici disponibile (BREF), în temeiul Directivei privind emisiile industriale, care sunt relevante pentru emisiile provenite de la instalațiile de producție a antibioticelor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | solicită Comisiei să utilizeze în mod efectiv legislația disponibilă în toate domeniile legate de RAM pentru a asigura că amenințarea este abordată în cadrul tuturor politicilor; |
| --- | --- |

52.

| 53. | subliniază importanța unei abordări a evaluării ciclului de viață, de la producție și prescriere la gestionarea deșeurilor farmaceutice; solicită Comisiei să abordeze problema eliminării antibioticelor, unde ar trebui explorate alternative la incinerare, cum ar fi gazificarea; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia și statele membre să se asigure că aspectele legate de mediu sunt introduse în sistemul de farmacovigilență pentru produsele farmaceutice de uz uman și sunt consolidate pentru produsele farmaceutice de uz veterinar, în special în legătură cu RAM; |
| --- | --- |

54.

| 55. | solicită Comisiei și statelor membre să stabilească standarde de calitate (valori-limită) sau cerințe privind evaluarea riscurilor pentru a asigura că dejecțiile animaliere, nămolul de epurare și apa de irigare conțin concentrații sigure de antibiotice relevante și de microorganisme RAM înainte de a putea fi răspândite pe terenurile agricole; |
| --- | --- |

55.

| 56. | invită Comisia să lanseze, în cooperare cu statele membre, o campanie de informare la nivelul UE pentru consumatori și întreprinderi privind acvacultura în general și, în special, diferențele dintre standardele stricte și cuprinzătoare de pe piața UE și standardele aplicabile produselor importate din țări terțe, cu accent deosebit pe problemele cauzate siguranței alimentare și sănătății publice prin introducerea în Uniune a microorganismelor deosebit de rezistente și RAM; |
| --- | --- |

56.

| 57. | solicită eliminarea treptată a utilizării profilactice și metafilactice regulate a antimicrobienelor în grupurile de animale de fermă și solicită interzicerea completă a utilizării antibioticelor de ultimă instanță la animalele de la care se obțin alimente; subliniază că bunele practici de creștere a animalelor, de igienă, de gestionare a fermei și investițiile în aceste domenii contribuie la prevenirea infecțiilor și, prin aceasta, la reducerea nivelului de utilizare a antibioticelor; îndeamnă Comisia să prezinte o nouă strategie a UE privind bunăstarea animalelor, pentru care pledează Parlamentul European, având ca obiectiv pe termen lung elaborarea unui act legislativ privind bunăstarea animalelor; îndeamnă Comisia să pună în aplicare, fără întârziere, punctele restante din strategia UE privind protecția și bunăstarea animalelor 2012-2015; |
| --- | --- |

57.

| 58. | subliniază că gestionarea agricolă eficientă, biosecuritatea și sistemele de creștere a animalelor susțin sănătatea și bunăstarea animalelor de la care se obțin alimente și, atunci când se aplică în mod corespunzător, minimizează sensibilitatea la bolile bacteriene și necesitatea utilizării de antibiotice la animale; |
| --- | --- |

58.

| 59. | consideră că finanțarea adecvată a investițiilor realizate în cadrul exploatațiilor agricole, cum ar fi pentru adăposturi de calitate, ventilație, curățenie, dezinfecție, vaccinare și biosecuritate, trebuie încurajate și nu ar trebui să fie compromise în cadrul viitoarei politici agricole comune (PAC); recunoaște, în acest sens, importanța sensibilizării membrilor comunității crescătorilor de animale în legătură cu bunăstarea animalelor, sănătatea animalelor și siguranța alimentară; remarcă importanța de a se promova și aplica bune practici în toate etapele de producție și de prelucrare a produselor alimentare și importanța furajelor sigure și echilibrate din punct de vedere nutritiv, a strategiilor specifice de hrănire, a compoziției furajelor, a formulelor furajelor și a prelucrării acestora; |
| --- | --- |

59.

| 60. | invită Comisia și statele membre - inclusiv în contextul reformei PAC - să realizeze mai multe sinergii și, în conformitate cu constatările din Planul său de acțiune „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM), să acorde stimulente financiare eficace și sprijin pentru crescătorii de animale care pot demonstra că au redus în mod semnificativ utilizarea antibioticelor și că au atins o rată ridicată de vaccinare a animalelor sau a efectivului lor de animale; |
| --- | --- |

60.

| 61. | subliniază că salubrizarea corectă și buna igienă a fermelor sunt fundamentale; solicită Comisiei să elaboreze orientări privind utilizarea antibioticelor la animale și condițiile de igienă în ferme; invită statele membre să întocmească planuri specifice și să întărească controlul cu privire la condițiile sanitare; |
| --- | --- |

61.

| 62. | reamintește măsurile preventive care trebuie aplicate înainte de a se recurge la tratamentul cu antimicrobiene al unor grupuri întregi (metafilaxie) de animale de la care se obțin alimente:






  — | utilizarea unor animale de reproducție bune, sănătoase, crescute în mod natural, cu o diversitate genetică adecvată; |
| --- | --- | --- |

62.

—

utilizarea unor animale de reproducție bune, sănătoase, crescute în mod natural, cu o diversitate genetică adecvată;

| — | asigurarea unor condiții care respectă nevoile comportamentale ale speciilor, inclusiv interacțiunile și ierarhiile sociale; |
| --- | --- |

—

asigurarea unor condiții care respectă nevoile comportamentale ale speciilor, inclusiv interacțiunile și ierarhiile sociale;

| — | garantarea unor niveluri de densitate a efectivelor care nu cresc riscul de transmitere a bolilor; |
| --- | --- |

—

garantarea unor niveluri de densitate a efectivelor care nu cresc riscul de transmitere a bolilor;

| — | izolarea animalelor bolnave de restul grupului; |
| --- | --- |

—

izolarea animalelor bolnave de restul grupului;

| — | (în cazul găinilor și al animalelor mai mici) subdiviziunea efectivelor în grupuri mici, separate fizic; |
| --- | --- |

—

(în cazul găinilor și al animalelor mai mici) subdiviziunea efectivelor în grupuri mici, separate fizic;

| — | punerea în aplicare a normelor privind bunăstarea animalelor deja stabilite în cadrul ecocondiționalității, astfel cum se prevede în cerințele legale în materie de gestionare (SMR) nr. 11, 12 și 13 din anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 (27); |
| --- | --- |

—

punerea în aplicare a normelor privind bunăstarea animalelor deja stabilite în cadrul ecocondiționalității, astfel cum se prevede în cerințele legale în materie de gestionare (SMR) nr. 11, 12 și 13 din anexa II la Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 (27);

| 63. | este de opinie că cerințele vizând asigurarea faptului că pe etichetă se menționează utilizarea antibioticelor ar îmbunătăți cunoștințele consumatorilor și le-ar permite acestora să ia decizii în mai bună cunoștință de cauză; invită Comisia să creeze un sistem armonizat de etichetare bazat pe standardele de bunăstare a animalelor și pe bunele practici privind creșterea animalelor, după cum s-a preconizat deja în 2009 (28); |
| --- | --- |

63.

| 64. | în plus, atrage atenția asupra rezultatelor recente ale cercetărilor științifice (februarie 2018) care arată că beta-lactamazele cu spectru extins (BLSE) sunt transferate de la unitățile zootehnice și prin consumul de carne la oameni doar într-o măsură limitată și că transmiterea BLSE are loc în principal de la o persoană la alta (29); |
| --- | --- |

64.

| 65. | subliniază că creșterea animalelor cu mare densitate poate implica administrarea inadecvată și în mod curent de antibiotice animalelor și păsărilor pentru ca acestea să crească mai rapid și ca ele să fie utilizate în mod frecvent și în scopuri profilactice, pentru a preveni răspândirea bolilor din cauza condițiilor de stres în care sunt ținute animalele, și anume în spații închise și înghesuite, care le blochează sistemul imunitar, și pentru a compensa condițiile insalubre în care sunt crescute; |
| --- | --- |

65.

| 66. | consideră că cunoștințele privind răspândirea RAM de la animalele de fermă la om sunt deja destul de solide și că acest lucru nu a fost recunoscut în suficientă măsură în planul de acțiune; constată faptul că planul de acțiune solicită doar investigații suplimentare și reducerea lacunelor în ceea ce privește cunoștințele legate de această chestiune, ceea ce poate duce la amânarea adoptării unor măsuri atât de necesare; |
| --- | --- |

66.

| 67. | solicită Comisiei și statelor membre să facă distincție între animalele pentru producție și animalele de companie, în special la dezvoltarea mecanismelor de monitorizare și evaluare a utilizării antimicrobienelor în medicina veterinară, precum și la elaborarea măsurilor care vizează utilizarea lor; |
| --- | --- |

67.

| 68. | subliniază că a fost elaborat, în cooperare cu medicii veterinari, un program de monitorizare cuprinzătoare a antibioticelor în exploatațiile agricole, care documentează în mod cuprinzător utilizarea antibioticelor și îmbunătățește în continuare folosirea acestora; regretă că nu există încă un sistem comparabil în ceea ce privește medicina umană; |
| --- | --- |

68.

| 69. | constată că existența unei corelații între rezistența la antibiotice descoperită la animalele de la care se obțin produse alimentare (de exemplu, puii de carne) și o mare parte din infecțiile bacteriene la oameni ca urmare a manipulării, preparării și a consumului cărnii acestor animale este confirmată inclusiv de agențiile UE (30); |
| --- | --- |

69.

| 70. | subliniază că cercetările indică faptul că intervențiile care limitează utilizarea antibioticelor la animalele de la care se obțin produse alimentare sunt asociate cu o reducere a prezenței bacteriilor rezistente la antibiotice la aceste animale (31); |
| --- | --- |

70.

| 71. | invită Comisia și statele membre, având în vedere aceste cercetări recente (32), să facă uz de diligență și proporționalitate în adoptarea măsurilor și să evalueze și să clasifice cu atenție antibioticele și rezistența la antimicrobiene în toate actele legislative relevante, pentru a evita restricționarea inutilă a unor remedii pentru combaterea anumitor protozoare, cum ar fi coccidia, în unitățile zootehnice din Europa, provocând astfel, în mod neintenționat, o creștere a riscurilor de contaminare a oamenilor cu bacterii periculoase cum ar fi salmonella și microbi din alimente; |
| --- | --- |

71.

| 72. | regretă faptul că pentru Planul de acțiune european „O singură sănătate” împotriva RAM nu există niciun fel de alocare de resurse și nici o utilizare mai ambițioasă a instrumentelor legislative; invită Comisia să fie mai ambițioasă cu privire la orice viitor plan de acțiune pe care îl dezvoltă și să depună eforturi mai hotărâte pentru a îl pune în aplicare în întregime; |
| --- | --- |

72.

| 73. | regretă faptul că, deși abordarea strategică a Comisiei este în principiu corectă, aceasta se limitează mult prea frecvent la declarații ale intențiilor și invită Comisia să își concretizeze în mod clar abordarea; |
| --- | --- |

73.

| 74. | invită Comisia să coordoneze și să monitorizeze strategiile naționale, pentru a permite schimbul de bune practici între statele membre; |
| --- | --- |

74.

| 75. | îndeamnă statele membre să elaboreze strategii naționale ambițioase pentru combaterea RAM în sectorul producției animaliere, inclusiv obiective de reducere cantitativă a utilizării antimicrobienelor de uz veterinar, în același timp ținând cont de circumstanțele locale; subliniază că toate sectoarele din lanțul alimentar ar trebui implicate în punerea în aplicare a acestora; |
| --- | --- |

75.

| 76. | constată că unele state membre au stabilit din punct de vedere juridic consultanți pe lângă autoritățile relevante care sunt calificați profesional în domeniul medicamentelor de uz veterinar și care sunt autorizați să prescrie unele medicamente de uz veterinar; subliniază că planurile naționale de acțiune privind RAM nu ar trebui să interzică acestor persoane să prescrie și să furnizeze anumite medicamente de uz veterinar atunci când este necesar, dat fiind rolul esențial pe care îl pot avea aceste persoane în cadrul comunităților rurale izolate; |
| --- | --- |

76.

| 77. | subliniază importanța schimburilor de bune practici între statele membre și a coordonării acestor schimburi de către Comisie; salută în acest context reducerea utilizării antibioticelor în domeniul creșterii animalelor în Țările de Jos cu 64,4 % în perioada 2009-2016 și ambiția națională declarată de a o reduce și mai mult până în 2020; invită Comisia și statele membre să aplice și în alte părți ale Uniunii acest exemplu de parteneriat public-privat dintre autoritățile publice, industrii, oameni de știință și medici veterinari; |
| --- | --- |

77.

| 78. | îndeamnă statele membre să ia în considerare punerea în aplicare a stimulentelor fiscale pozitive (scutiri fiscale pentru fermieri) și negative (impozite pe vânzările de antibiotice, precum cele introduse cu succes în Belgia și Danemarca) privind antibioticele folosite în creșterea animalelor în alte scopuri decât cele terapeutice; |
| --- | --- |

78.

Intensificarea cercetării, dezvoltării și inovării în ceea ce privește RAM

| 79. | subliniază că, cu o investiție de 1,3 miliarde EUR în cercetarea legată de RAM, UE este un lider în acest domeniu, iar realizările UE includ lansarea programului New Drugs for Bad Bugs (ND4BB) (33) și Inițiativa de programare în comun privind rezistența la antimicrobiene (JPIAMR) (34); subliniază că este necesar ca acțiunile de cercetare să fie eficiente și coordonate; salută, prin urmare, inițiativele precum ERA-NET pentru stabilirea unor sinergii între JPIAMR și Orizont 2020; evidențiază că, până în anii 1960, au fost dezvoltate peste 20 de clase noi de antibiotice și ia act cu îngrijorare de faptul că în ultimii ani nu au fost introduse clase de antimicrobiene cu adevărat noi; |
| --- | --- |

79.

| 80. | îndeamnă Comisia să aibă în vedere un cadru legislativ nou pentru a stimula dezvoltarea unor antimicrobiene noi pentru oameni, astfel cum a solicitat deja Parlamentul European la 10 martie 2016 în amendamentele sale la propunerea de regulament privind medicamentele de uz veterinar și în rezoluția sa din 19 mai 2015; ia act de faptul că, în planul de acțiune european „O singură sănătate” împotriva RAM, Comisia își asumă, la rândul său, angajamentul să analizeze instrumentele de reglementare ale UE și stimulentele – în special legislația privind medicamentele orfane și pediatrice – în vederea utilizării acestora pentru antimicrobiene noi; |
| --- | --- |

80.

| 81. | salută faptul că EFSA și EMA au examinat recent și au discutat numeroase alternative la utilizarea antimicrobienelor la animalele de la care se obțin produse alimentare, unele dintre alternative dovedindu-se a avea rezultate promițătoare în îmbunătățirea parametrilor legați de sănătatea animalelor în timpul studiilor experimentale; recomandă, prin urmare, să se dea un nou impuls cercetării științifice cu privire la alternative și să se elaboreze un cadru legislativ european care ar stimula dezvoltarea acestora și ar clarifica procesul pentru aprobarea lor; |
| --- | --- |

81.

| 82. | reamintește că generarea tradițională a antibioticelor, bazată pe o serie de tehnici de modificare a antibioticelor obținute din natură, este epuizată și că investițiile în C&D pentru crearea unei noi generații de antibiotice ar trebui să depășească paradigma tradițională a antibioticelor; salută noile tehnici care au fost deja dezvoltate, cum ar fi anticorpii monoclonali care reduc virulența bacteriilor, nu prin distrugerea lor, ci prin neutralizarea lor; |
| --- | --- |

82.

| 83. | precizează că știința și cercetarea joacă un rol esențial în dezvoltarea de standarde pentru combaterea RAM; |
| --- | --- |

83.

| 84. | salută proiectele de cercetare recente privind terapiile alternative la antibiotice, precum fagoterapia, ca de exemplu proiectul Phagoburn finanțat de UE; remarcă faptul că, până în prezent, nu au fost autorizate fagoterapii la nivelul UE; invită Comisia să propună un cadru pentru fagoterapie bazat pe cele mai recente cercetări științifice; |
| --- | --- |

84.

| 85. | ia act de cercetarea recentă în domeniul dezvoltării probioticelor de generație următoare pentru utilizarea concomitentă cu tratamentul cu antibiotice în unitățile clinice, despre care s-a dovedit că reduc infecțiile asociate asistenței medicale cauzate de bacterii cu un nivel ridicat de rezistență la antibiotice (35); |
| --- | --- |

85.

| 86. | ia act de faptul că cercetarea și dezvoltarea în domeniul unor abordări noi cu privire la tratamentul și prevenirea infecțiilor sunt la fel de importante și că aceste abordări pot include utilizarea de substanțe pentru întărirea reacției imunologice la infecția bacteriană, cum ar fi prebioticele și probioticele; |
| --- | --- |

86.

| 87. | încurajează EMA ca, în colaborare cu EFSA și cu ECDC, să revizuiască toate informațiile disponibile privind beneficiile și riscurile agenților antimicrobieni mai vechi, inclusiv ale combinațiilor de antibiotice diferite, și să analizeze dacă sunt necesare modificări ale utilizărilor aprobate ale acestora; subliniază faptul că dialogul timpuriu dintre inovatori și autoritățile de reglementare ar trebui încurajat pentru a adapta cadrul de reglementare, atunci când este necesar, pentru a prioritiza și a accelera dezvoltarea de medicamente antimicrobiene și pentru a permite un acces mai rapid; |
| --- | --- |

87.

| 88. | încurajează Comisia să introducă o procedură accelerată prin care utilizarea antimicrobienelor aprobate în scopuri industriale sau agricole, dar despre care se bănuiește că ar avea un impact negativ grav asupra RAM să poată fi interzisă temporar până la efectuarea unor studii suplimentare privind impactul antimicrobienelor; |
| --- | --- |

88.

| 89. | reamintește că calitatea proastă a medicamentelor și a medicamentelor de uz veterinar cu concentrații reduse de ingrediente active și/sau utilizarea lor pe termen lung încurajează apariția de microbi rezistenți; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să îmbunătățească și să elaboreze acte legislative care să garanteze că medicamentele sunt de calitate garantată, sigure și eficace și că utilizarea lor respectă principii stricte; |
| --- | --- |

89.

| 90. | invită Comisia să majoreze finanțarea pentru cercetări timpurii transsectoriale și interdisciplinare privind epidemiologia și imunologia agenților patogeni RAM și screeningul infecțiilor asociate asistenței medicale, în special căile de transmitere între oameni și animale și mediu; invită Comisia să sprijine cercetarea privind igiena mâinilor și impactul diferitelor metode de spălare și de uscare a mâinilor asupra transmiterii agenților cu potențial patogen; |
| --- | --- |

90.

| 91. | invită Comisia să investească în egală măsură în dezvoltarea unor alternative fără antibiotice pentru sănătatea animalelor, inclusiv promotori de creștere, precum și în dezvoltarea unor molecule noi pentru crearea de antibiotice noi; subliniază că noile antibiotice nu trebuie să fie utilizate pentru stimularea sănătății sau a creșterii animalelor și că industriile care primesc finanțare publică pentru dezvoltarea de antibiotice noi trebuie să oprească distribuirea și/sau utilizarea oricăror antibiotice pentru stimularea sănătății și a creșterii animalelor; |
| --- | --- |

91.

| 92. | salută proiectele de cercetare transfrontalieră recente privind stewardshipul antimicrobian și prevenirea infecțiilor, cum ar fi proiectul Interreg i-4-1-Health finanțat de UE; invită Comisia să majoreze finanțarea pentru cercetare în cazul măsurilor de prevenire a infecțiilor asociate asistenței medicale; |
| --- | --- |

92.

| 93. | invită Comisia să sprijine în continuare eforturile legate de C&D în domeniul RAM, inclusiv cu privire la infecțiile la nivel global definite în obiectivele de dezvoltare durabilă, în special tuberculoza, malaria, HIV și bolile tropicale neglijate rezistente la medicamente, în cadrul următorului program-cadru de cercetare și inovare al UE, inclusiv prin consacrarea unei misiuni specifice în cadrul programului pentru combaterea la nivel global a RAM; |
| --- | --- |

93.

| 94. | invită Comisia să pună în aplicare restricții privind transportul de animale vii din zonele în care au fost identificate, prin intermediul actualului sistem de monitorizare, sușe de bacterii rezistente la antimicrobiene; |
| --- | --- |

94.

| 95. | constată că unele produse fitosanitare ar putea avea și proprietăți antimicrobiene, ceea ce ar influența răspândirea RAM; solicită cercetări suplimentare cu privire la posibila legătură dintre expunerea la formulele comerciale ale pesticidelor și erbicidelor și dezvoltarea RAM; recunoaște că erbicidele sunt testate în mod regulat pentru a analiza toxicitatea lor, dar nu și efectele lor subletale asupra microbilor, și subliniază, din motivele menționate mai sus, importanța de a se examina posibilitatea de a realiza în mod regulat astfel de testări; |
| --- | --- |

95.

| 96. | invită Comisia și statele membre să promoveze un dialog timpuriu și continuu cu toate părțile interesate în vederea dezvoltării de stimulente corespunzătoare pentru cercetare și dezvoltare în domeniul RAM; admite că nu există o abordare universală; solicită Comisiei să includă în mod formal societatea civilă în discuțiile privind „O singură sănătate”, de exemplu, prin înființarea și finanțarea unei rețele dedicate a părților interesate; |
| --- | --- |

96.

| 97. | subliniază necesitatea unor modele diferite de colaborare coordonate de sectorul public și cu implicarea industriei; recunoaște că capacitățile industriei joacă un rol esențial în cercetarea și dezvoltarea în domeniul RAM; subliniază că, în pofida celor de mai sus, este necesar să aibă loc o mai mare coordonare și prioritizare publică în domeniul C&D în acest domeniu urgent; invită, prin urmare, Comisia să lanseze o platformă publică pentru proiectele de C&D finanțate din fonduri publice cu privire la RAM și să coordoneze toate acțiunile de C&D; |
| --- | --- |

97.

| 98. | subliniază, prin urmare, că actualul cadru în materie de inovare nu încurajează în mod eficace C&D privind RAM și solicită adaptarea și armonizarea regimului proprietății intelectuale la nivel european, în special în scopul de a corela mai bine durata protecției cu perioada solicitată pentru medicamentul inovator în cauză; |
| --- | --- |

98.

| 99. | este de opinie că cercetări legate de combaterea RAM se desfășoară deja în multe părți diferite ale Uniunii, fără să existe o viziune de ansamblu corespunzătoare asupra stadiului cercetărilor la nivelul întregii UE; propune, prin urmare, să se creeze o platformă specială la nivelul UE pentru a permite o folosire mai eficientă a resurselor de cercetare în viitor; |
| --- | --- |

99.

| 100. | reamintește valoarea dezvoltării unor coaliții între mediul academic și companiile biofarmaceutice în ceea ce privește crearea unor antibiotice noi, a unor metode de diagnosticare rapidă și a unor terapii noi; |
| --- | --- |

100.

| 101. | salută concluziile simpozionului tehnic comun al OMS, OMPI (Organizația Mondială a Proprietății Intelectuale) și OMC (Organizația Mondială a Comerțului) intitulat „Rezistența la antimicrobiene: modalități de promovare a inovării, a accesului și a utilizării adecvate a antibioticelor” (36), în cadrul căruia au fost discutate modele noi de stimulare a C&D, în care profitabilitatea unui antibiotic este decuplată de volumul de vânzări; |
| --- | --- |

101.

| 102. | reamintește că Regulamentul privind studiile clinice (37) va contribui la încurajarea cercetărilor legate de noi agenți antimicrobieni în UE; invită Comisia și EMA să pună în aplicare fără întârziere Regulamentul privind studiile clinice; |
| --- | --- |

102.

| 103. | invită Comisia și statele membre să sprijine dezvoltarea și adoptarea noilor modele economice, a noilor proiecte-pilot și a stimulentelor de impuls și de atracție pentru a stimula dezvoltarea de noi terapii, metode de diagnostic, antibiotice, dispozitive medicale, vaccinuri și alternative la utilizarea antimicrobienelor; consideră că acestea sunt semnificative atunci când sunt sustenabile, sunt determinate de necesități și se bazează pe dovezi pe termen lung, vizează priorități publice cheie și sprijină utilizarea medicală corectă; |
| --- | --- |

103.

| 104. | invită Comisia să evalueze eficiența practicilor de igienă actuale și a metodelor de salubrizare din spitale și din mediile asociate îngrijirii sănătății; solicită Comisiei să exploreze utilizarea probioticelor și a altor tehnologii sustenabile legate de igienă ca abordări eficiente în materie de salubrizare pentru prevenirea și reducerea numărului de infecții asociate asistenței medicale atribuite RAM; |
| --- | --- |

104.

| 105. | încurajează adoptarea unor tehnologii eficiente din punctul de vedere al costurilor care reduc impactul infecțiilor asociate asistenței medicale în spitale și ajută la prevenirea răspândirii microorganismelor multirezistente; |
| --- | --- |

105.

| 106. | încurajează statele membre să promoveze sisteme de rambursare alternative pentru a facilita adoptarea unor tehnologii inovatoare în cadrul sistemelor naționale de sănătate; |
| --- | --- |

106.

| 107. | ia act de faptul că modelul de afaceri obișnuit pentru dezvoltarea de medicamente nu este potrivit pentru dezvoltarea de antibiotice deoarece rezistența poate evolua în timp și deoarece acestea sunt menite să fie utilizate temporar și ca o ultimă soluție; reamintește industriei responsabilitatea sa corporativă și socială de a contribui la activitatea de combatere a RAM prin găsirea unor modalități de prelungire a vieții antibioticelor, făcând astfel sustenabilă furnizarea de antibiotice eficace, și solicită introducerea de stimulente pentru această cercetare și pentru definirea traiectoriei de reglementare; |
| --- | --- |

107.

| 108. | reamintește că atât Parlamentul European, cât și Consiliul au solicitat revizuirea stimulentelor actuale (adică cele stabilite în Regulamentul privind medicamentele orfane (38)), din cauza utilizării abuzive a acestora și a prețurilor finale ridicate; invită, prin urmare, Comisia să analizeze modelele actuale de stimulente pentru C&D, inclusiv modelul de exclusivitate de piață transferabilă, pentru a crea unele noi și a defini traiectoria de reglementare; |
| --- | --- |

108.

| 109. | invită Comisia și statele membre să dezvolte, în cooperare cu cercetătorii și cu industria, noi modele de stimulente care să decupleze plățile de volumul prescripțiilor și să stimuleze investițiile pe parcursul întregii perioade de dezvoltare și producție a produsului; evidențiază faptul că garantarea accesibilității și accesului la antibiotice de calitate trebuie să fie obiectivul final al stimulentelor acordate pentru C&D; |
| --- | --- |

109.

| 110. | recunoaște rolul-cheie al farmaciștilor în creșterea nivelului de conștientizare cu privire la utilizarea corectă a antimicrobienelor și în prevenirea RAM; încurajează statele membre să le extindă responsabilitățile prin permiterea eliberării cantității exacte și a administrării anumitor vaccinuri și a testelor de diagnosticare rapidă în cadrul farmaciilor; |
| --- | --- |

110.

| 111. | solicită ca exclusivitățile de piață transferabile și recompensele de intrare pe piață să fie considerate opțiuni pentru stimulente sustenabile; |
| --- | --- |

111.

| 112. | invită Comisia să își asume un rol de lider la nivel global în ceea ce privește promovarea modelelor de bune practici bazate pe dovezi pentru diagnosticarea timpurie în scopul de a combate RAM; |
| --- | --- |

112.

Modelarea agendei globale

| 113. | subliniază că, în absența unor măsuri imediate și armonizate la scară globală, lumea se îndreaptă către o eră post-antibiotice, în care infecțiile obișnuite ar putea să ucidă din nou; |
| --- | --- |

113.

| 114. | reamintește că, din cauza caracterului complex al problemei, a dimensiunii sale transfrontaliere, a consecințelor grave asupra mediului, sănătății umane și animale și a sarcinii economice semnificative, RAM necesită o acțiune urgentă și coordonată la nivelul UE și la nivel global și intersectorial; solicită, prin urmare, un angajament clar din partea UE și a statelor membre față de construirea unor parteneriate europene și internaționale și față de lansarea unei strategii transversale la nivel global pentru combaterea RAM, care să acopere domenii politice precum comerțul internațional, dezvoltarea și agricultura; |
| --- | --- |

114.

| 115. | salută lista de clasificare a OMS cu privire la cei 20 cei mai nefaști agenți patogeni rezistenți la antibiotice (39); solicită realizarea urgentă a unor proiecte de C&D cu privire la bacteriile rezistente la antibiotice incluse în această listă prioritară cu scopul de a dezvolta medicamente împotriva lor; subliniază, cu toate acestea, că cercetarea axată pe noile medicamente nu este singura acțiune necesară și că trebuie luate măsuri în ceea ce privește utilizarea excesivă sau incorectă atât la oameni, cât și la animale; |
| --- | --- |

115.

| 116. | recunoaște că RAM reprezintă o problemă transfrontalieră și că produsele care intră în Europa provin din toată lumea; îndeamnă Comisia să colaboreze cu terțe părți pentru a reduce utilizarea antibioticelor în creșterea animalelor și contaminarea aferentă a mediului; invită Comisia, în plus, să pună în aplicare programe de cercetare în colaborare cu țări terțe pentru a reduce utilizarea excesivă a antibioticelor; invită Comisia, în contextul acordurilor de liber schimb, să interzică importul de produse alimentare care se obțin de la animale atunci când animalele nu au fost crescute în conformitate cu standardele UE și în special în conformitate cu interdicția utilizării de promotori de creștere pe bază de antibiotice; |
| --- | --- |

116.

| 117. | ia act de raportul intitulat „Combaterea infecțiilor rezistente la medicamente la nivel global: raport final și recomandări” (40), în care se estimează că întreprinderea unei acțiuni globale cu privire la RAM va costa 40 de miliarde de USD pe o perioadă de 10 ani, sumă care este mică în comparație cu costul inacțiunii și care reprezintă un procent foarte mic din cheltuielile actuale din domeniul sănătății ale țărilor din cadrul G20 (aproximativ 0,05 %); invită Comisia să analizeze posibilitatea de a impune o taxă industriei pentru sănătatea publică în cadrul responsabilității sale sociale; |
| --- | --- |

117.

| 118. | precizează că, în orice viitor acord comercial cu Regatul Unit după Brexit, RAM trebuie abordată și trebuie stabilită o condiție ca orice nouă acțiune a UE în combaterea RAM să fie urmată de Regatul Unit în vederea protejării consumatorilor și a lucrătorilor atât în UE, cât și în Regatul Unit; |
| --- | --- |

118.

| 119. | salută Planul global de acțiune (PGA) al OMS privind RAM, care a fost adoptat în unanimitate în mai 2015 de cea de-a 68-a Adunare Mondială a Sănătății; subliniază necesitatea conformității planurilor de acțiune de la nivel global, european și național cu PGA; |
| --- | --- |

119.

| 120. | salută noile orientări OMS privind utilizarea antimicrobienelor importante din punct de vedere medical la animalele de la care se obțin produse alimentare (41); subliniază că, în unele țări, aproximativ 50-70 % din antibioticele importante din punct de vedere medical sunt consumate în sectorul animalelor, în mare parte pentru stimularea creșterii la animalele sănătoase; solicită, în cadrul abordării „O singură sănătate”, ca acest subiect să fie inclus în politica comercială a UE și în negocierile cu organizațiile internaționale, precum OMC și țările asociate sau terțe, elaborându-se astfel o politică mondială pentru interzicerea utilizării antibioticelor în scopul îngrășării animalelor sănătoase; |
| --- | --- |

120.

| 121. | ia act de faptul că RAM este un motiv serios de îngrijorare în multe boli legate de sărăcie și neglijate, printre care HIV/SIDA, malaria, tuberculoza și bolile legate de epidemii și pandemii; subliniază că aproximativ 29 % dintre decesele cauzate de RAM se datorează tuberculozei rezistente la medicamente; invită Comisia și statele membre să își sporească, de urgență, sprijinul pentru cercetarea și aplicarea instrumentelor de sănătate cu ajutorul cărora să se abordeze bolile legate de sărăcie și neglijate afectate de RAM; invită Comisia și statele membre să creeze parteneriate, după modelul parteneriatului în domeniul cercetării și inovării în zona mediteraneeană (PRIMA) și al Parteneriatului dintre țări europene și țări în curs de dezvoltare privind trialurile clinice (EDCTP), pentru proiecte internaționale de C&D în domeniul sănătății, care să cuprindă diferite regiuni geografice și cele mai pertinente teme legate de sănătate, cum ar fi RAM, vaccinurile, cancerul și accesul la medicamente; |
| --- | --- |

121.

| 122. | subliniază importanța inițiativelor UE, cum ar fi programele ECDC privind bolile infecțioase, inclusiv SIDA, tuberculoza și malaria; subliniază faptul că aceste inițiative reprezintă exemple de bune practici, demonstrând capacitatea de răspuns și buna funcționare a UE în ceea ce privește necesitatea unor noi antibiotice, precum și că ECDC ar trebui să aibă un rol esențial în prioritizarea nevoilor în materie de C&D, în coordonarea acțiunilor și implicarea tuturor actorilor, în intensificarea activității transsectoriale și consolidarea capacităților prin intermediul rețelelor de C&D; |
| --- | --- |

122.

| 123. | subliniază problema emergenței bacteriilor multirezistente care sunt rezistente la mai multe antibiotice în același timp și care, în cele din urmă, pot deveni superbacterii rezistente la toate antibioticele disponibile, inclusiv la antibioticele de ultimă linie; evidențiază necesitatea creării unei baze de date cu privire la aceste bacterii multirezistente, care să includă SIDA, tuberculoza, malaria, gonoreea, Escherichia coli și alte bacterii rezistente la medicamente; |
| --- | --- |

123.

| 124. | ia act de faptul că efectivele de animale crescute în scopuri alimentare în SUA sunt tratate cu de cinci ori mai multe antibiotice decât animalele de fermă din Regatul Unit; subliniază, prin urmare, importanța controalelor la importurile de carne în UE; |
| --- | --- |

124.

| 125. | invită Comisia să susțină, în cadrul acordurilor comerciale, standardele și măsurile UE pentru combaterea RAM și utilizarea corectă a antibioticelor și să desfășoare activități prin intermediul OMC pentru a ridica problema RAM; observă că utilizarea antibioticelor ca promotori de creștere a animalelor de la care se obțin produse alimentare este interzisă în UE din 2006, însă în țările din afara UE antibioticele pot fi încă utilizate în hrana animalelor ca promotori de creștere; invită Comisia să includă o clauză în toate acordurile de liber schimb în care să se prevadă că produsele alimentare importate din țări terțe nu trebuie să fi fost produse folosind antibiotice ca promotori de creștere, cu scopul de a asigura condiții de concurență echitabile pentru sectoarele creșterii animalelor și acvaculturii din UE și pentru a reduce RAM; solicită Comisiei să interzică toate importurile de produse alimentare provenite din țări terțe în cazul în care aceste produse provin de la animale tratate cu antibiotice sau cu grupuri de antibiotice care, în UE, sunt destinate tratamentului anumitor infecții umane; |
| --- | --- |

125.

| 126. | invită Comisia și statele membre să consolideze măsurile de combatere a practicilor ilegale legate de producția, comercializarea, utilizarea și eliminarea antimicrobienelor; subliniază faptul că actorii implicați în ciclul de viață al antimicrobienelor trebuie să își asume responsabilitatea pentru propriile acțiuni; |
| --- | --- |

126.

| 127. | ia act de impactul universalității și accesibilității antibioticelor existente și al accesului larg la acestea; este de opinie că tratamentul precis, folosind antibiotice specifice, ar trebui să fie disponibil tuturor pentru a preveni utilizarea greșită a antibioticelor nepotrivite și utilizarea excesivă a antibioticelor cu spectru larg; invită Comisia și statele membre să ia măsuri mai stricte împotriva vânzării de loturi mari de antimicrobiene, în special de antibiotice critice pentru om, la prețuri de dumping; |
| --- | --- |

127.

| 128. | solicită realizarea unor ample verificări la nivelul producătorilor de antibiotice, astfel încât perioadele de așteptare să fie adaptate la realitate pentru a se asigura că în produsele alimentare nu sunt prezente antibiotice; |
| --- | --- |

128.

| 129. | invită Comisia să încerce să obțină atenție și angajament politic continuu, de nivel înalt cu privire la acțiunile de combatere a RAM, inclusiv în forumurile ONU, G7 și G20; evidențiază oportunitatea pentru organismele științifice din UE, precum ECDC, de a-și asuma roluri de stewardship global; invită Comisia să susțină colaborarea dintre UE și organizațiile internaționale, inclusiv OMS, Organizația Națiunilor Unite pentru Alimentație și Agricultură (FAO) și Organizația Mondială pentru Sănătatea Animalelor (OIE) salută Declarația de la Davos privind combaterea rezistenței la antimicrobiene emisă în cadrul Forumului Economic Mondial de la Davos din ianuarie 2016, în care industriile din domeniul farmaceutic, al biotehnologiilor și al metodelor de diagnosticare solicită acțiuni colective pentru a crea o piață sustenabilă și previzibilă pentru antibiotice, vaccinuri și metode de diagnosticare, care să amelioreze conservarea tratamentelor noi și a celor existente; |
| --- | --- |

129.

| 130. | solicită promovarea și consolidarea unui mod de producție bazat pe agroecologie, precum și tranziția către un astfel de mod de producție; |
| --- | --- |

130.

o

o o

| 131. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Centrului European de Prevenire și Control al Bolilor, Agenției Europene pentru Medicamente, Agenției Europene pentru Produse Chimice, Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară, Agenției Europene de Mediu, Organizației Mondiale a Sănătății și Organizației Mondiale pentru Sănătatea Animalelor. |
| --- | --- |

131.

---

(1)  Federația Veterinarilor din Europa, „Antimicrobial use in food-producing animals: Replies to EFSA/EMA questions on the use of antimicrobials in food-producing animals in EU and possible measures to reduce antimicrobial use” (Utilizarea antimicrobienelor la animale de la care se obțin alimente: răspunsuri la întrebările adresate de EFSA/EMA cu privire la utilizarea antimicrobienelor la animalele de la care se obțin alimente în UE și posibile măsuri pentru a reduce utilizarea antimicrobienelor), 2016.

(2)  JO C 353, 27.9.2016, p. 12.

(3)  JO C 434, 23.12.2015, p. 49.

(4)  JO L 293, 5.11.2013, p. 1.

(5)  JO C 366, 27.10.2017, p. 149.

(6)  https://ec.europa.eu/info/consultations/public-consultation-pharmaceuticals-environment_en#add-info

(7)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0061.

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/press/news/180227

(9)  https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/healthcare-associated-infections-antimicrobial-use-PPS.pdf

(10)  EFSA, ECDC, „The European Union Summary report on antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from human, animal and food in 2014” (Raportul de sinteză al Uniunii Europene privind rezistența antimicrobiană a bacteriilor zoonotice și a bacteriilor-indicator prelevate de la oameni, animale și produse alimentare în 2014), 2016.

(11)  Organizația Mondială a Sănătății, Orientările globale privind prevenirea infecțiilor la locul intervenției chirurgicale, 2016, disponibile la adresa: http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/

(12)  Celsus Academie voor Betaalbare Zorg, „Cost-effectiveness of policies to limit antimicrobial resistance in Dutch healthcare organisations” (Raportul cost-eficacitate al politicilor de limitare a rezistenței la antimicrobiene în cadrul organizațiilor olandeze de sănătate), ianuarie 2016. Disponibil la: https://goo.gl/wAeN3L

(13)  http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_021.pdf

(14)  Organizația Mondială a Sănătății, Orientările globale privind prevenirea infecțiilor la locul intervenției chirurgicale, 2016, disponibile la adresa: http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/

(15)  https://amr-review.org/sites/default/files/160525_Final%20paper_with%20cover.pdf

(16)  http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2018.5182/epdf

(17)  http://www.consilium.europa.eu/ro/press/press-releases/2016/06/17/epsco-conclusions-antimicrobial-resistance/

(18)  http://www.ema.europa.eu/ema/index.jsp?curl=pages/news_and_events/news/2017/10/news_detail_002827.jsp&mid=WC0b01ac058004d5c1

(19)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/audit_reports/index.cfm

(20)  Articolul 8c din Directiva 2013/39/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 august 2013 de modificare a Directivelor 2000/60/CE și 2008/105/CE în ceea ce privește substanțele prioritare din domeniul politicii apei (JO L 226, 24.8.2013, p. 1).

(21)  Astfel cum a fost formulată în Țările de Jos de către Ministerul Infrastructurii și Lucrărilor Publice, Institutul National de Sănătate Publică și Mediu (RIVM), industria apei și consiliile de gestionare a apelor.

(22)  Articolul 78 din viitorul regulament privind medicamentele de uz veterinar.

(23)  Comisia Europeană, Un plan de acțiune european „O singură sănătate” (One Health) împotriva rezistenței la antimicrobiene (RAM), iunie 2017, p. 10.

(24)  Ibidem, p. 12.

(25)  Ibidem, p. 15.

(26)  Directiva 2010/75/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind emisiile industriale (prevenirea și controlul integrat al poluării) (JO L 334, 17.12.2010, p. 17).

(27)  Regulamentul (UE) nr. 1306/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 17 decembrie 2013 privind finanțarea, gestionarea și monitorizarea politicii agricole comune și de abrogare a Regulamentelor (CEE) nr. 352/78, (CE) nr. 165/94, (CE) nr. 2799/98, (CE) nr. 814/2000, (CE) nr. 1290/2005 și (CE) nr. 485/2008 ale Consiliului (JO L 347, 20.12.2013, p. 549), de aplicare a normelor stabilite în Directiva 98/58/CE a Consiliului din 20 iulie 1998 privind protecția animalelor de fermă (JO L 221, 8.8.1998, p. 23); Directiva 91/630/CEE a Consiliului din 19 noiembrie 1991 de stabilire a normelor minime de protecție a porcilor (JO L 340, 11.12.1991, p. 33); Directiva 91/629/CEE a Consiliului din 19 noiembrie 1991 de stabilire a normelor minime privind protecția vițeilor (JO L 340, 11.12.1991, p. 28).

(28)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/animals/docs/aw_other_aspects_labelling_ip-09-1610_en.pdf

(29)  Mevius, D. et al., „ESBL-Attribution-Analysis (ESBLAT). Searching for the sources of antimicrobial resistance in humans”, 2018. Disponibil la adresa: http://www.1health4food.nl/esblat

(30)  Centrul European de Prevenire și Control al Bolilor și Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară: https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/antimicrobial-resistance-zoonotic-bacteria-humans-animals-food-EU-summary-report-2014.pdf

(31)  http://www.thelancet.com/pdfs/journals/lanplh/PIIS2542-5196(17)30141-9.pdf

(32)  Mevius, D. et al., „ESBL-Attribution-Analysis (ESBLAT). Searching for the sources of antimicrobial resistance in humans”, 2018. Disponibil la adresa: http://www.1health4food.nl/esblat

(33)  http://www.imi.europa.eu/content/nd4bb

(34)  http://www.jpiamr.eu

(35)  Pamer, E. G., „Resurrecting the intestinal microbiota to combat antibiotic-resistant pathogens”, Science, Vol. 352(6285), 2016, pp. 535-538.

(36)  http://www.wipo.int/publications/en/details.jsp?id=4197

(37)  Regulamentul (UE) nr. 536/2014 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 aprilie 2014 privind studiile clinice intervenționale cu medicamente de uz uman și de abrogare a Directivei 2001/20/CE (JO L 158, 27.5.2014, p. 1).

(38)  Regulamentul (CE) nr. 141/2000 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 1999 privind produsele medicamentoase orfane (JO L 18, 22.1.2000, p. 1).

(39)  http://www.who.int/mediacentre/news/releases/2017/bacteria-antibiotics-needed/en/

(40)  https://amr-review.org/sites/default/files/160518_Final%20paper_with%20cover.pdf

(41)  http://www.who.int/foodsafety/areas_work/antimicrobial-resistance/cia_guidelines/en/

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/173 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/173

---

P8_TA(2018)0355

Europa în mișcare: o agendă pentru viitorul mobilității în UE

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la Europa în mișcare: o agendă pentru viitorul mobilității în UE (2017/2257(INI))

(2019/C 433/22)

Parlamentul European,

| — | având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Europa în mișcare - O agendă pentru o tranziție echitabilă din punct de vedere social către o mobilitate curată, competitivă și conectată pentru toți”(COM(2017)0283), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei intitulată „Europa în mișcare - O agendă pentru o tranziție echitabilă din punct de vedere social către o mobilitate curată, competitivă și conectată pentru toți”(COM(2017)0283),

| — | având în vedere Acordul de la Paris privind schimbările climatice, ratificat de Parlamentul European și de Consiliu la 4 octombrie 2016 (1) |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul de la Paris privind schimbările climatice, ratificat de Parlamentul European și de Consiliu la 4 octombrie 2016 (1)

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2016/679 al Parlamentului European și al Consiliului din 27 aprilie 2016 privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Directivei 95/46/CE (Regulamentul general privind protecția datelor) (2),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2017 privind mobilitatea curată, competitivă și conectată pentru toți (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2017 privind mobilitatea curată, competitivă și conectată pentru toți (3),

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 5 iulie 2017 privind implicațiile digitizării și robotizării transporturilor asupra elaborării politicilor UE (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 5 iulie 2017 privind implicațiile digitizării și robotizării transporturilor asupra elaborării politicilor UE (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 23 aprilie 2009 privind Planul de acțiune pentru sisteme de transport inteligente (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 23 aprilie 2009 privind Planul de acțiune pentru sisteme de transport inteligente (5),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 10 decembrie 2013 referitoare la CARS 2020: către o industrie a autovehiculelor puternică, competitivă și durabilă în Europa (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 10 decembrie 2013 referitoare la CARS 2020: către o industrie a autovehiculelor puternică, competitivă și durabilă în Europa (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2015 referitoare la emiterea biletelor integrate multimodale în Europa (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iulie 2015 referitoare la emiterea biletelor integrate multimodale în Europa (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la implementarea Cărții albe privind transporturile 2011: evaluarea situației actuale și calea de urmat pentru realizarea unei mobilități sustenabile (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 9 septembrie 2015 referitoare la implementarea Cărții albe privind transporturile 2011: evaluarea situației actuale și calea de urmat pentru realizarea unei mobilități sustenabile (8),

| — | având în vedere Declarația de la Valletta din 29 martie 2017 privind siguranța rutieră, |
| --- | --- |

—

având în vedere Declarația de la Valletta din 29 martie 2017 privind siguranța rutieră,

| — | având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor”(COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

având în vedere Cartea albă a Comisiei intitulată „Foaie de parcurs pentru un spațiu european unic al transporturilor – Către un sistem de transport competitiv și eficient din punct de vedere al resurselor”(COM(2011)0144),

| — | având în vedere studiul său din 2016, intitulat „Vehicule autopilotate: viitorul transportului rutier?”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul său din 2016, intitulat „Vehicule autopilotate: viitorul transportului rutier?”,

| — | având în vedere studiul său din 2017, intitulat „Provocările legate de finanțarea infrastructurii în economia colaborativă”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul său din 2017, intitulat „Provocările legate de finanțarea infrastructurii în economia colaborativă”,

| — | având în vedere studiul Comitetului Economic și Social European din 2017, intitulat „Impactul digitalizării și al economiei la cerere asupra piețelor forței de muncă și consecințele pentru relațiile de muncă și industriale”, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul Comitetului Economic și Social European din 2017, intitulat „Impactul digitalizării și al economiei la cerere asupra piețelor forței de muncă și consecințele pentru relațiile de muncă și industriale”,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0241/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru transport și turism și avizul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0241/2018),

| A. | întrucât în sectorul transporturilor au loc schimbări structurale, iar viitorul transporturilor în UE se află la intersecția priorităților globale ale cadrului privind clima și energia pentru 2030, ale programului „Aer curat pentru Europa”și ale orientărilor UE în materie de siguranță rutieră 2011-2020; |
| --- | --- |

A.

întrucât în sectorul transporturilor au loc schimbări structurale, iar viitorul transporturilor în UE se află la intersecția priorităților globale ale cadrului privind clima și energia pentru 2030, ale programului „Aer curat pentru Europa”și ale orientărilor UE în materie de siguranță rutieră 2011-2020;

| B. | întrucât decarbonizarea transporturilor și utilizarea tehnologiilor cu emisii scăzute de dioxid de carbon oferă oportunități pentru viitorul mobilității și al creșterii economice sustenabile; |
| --- | --- |

B.

întrucât decarbonizarea transporturilor și utilizarea tehnologiilor cu emisii scăzute de dioxid de carbon oferă oportunități pentru viitorul mobilității și al creșterii economice sustenabile;

| C. | întrucât economia colaborativă și bazată pe partajare transformă sectorul transporturilor în întreaga lume; întrucât valoarea tranzacțiilor din cadrul economiei colaborative în sectorul transporturilor din Europa în 2015 a fost estimată la 5,1 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere de 77 % comparativ cu anul precedent, în timp ce interacțiunile economice bazate pe partajare nemonetară depășesc cu mult acest scenariu, fapt care evidențiază importanța acestui fenomen; |
| --- | --- |

C.

întrucât economia colaborativă și bazată pe partajare transformă sectorul transporturilor în întreaga lume; întrucât valoarea tranzacțiilor din cadrul economiei colaborative în sectorul transporturilor din Europa în 2015 a fost estimată la 5,1 miliarde EUR, ceea ce reprezintă o creștere de 77 % comparativ cu anul precedent, în timp ce interacțiunile economice bazate pe partajare nemonetară depășesc cu mult acest scenariu, fapt care evidențiază importanța acestui fenomen;

| D. | întrucât se estimează că transportul de călători va crește cu aproximativ 42 % între 2010 și 2050, iar transportul de mărfuri va crește cu 60 % în aceeași perioadă de timp; |
| --- | --- |

D.

întrucât se estimează că transportul de călători va crește cu aproximativ 42 % între 2010 și 2050, iar transportul de mărfuri va crește cu 60 % în aceeași perioadă de timp;

| E. | întrucât Cartea albă privind transporturile din 2011 a solicitat ca, până în 2030, 30 % din transporturile de mărfuri efectuate de-a lungul coridoarelor majore să fie transferate de la drumuri spre moduri de transport mai sustenabile, cum ar fi transportul feroviar, cifra ridicându-se la 50 % până în 2050, solicitând, în același timp, dezvoltarea unor infrastructuri verzi adecvate; |
| --- | --- |

E.

întrucât Cartea albă privind transporturile din 2011 a solicitat ca, până în 2030, 30 % din transporturile de mărfuri efectuate de-a lungul coridoarelor majore să fie transferate de la drumuri spre moduri de transport mai sustenabile, cum ar fi transportul feroviar, cifra ridicându-se la 50 % până în 2050, solicitând, în același timp, dezvoltarea unor infrastructuri verzi adecvate;

| F. | întrucât aplicarea principiului „utilizatorul plătește, poluatorul plătește”în toate modurile de transport, inclusiv în transportul rutier, feroviar, maritim și aviatic, va contribui la crearea unor condiții de concurență echitabile între toate modurile de transport; |
| --- | --- |

F.

întrucât aplicarea principiului „utilizatorul plătește, poluatorul plătește”în toate modurile de transport, inclusiv în transportul rutier, feroviar, maritim și aviatic, va contribui la crearea unor condiții de concurență echitabile între toate modurile de transport;

| G. | întrucât noile servicii de mobilitate urmăresc să îmbunătățească în mod semnificativ transportul urban și au potențialul de a face acest lucru reducând congestionarea și emisiile și oferind o alternativă la autoturismele private, dat fiind că mașina personală rămâne principalul mijloc de transport având în vedere călătoriile efectuate; întrucât acestea pot permite trecerea la un transport multimodal și partajat, care, astfel, este mai sustenabil, și pot completa formele publice și active de transport; |
| --- | --- |

G.

întrucât noile servicii de mobilitate urmăresc să îmbunătățească în mod semnificativ transportul urban și au potențialul de a face acest lucru reducând congestionarea și emisiile și oferind o alternativă la autoturismele private, dat fiind că mașina personală rămâne principalul mijloc de transport având în vedere călătoriile efectuate; întrucât acestea pot permite trecerea la un transport multimodal și partajat, care, astfel, este mai sustenabil, și pot completa formele publice și active de transport;

| H. | întrucât sectorul transporturilor joacă un rol esențial în funcționarea economiei UE, reprezentând aproximativ 4 % din PIB-ul UE și peste 5 % din totalul locurilor de muncă din UE (9); întrucât femeile reprezintă doar 22 % din forța de muncă din sector și întrucât o treime din totalul lucrătorilor din sector sunt în vârstă de peste 50 de ani; |
| --- | --- |

H.

întrucât sectorul transporturilor joacă un rol esențial în funcționarea economiei UE, reprezentând aproximativ 4 % din PIB-ul UE și peste 5 % din totalul locurilor de muncă din UE (9); întrucât femeile reprezintă doar 22 % din forța de muncă din sector și întrucât o treime din totalul lucrătorilor din sector sunt în vârstă de peste 50 de ani;

| I. | întrucât se așteaptă ca vehiculele conectate și autonome să crească eficiența, siguranța și securitatea transportului rutier în viitor, având în vedere că eroarea umană este cauza principală a tuturor accidentelor rutiere de pe drumurile europene; |
| --- | --- |

I.

întrucât se așteaptă ca vehiculele conectate și autonome să crească eficiența, siguranța și securitatea transportului rutier în viitor, având în vedere că eroarea umană este cauza principală a tuturor accidentelor rutiere de pe drumurile europene;

| J. | întrucât s-au înregistrat progrese mari în ultimele decenii, UE devenind cea mai sigură regiune de transport rutier din lume; întrucât numărul mare de victime ale accidentelor, care se ridică la 25 500 de decese și 135 000 de persoane grav rănite pe drumurile europene anul trecut, încă mai provoacă mari suferințe umane și costuri economice inacceptabile, estimate la 100 de miliarde EUR pe an și întrucât obiectivele pentru 2020 de a reduce numărul victimelor accidentelor rutiere la jumătate față de 2010 nu sunt îndeplinite, iar procentul de decese și de vătămări grave ale utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor, precum pietonii, cicliștii sau șoferii autovehiculelor mai mici cu două roți, crește într-un ritm accelerat; |
| --- | --- |

J.

întrucât s-au înregistrat progrese mari în ultimele decenii, UE devenind cea mai sigură regiune de transport rutier din lume; întrucât numărul mare de victime ale accidentelor, care se ridică la 25 500 de decese și 135 000 de persoane grav rănite pe drumurile europene anul trecut, încă mai provoacă mari suferințe umane și costuri economice inacceptabile, estimate la 100 de miliarde EUR pe an și întrucât obiectivele pentru 2020 de a reduce numărul victimelor accidentelor rutiere la jumătate față de 2010 nu sunt îndeplinite, iar procentul de decese și de vătămări grave ale utilizatorilor vulnerabili ai drumurilor, precum pietonii, cicliștii sau șoferii autovehiculelor mai mici cu două roți, crește într-un ritm accelerat;

| K. | întrucât transportul este cauza principală a poluării atmosferice în zonele urbane și este responsabil de producerea a peste 25 % din emisiile de gaze cu efect de seră din UE, din care transportul rutier generează peste 70 %, procent care continuă să crească, |
| --- | --- |

K.

întrucât transportul este cauza principală a poluării atmosferice în zonele urbane și este responsabil de producerea a peste 25 % din emisiile de gaze cu efect de seră din UE, din care transportul rutier generează peste 70 %, procent care continuă să crească,

| L. | întrucât lucrările de cercetare și previziunile recente indică o legătură mai puternică între expunerea la poluarea atmosferică și creșterea riscurilor pentru sănătatea publică, inclusiv în ceea ce privește cancerul și bolile cardiovasculare cum ar fi accidentele vasculare cerebrale sau bolile cardiace ischemice și întrucât în UE se estimează că particulele în suspensie cauzează 399 000 de decese premature pe an, cifra ridicându-se la 75 000 pentru oxizii de azot și la 13 600 pentru ozon; întrucât persoanele care trăiesc în medii urbane sunt deosebit de expuse acestui pericol; |
| --- | --- |

L.

întrucât lucrările de cercetare și previziunile recente indică o legătură mai puternică între expunerea la poluarea atmosferică și creșterea riscurilor pentru sănătatea publică, inclusiv în ceea ce privește cancerul și bolile cardiovasculare cum ar fi accidentele vasculare cerebrale sau bolile cardiace ischemice și întrucât în UE se estimează că particulele în suspensie cauzează 399 000 de decese premature pe an, cifra ridicându-se la 75 000 pentru oxizii de azot și la 13 600 pentru ozon; întrucât persoanele care trăiesc în medii urbane sunt deosebit de expuse acestui pericol;

| M. | întrucât, în prezent, la nivel mondial se depun eforturi majore pentru a crea un sector al transporturilor mai favorabil incluziunii, mai sigur și mai echitabil, inclusiv prin introducerea unor obiective ambițioase și adoptarea unor standarde obligatorii și întrucât UE nu ar trebui piardă ocazia de a se afla în prim-planul acestor inovații sociale, |
| --- | --- |

M.

întrucât, în prezent, la nivel mondial se depun eforturi majore pentru a crea un sector al transporturilor mai favorabil incluziunii, mai sigur și mai echitabil, inclusiv prin introducerea unor obiective ambițioase și adoptarea unor standarde obligatorii și întrucât UE nu ar trebui piardă ocazia de a se afla în prim-planul acestor inovații sociale,

Impactul tranziției din sectorul transporturilor asupra competențelor și modalităților de lucru

| 1. | salută comunicarea Comisiei intitulată „Europa în mișcare: o agendă pentru o tranziție echitabilă din punct de vedere social către o mobilitate curată, competitivă și conectată pentru toți”, care recunoaște că sectorul mobilității trece prin schimbări profunde și subliniază că revoluția digitală a mobilității ar trebui să conducă la un sector al transportului rutier mai sigur, mai inovator, mai integrat, mai sustenabil, mai echitabil, mai competitiv și mai curat, interconectat cu alte moduri de transport mai sustenabile; salută abordarea strategică a comunicării pentru realizarea unui cadru de reglementare coerent pentru domeniul transportului rutier, care este din ce în ce mai complex; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că sectorul mobilității din UE trebuie să profite de oportunitățile create de tehnologiile digitale; consideră că ar trebui dezvoltate și promovate noi modele de afaceri care să dea naștere unor servicii de mobilitate partajată inovatoare, inclusiv unor noi platforme online pentru operațiuni de transport de mărfuri sau co-voiajare, unor servicii de partajare a autovehiculelor sau a bicicletelor sau unor aplicații pentru telefoane inteligente care oferă analize și date în timp real privind condițiile de trafic; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încurajează Comisia și statele membre să propună și să aplice măsurile C-STI în concordanță cu obiectivele și inițiativele declarate în Cartea albă privind transporturile din 2011, precum și în Acordul de la Paris din decembrie 2015 privind schimbările climatice; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că sectorul autovehiculelor din UE oferă locuri de muncă pentru opt milioane de persoane și reprezintă 4 % din valoarea adăugată brută a UE, generând un excedent comercial de 120 de miliarde EUR; |
| --- | --- |

4.

| 5. | subliniază că schimbările din industria autovehiculelor legate de digitalizare, automatizare sau îmbunătățirea caracterului ecologic al vehiculelor vor necesita noi cunoștințe de specialitate și modalități de lucru; subliniază că aceste schimbări ar trebui să dea naștere la noi oportunități pentru ca sectorul transporturilor să devină mai atractiv și pentru a elimina deficitul de forță de muncă din sector; subliniază că producția de vehicule mai curate, mai bine conectate și mai automatizate va avea un impact asupra producției, dezvoltării, întreținerii și reparației și va necesita noi competențe, cum ar fi cele pentru asamblarea motoarelor electrice sau fabricarea bateriilor de a doua generație, a pilelor de combustie și a echipamentelor de calcul sau de teledetecție; subliniază că industria se confruntă deja cu provocări enorme pentru recrutarea de personal cu competențe corespunzătoare și că, deși se preconizează că va continua creșterea numărului de locuri de muncă în domeniul ingineriei, competențele în materie de software sunt o nouă cerință pe care întreprinderile trebuie să o aibă în vedere; invită Comisia și statele membre să adapteze formarea și perfecționarea la locul de muncă a lucrătorilor din domeniul transporturilor din UE la aceste noi provocări; |
| --- | --- |

5.

| 6. | subliniază că egalitatea de șanse între femei și bărbați ar trebui să constituie una dintre prioritățile agendei pentru viitorul sectorului transporturilor; subliniază că sectorul transporturilor este dominat de bărbați, care reprezintă o treime din forța de muncă, și că este necesar să se încurajeze echilibrul între sexe; salută crearea platformei „Femeile și transporturile – O platformă a UE pentru schimbare”, care urmărește promovarea ocupării forței de muncă în rândul femeilor și a egalității de șanse în sectorul transporturilor; invită Comisia și statele membre să colaboreze prin intermediul acestei platforme în vederea creării de locuri de muncă pentru femei concomitent cu digitalizarea sectorului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | subliniază că revoluția digitală va reconfigura lanțul valoric, prioritățile de cercetare și investiții și oportunitățile tehnologice din industria autovehiculelor, care trebuie să fie transparente, coerente și în concordanță cu standardele juridice, fapt care va avea efecte asupra poziției sale competitive la nivel mondial; |
| --- | --- |

7.

| 8. | reamintește că conducerea automată va conduce la un impact semnificativ asupra forței de muncă din sectorul transporturilor și necesită o nouă calificare în cazul profesiilor afectate; invită statele membre să ia măsuri adecvate anticipând această schimbare de pe piața muncii, care ar trebui să fie însoțite de un dialog social mai intens; invită Comisia să elaboreze o strategie la nivelul UE care să includă noile posibilități pe care le va crea digitalizarea sectorului transporturilor în domeniul ocupării forței de muncă și să țină seama de bunele practici din statele membre, cu scopul final de a încuraja crearea de locuri de muncă în sectorul transporturilor, incluzând, în mod prioritar, dispoziții referitoare la o tranziție echitabilă pentru angajații ai căror locuri de muncă devin perimate ca urmare a digitalizării sectorului transporturilor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază faptul că, în cele din urmă, conducerea automată va ridica întrebări în ceea ce privește interpretarea legislației UE în vigoare privind timpul de conducere și perioadele de odihnă; invită Comisia să monitorizeze în permanență dacă este necesară o acțiune legislativă; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atrage atenția asupra impactului pozitiv al digitalizării în sectorul transporturilor, deoarece va contribui la reducerea birocrației și la simplificarea procedurilor atât pentru autorități, cât și pentru întreprinderi și va facilita verificarea conformității cu legislația privind timpul de condus și de odihnă și cu normele privind cabotajul după introducerea tahografelor digitale, îmbunătățind astfel condițiile pentru conducătorii auto profesioniști și contribuind la crearea unor condiții de concurență echitabile pentru toți operatorii din sectorul transporturilor; |
| --- | --- |

10.

| 11. | salută Noua agendă pentru competențe în Europa a Comisiei și inițiativele precum Planul de cooperare sectorială în materie de competențe și Coaliția pentru competențe și locuri de muncă în sectorul digital, care promovează cooperarea între sindicate, instituțiile de formare și actorii din sectorul privat, pentru a anticipa, a identifica și a găsi soluții pentru fenomenul necorelării competențelor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | salută faptul că sectorul auto este unul dintre cele șase sectoare-pilot ale „Planului”pentru care au fost puse la dispoziție fonduri prin intermediul acțiunii alianței privind competențele sectoriale din cadrul programului Erasmus+; |
| --- | --- |

12.

| 13. | invită Comisia să prezinte o evaluare la mijlocul perioadei a proiectelor lansate în domeniul competențelor în sectorul autovehiculelor, inclusiv a proiectului de cercetare pe trei ani SKILLFULL și a recomandărilor stabilite de către grupul la nivel înalt GEAR 2030; consideră că, pe baza rezultatului proiectului SKILLFUL, va fi posibil să se evalueze caracterul adecvat al cerințelor de formare și de calificare existente pentru conducătorii de transport rutier, în special în lumina noilor profesii/competențe; |
| --- | --- |

13.

| 14. | invită statele membre ca, mai degrabă decât să reacționeze la provocări specifice, să aibă o atitudine proactivă în ceea ce privește răspunsul la digitalizare, să ia decizii cuprinzătoare și strategice pe baza neutralității tehnologice, care să vizeze maximizarea beneficiilor potențiale, și să depună eforturi pentru a ajunge la un acord referitor la o abordare la nivelul UE a aspectelor principale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | subliniază rolul fundamental pe care îl pot juca utilizatorii și consumatorii în promovarea tranziției în domeniul transporturilor și invită Comisia și statele membre să îmbunătățească transparența și disponibilitatea publică a datelor relevante pentru a sensibiliza mai bine opinia publică și a permite consumatorilor să facă alegeri bine informate; |
| --- | --- |

15.

Tranziția prin intermediul progreselor în domeniul cercetării și inovării

| 16. | subliniază că Europa este lider mondial în ceea ce privește atât producția, cât și operațiunile de transport, și subliniază că este extrem de important ca sectorul european al transporturilor să continue să se dezvolte, să investească, să inoveze și să se reînnoiască în mod sustenabil pentru a-și menține poziția de lider tehnologic și poziția concurențială; |
| --- | --- |

16.

| 17. | amintește obiectivul esențial privind crearea unui spațiu european unic al transporturilor fără bariere, în care fiecare mod de transport își are propriul loc în cadrul unei comodalități eficiente și în care să se intensifice interacțiunea dintre diferitele moduri de transport; invită, prin urmare, statele membre să creeze un mediu adecvat, bazat pe stimulente, pentru a permite o creștere a eficienței modurilor de transport și pentru a elimina barierele existente, precum sarcinile administrative inutile; |
| --- | --- |

17.

| 18. | reamintește că va fi nevoie de tehnologii de transport și soluții de mobilitate sustenabile și inovatoare pentru a îmbunătăți siguranța rutieră și pentru a limita schimbările climatice și emisiile de dioxid de carbon, poluarea atmosferică și congestionarea; reamintește, de asemenea, că este necesar un cadru european de reglementare care să stimuleze inovarea; solicită, în acest context, să se crească finanțarea acordată cercetării și dezvoltării intersectoriale interconectate în ceea ce privește autovehiculele conectate și fără șofer, electrificarea infrastructurilor feroviare și rutiere, combustibilii alternativi, proiectarea și fabricarea vehiculelor, gestionarea rețelelor și a traficului și serviciile și infrastructura de mobilitate inteligente, fără a neglija sistemele existente din alte sectoare; ia act de faptul că, pentru a putea fi dezvoltate în mod eficace, aceste inovații esențiale vor necesita utilizarea multor tipuri de know-how industrial; evidențiază, în acest sens, că vehiculele cooperative, automatizate și conectate pot stimula competitivitatea industriei europene și pot reduce consumul de energie și emisiile de gaze din sectorul transporturilor și pot contribui la reducerea numărului de decese cauzate de accidentele rutiere; subliniază, prin urmare, că ar trebui să se stabilească cerințe legate de infrastructură pentru a se garanta funcționarea acestor sisteme în condiții de siguranță; |
| --- | --- |

18.

| 19. | subliniază că, pentru a ține pasul cu evoluțiile tehnologice și pentru a oferi cetățenilor europeni cele mai bune soluții posibile de transport și mobilitate și, în același timp, pentru a se asigura că întreprinderile europene își pot menține și extinde avantajul competitiv, Europa are nevoie de un cadru mai bun pentru acțiuni comune privind cercetarea și inovarea în domeniul transporturilor; consideră că obiectivele ambițioase pentru viitorul nostru sistem de transport pot fi atinse doar dacă se pot dezvolta, testa și pune în aplicare idei și concepte noi în strânsă interacțiune cu agendele politice și de reglementare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | solicită să se acorde în mod transparent mai mult sprijin financiar pentru cercetare, inovare și formare, așa cum s-a întâmplat în cadrul strategiilor de specializare inteligentă, unde cofinanțarea din partea Fondului european de dezvoltare regională a oferit sprijin în domenii precum grupurile motopropulsoare sau sistemele inteligente de transport; |
| --- | --- |

20.

| 21. | reamintește că finanțarea europeană pe durata următorului cadru financiar multianual (CFM) pentru 2021-2027 va fi esențială pentru finalizarea infrastructurilor transfrontaliere și pentru eliminarea blocajelor de-a lungul coridoarelor principale ale rețelei transeuropene de transport (TEN-T); observă că finanțarea infrastructurii încurajează investițiile publice și private în servicii și tehnologii de transport sustenabile și de înaltă calitate; solicită, prin urmare, ca în cadrul viitorului CFM să se prevadă finanțare pentru a se sprijini dezvoltarea și introducerea rapidă a sistemelor, serviciilor și soluțiilor digitale destinate transporturilor în viitor; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că barierele financiare ar trebui reduse, iar accesul la finanțare ar trebui simplificat, având în vedere că costurile birocratice și administrative implică o taxă proporțional mai mare pentru IMM-uri din cauza lipsei de competențe și de capacitate; invită Comisia să monitorizeze dacă licitațiile publice ale statelor membre legate de infrastructurile de transport inteligente respectă dispozițiile privind facilitarea accesului IMM-urilor prevăzute în Directiva 2014/24/UE privind achizițiile publice; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că Europa trebuie să îmbunătățească ecosistemul inovării, de la cercetarea tehnologică de bază până la cercetarea cu privire la noile servicii și modele de afaceri care conduc la inovare socială (după ce sunt desfășurate pe piață la scară largă); subliniază că sprijinul public pentru ecosistemul de inovare ar trebui să se concentreze asupra disfuncționalităților pieței cu privire la cercetare și inovare, precum și asupra unor politici favorabile inovării, permițând reglementării și standardizării de la nivel european și instrumentelor financiare să stimuleze investițiile din sectorul privat în inovare; |
| --- | --- |

23.

| 24. | constată că cercetarea la nivelul UE, în special prin intermediul programului Orizont 2020, va fi esențială pentru obținerea de rezultate, astfel cum s-a demonstrat prin parteneriate public-private cum ar fi Întreprinderea comună Pile de combustie și hidrogen și Inițiativa europeană privind vehiculele verzi și solicită crearea unui parteneriat public-privat specific pentru conducerea conectată și automatizată; sprijină activitatea Comisiei pentru crearea alianței europene în domeniul bateriilor și solicită intensificarea sprijinului financiar pentru dezvoltarea producției și reciclării sustenabile a bateriilor și a celulelor de baterii în UE pentru viitoarele vehicule cu emisii scăzute și cu emisii zero, ca și activitatea Comisiei pentru dezvoltarea unei abordări comerciale echitabile la nivel global pentru importul de materiale cum ar fi litiul și cobaltul, dat fiind că dezvoltarea acestor tehnologii va juca un rol-cheie în viitoarea mobilitate curată și sustenabilă; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că este important să se dezvolte strategii coerente de dezvoltare economică și industrială care să asigure coordonarea dintre obiectivele urmărite (precum dezvoltarea în continuare a producției și utilizarea unor vehiculele cu emisii reduse) și disponibilizarea resurselor necesare pentru atingerea lor, în ceea ce privește infrastructura și componentele legate de utilizare, precum bateriile, aspect care ar putea face, de altfel, obiectul unei atenții deosebite din partea Comisiei și a statelor membre în vederea elaborării unei strategii a UE privind producția de baterii; subliniază că este important să se stimuleze producătorii și capacitatea de absorbție a pieței în vederea reducerii costurilor; |
| --- | --- |

25.

| 26. | salută faptul că Comisia a stabilit, de asemenea, o legătură cu economia circulară, cu un accent deosebit pe materialele rare și pe baterii; încurajează Comisia, în acest context, să evalueze în continuare amprenta producției și reciclării bateriilor asupra mediului, pentru a obține o imagine completă a impactului asupra mediului al vehiculelor electrice pe bază de baterii, cu scopul de a facilita compararea sustenabilității pe durata ciclului de viață a diferitelor sisteme de propulsie; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază posibilele beneficii ale aplicațiilor de reutilizare a bateriilor vehiculelor, spre exemplu pentru rețele inteligente și soluțiile domestice inteligente de stocare, și invită Comisia și statele membre să sprijine cercetarea și proiectele-pilot în acest domeniu prin mecanisme de finanțare; |
| --- | --- |

27.

| 28. | își exprimă sprijinul pentru utilizarea crescută a tehnologiilor digitale în cursul punerii în aplicare a principiului „poluatorul plătește”, prin mecanisme precum taxarea rutieră electronică (eTolling) și sistemul de emitere a biletelor electronice (eTicketing), pe baza performanței ecologice a vehiculelor; salută orientările Comisiei pentru orașe privind reglementările aplicabile accesului vehiculelor în orașe; subliniază, totuși, că trebuie să se depună mai multe eforturi la nivel european pentru a se evita fragmentarea spațiului unic al transporturilor; subliniază, în acest context, că este important să se finanțeze proiectele de infrastructură din domeniul transporturilor și să se realizeze investiții semnificative în domeniul combustibililor cu emisii scăzute de carbon cei mai favorabili pentru mediu, atât pentru a promova transformarea sistemului de transport, cât și pentru a asigura integrarea resurselor energetice și de transport ca mijloc de accelerare a tranziției către un mix de combustibil mai sustenabil; consideră, în ceea ce privește finanțarea UE pentru sectorul transporturilor, că unul dintre criteriile de eligibilitate pentru proiecte ar trebui să fie caracterul adecvat pentru atingerea obiectivelor climatice; |
| --- | --- |

28.

| 29. | reamintește angajamentele asumate de UE în ceea ce privește lupta împotriva schimbărilor climatice în conformitate cu Acordul de la Paris, cu Agenda 2030 a ONU și cu cadrul de politici privind clima și energia pentru 2030; salută măsurile care au fost deja adoptate pentru a reduce decalajul dintre obiectivele declarate în materie de decarbonizare și nivelul real al emisiilor produse de traficul rutier, cum ar fi procedura de testare a vehiculelor ușoare armonizată la nivel mondial (WLTP), precum și pachetele privind emisiile generate în condiții reale de conducere (RDE); solicită Comisiei să monitorizeze eficacitatea acestor măsuri și, dacă este necesar, să sugereze îmbunătățiri suplimentare; consideră că WLTP constituie un pas în direcția potrivită în ceea ce privește măsurarea consumului de carburant și emisiile de CO2 ale autoturismelor; |
| --- | --- |

29.

| 30. | ia act de faptul că furnizarea către consumatori de informații privind autoturismele este esențială pentru a accelera decarbonizarea în sectorul transporturilor și solicită, prin urmare, să se furnizeze informații mai bune, mai fiabile și mai accesibile cu privire la emisiile și consumul de combustibil ale vehiculelor, inclusiv etichetarea standardizată, vizibilă și clară a vehiculelor, pentru a permite consumatorilor să facă alegeri în cunoștință de cauză și a încuraja atât schimbarea comportamentului întreprinderilor și persoanelor, cât și o mobilitate mai curată; subliniază că existența unor informații mai precise va facilita și permite, de asemenea, utilizarea achizițiilor publice verzi de către autoritățile publice ale statelor membre, regiunilor și orașelor; salută Recomandarea Comisiei (EU) 2017/948 (10), invitând totodată Comisia să aibă în vedere revizuirea Directivei 1999/94/CE privind etichetarea autovehiculelor (11); |
| --- | --- |

30.

| 31. | ia act de obstacolele actuale, atât financiare, cât și nefinanciare, cu care se confruntă consumatorii atunci când achiziționează un vehicul cu emisii scăzute; reamintește că acceptarea de către utilizatorii finali a vehiculelor cu emisii scăzute depinde în mare măsură de disponibilitatea și accesibilitatea unei infrastructuri cuprinzătoare și transfrontaliere; salută, în acest sens, inițiativele publice și private existente pentru a permite utilizarea serviciilor de roaming între operatorii infrastructurilor de încărcare; invită Comisia și statele membre să ia toate măsurile necesare pentru a facilita serviciile de roaming și accesibilitatea infrastructurii de încărcare în Europa; invită Comisia să sprijine mai mult eforturile depuse de statele membre în vederea extinderii infrastructurii lor de combustibili alternativi, pentru a obține cât mai curând posibil o acoperire de bază la nivelul întregii UE; |
| --- | --- |

31.

| 32. | consideră că, pentru a accelera intrarea pe piață a combustibililor cu emisii scăzute de dioxid de carbon și pentru a exploata pe deplin beneficiile acestora asupra climei, este necesar să se creeze stimulente pentru utilizarea acestora și dezvoltarea de vehicule compatibile; reamintește totuși că, pentru a respecta Acordul de la Paris, emisiile de gaze cu efect de seră (GES) generate de transporturi vor trebui să se înscrie în mod ferm pe o traiectorie care să tindă spre zero până la jumătatea secolului; subliniază că, dacă se continuă o abordare tehnologică universală, sectorul european al transportului rutier nu se poate transforma într-un sector sustenabil din punct de vedere ecologic și economic și că, prin urmare, este necesară o tranziție spre o evaluare cu adevărat neutră din punct de vedere tehnologic a sistemelor de propulsie în vederea dezvoltării pe viitor a unor vehicule care să corespundă diferitelor nevoi legate de mobilitate; subliniază că este nevoie de eforturi transsectoriale pentru a accelera investițiile în infrastructuri pentru combustibilii cu emisii scăzute de dioxid de carbon, aceasta reprezentând o condiție prealabilă pentru introducerea pe piață și utilizarea pe scară mai largă a vehiculelor alimentate cu energie alternativă; |
| --- | --- |

32.

| 33. | subliniază că, pentru a-și valorifica întregul potențial, Directiva privind vehiculele nepoluante (12) trebuie să țină seama de necesitățile și de resursele de care dispun autoritățile locale și regionale, în special în ceea ce privește complexitatea și sarcinile administrative; |
| --- | --- |

33.

| 34. | salută angajamentul Comisiei de a prezenta, până la 2 mai 2018, o propunere legislativă privind standardele referitoare la emisiile de CO2 și la consumul de combustibil în cazul vehiculelor grele, care ar trebui să fie ambițioasă, realistă și bazată pe informațiile colectate utilizând Instrumentul de calculare a consumului de energie al vehiculelor (VECTO), pentru a asigura coerența legislației privind vehiculele grele; subliniază că VECTO trebuie actualizat rapid și cu regularitate pentru a se putea ține seama în mod adecvat de noile tehnologii în vederea îmbunătățirii eficienței autovehiculelor în timp util; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că nivelul de ambiție al obiectivelor privind CO2 pentru vehiculele grele trebuie să fie coerent cu ambițiile viitoare privind reducerea emisiilor poluante, spre exemplu în temeiul EURO 7, precum și cu cerințele impuse de Directiva (UE) 2015/719 privind greutatea și dimensiunile (13); |
| --- | --- |

35.

| 36. | reamintește experimentele îngrozitoare privind expunerea la gaze de eșapament efectuate pe subiecți umani și maimuțe de Grupul european de cercetare privind mediul și sănătatea în sectorul transporturilor (EUGT), un organism finanțat de către marile societăți din sectorul autovehiculelor; reamintește că acesta nu este primul astfel de scandal din industria autovehiculelor; solicită ca toate activitățile de cercetare care contribuie cu date la politica UE să fie complet independente de industria autovehiculelor, inclusiv în ceea ce privește finanțarea și subcontractarea; |
| --- | --- |

36.

O tranziție în sectorul transporturilor potrivită pentru toți utilizatorii

| 37. | subliniază că conectivitatea între autovehiculele autonome, între autovehicule și infrastructură, între vehicule, biciclete și pietoni, precum și rețeaua în sine trebuie să constituie un obiectiv esențial pe termen lung pentru a asigura fluidizarea traficului; invită, prin urmare, Comisia să abordeze aspectele legate de utilizarea și gestionarea datelor, punând accentul pe protecția datelor, și să analizeze toate aplicațiile tehnologice pertinente dezvoltate cu ajutorul tehnologiilor de proiectare asistată de calculator (CAD) care includ niveluri avansate de autonomie și furnizează servicii cu valoare adăugată; subliniază necesitatea de a se dezvolta infrastructuri de telecomunicații și satelitare pentru a asigura servicii mai bune de poziționare și comunicare între vehicule și infrastructură și invită Comisia să precizeze dacă și până când infrastructura de transport existentă trebuie să fie aliniată la standardele privind infrastructura de transport inteligentă; |
| --- | --- |

37.

| 38. | subliniază că conducerea autonomă și vehiculele nepoluante vor impune o planificare și investiții integrate în infrastructură pentru a dota drumurile cu infrastructura necesară pentru telecomunicații și încărcare, spre exemplu pentru autovehiculele electrice, precum și pentru a se furniza date rutiere de înaltă calitate, spre exemplu pentru a realiza hărți digitale de înaltă definiție, precum și echipamente de bord pe deplin interoperabile; invită Comisia și statele membre să stimuleze investițiile pentru a finanța modernizarea inovatoare și sustenabilă a infrastructurii de transport; |
| --- | --- |

38.

| 39. | reamintește Comisiei că, pentru a obține o conectivitate adecvată a transporturilor, pentru a gestiona în mod corespunzător caracteristicile în materie de siguranță, semnalizare, automatizare și echipament digital pentru consumatori și pentru a asigura gestionarea sigură a datelor, este necesar să se asigure cât mai curând posibil acoperirea completă 5G a coridoarelor TEN-T pentru transportul feroviar, rutier și pe căile navigabile interioare; solicită dezvoltarea de proiecte pentru autostrăzi inteligente și înființarea de coridoare de transport inteligent; consideră că drumurile principale ar trebui să fie echipate cu cabluri de fibră optică, precum și cu stații de comunicare fără fir și stații de bază 5G; |
| --- | --- |

39.

| 40. | reamintește că obiectivul primordial ar trebui să fie reducerea la zero a numărului victimelor pe șoselele europene și subliniază necesitatea de a asigura coexistența în condiții de siguranță a modurilor de transport vechi și noi, schimbarea respectivă fiind facilitată de integrarea obligatorie a anumitor sisteme de asistență a conducătorilor auto și asigurarea infrastructurii corespunzătoare; invită Comisia să realizeze o evaluare aprofundată și neutră din punct de vedere tehnologic a implicațiilor în materie de securitate aferente utilizării sistemelor automatizate, prin abordarea holistică a analizei implicațiilor în materie de siguranță ale tuturor sistemelor de transport intermodale; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază că obiectivele privind reducerea numărului de decese și vătămări grave în accidentele rutiere încă nu au fost îndeplinite și că politica europeană în domeniul transporturilor ar trebui, prin urmare, să se concentreze asupra realizării lor; subliniază importanța unei legislații adecvate în materie de siguranță în vederea realizării unui sector al transportului rutier mai sigur; reamintește Comisiei și statelor membre că, pentru reducerea numărului de accidente și de victime pe șoselele europene, trebuie să se garanteze condiții de parcare și odihnă adecvate pe întreg teritoriul UE; |
| --- | --- |

41.

| 42. | subliniază că dezvoltarea autovehiculelor conectate și automatizate a fost stimulată în mare măsură de tehnologie; solicită, prin urmare, ca impactul social al acesteia să fie cercetat și recunoscut și consideră că trebuie să se asigure că introducerea autovehiculelor conectate și automatizate este pe deplin compatibilă cu valorile și scopurile sociale, umane și ambientale; subliniază că, în cazul unui accident în care sunt implicate unul sau mai multe autovehicule automatizate, ar trebui să fie clar cui îi revine răspunderea, adică întreprinderii/întreprinderilor de software, producătorului/producătorilor autovehiculului, conducătorului/conducătorilor auto sau societății/societăților de asigurări. |
| --- | --- |

42.

| 43. | subliniază că aceste schimbări care se prevăd nu ar trebui să aibă loc în detrimentul incluziunii sociale și a conectivității statelor membre și a zonelor în care există deficiențe în materie de mobilitate; constată că este nevoie să amelioreze capacitatea rețelei, valorificând infrastructura rețelelor existente și inovațiile viitoare semnificative, pentru a permite integrarea mai profundă a tehnologiilor digitale și a aborda discrepanțele majore în ceea ce privește conectivitatea atât dintre statele membre, cât și dintre zonele urbane și cele rurale sau cele centrale și cele îndepărtate, pentru care ar trebui dezvoltate o serie de soluții specifice adecvate, bazate pe coordonarea dintre sectorul public și cel privat și sprijinite de aceasta; subliniază că modurile tradiționale de transport, cum ar fi autobuzele, vor juca în continuare un rol esențial în regiunile îndepărtate și cele muntoase și nu ar trebui să fie marginalizate în cadrul acestui proces; reamintește că experiența obținută în mai multe state membre ale UE arată că structurarea rețelelor rutiere de transport colectiv și de transport public sub egida unor contracte privind obligațiile de serviciu public care combină linii profitabile cu linii neprofitabile poate oferi rezultate optime pentru cetățeni, finanțele publice și concurența de pe piață; |
| --- | --- |

43.

| 44. | reamintește necesitatea de a se favoriza mijloace colective și mai sigure de transport pentru transportul de mărfuri și călători pe coridoarele transfrontaliere majore și în zonele metropolitane, pentru a reduce poluarea, congestionarea circulației și numărul victimelor și pentru a proteja sănătatea cetățenilor și a utilizatorilor drumurilor; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia și statele membre să promoveze planuri de mobilitate sustenabilă urbană și respectiv rurală justificate de interesul public și să integreze toate noile moduri de transport, sprijinind implementarea unui sistem de transport multimodal pentru pasageri, îmbunătățind mobilitatea și calitatea serviciilor pentru cetățeni, inclusiv pentru persoanele în vârstă și cetățenii cu dizabilități, oferindu-le alternative și internalizând sau reducând costurile legate de sănătate și costurile ambientale externe pentru orașe, încurajând, în același timp, turismul; ia act de faptul că aceste planuri ar trebui să promoveze incluziunea, participarea și ocuparea forței de muncă în rândul cetățenilor care locuiesc în zone mai îndepărtate, cu scopul de a combate amenințarea reprezentată de depopulare din zonele rurale, pentru a îmbunătăți accesibilitatea și comunicarea cu zonele periferice și regiunile transfrontaliere; subliniază că mobilitatea rurală diferă în mod semnificativ de mobilitatea urbană nu doar în ceea ce privește distanțele și disponibilitatea transportului în comun, ci și în ceea ce privește factorii economici și de mediu, cum ar fi o presiune mai mică asupra mediului generată de emisiile poluante, venituri medii mai mici și obstacole mai mari în calea investițiilor în infrastructură; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ia act de faptul că învățămintele dobândite în urma proiectelor anterioare și a celor în curs de desfășurare, cum ar fi programul de lucru privind transporturile, Mecanismul pentru interconectarea Europei și Mobilitatea partajată sustenabilă interconectată cu transportul public în zonele rurale europene (SMARTA), contribuie la crearea de sate inteligente, inclusiv a unei logistici „din ușă în ușă”mai eficiente și mai inteligente, a unor concepte inovatoare în direcția mobilității ca serviciu, a unei infrastructuri de transport inteligente de generație următoare, a unui transport conectat și automatizat și a unei mobilități urbane inteligente (transport către/dinspre orașe); |
| --- | --- |

46.

| 47. | subliniază că mobilitatea este privită tot mai mult ca un serviciu, motiv pentru care ar trebui introdus la nivel transfrontalier un transport extins, multimodal și fără sincope, de tip „din ușă în ușă”; în consecință, invită statele membre să pună la dispoziție servicii de informare și rezervare pentru călătoriile multimodale, cu informații în timp real; invită Comisia ca, până la sfârșitul lui 2018, să prezinte o propunere legislativă privind drepturile pasagerilor în cadrul transportului multimodal; susține că aceste noi servicii de transport ar trebui considerate, spre exemplu în contextul taxării rutiere, drept moduri de călătorie cel puțin la fel de bune ca și utilizarea autovehiculelor în scop personal, sau chiar preferabile acesteia, și că introducerea lor nu ar trebui încetinită de obstacole legislative; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia să promoveze bunele practici de reglementare existente la nivel național și local care integrează forme de mobilitate noi și tradiționale, care sprijină opțiunile consumatorilor, punând la dispoziția lor informații și servicii de rezervare a biletelor pentru călătoriile multimodale și încurajând utilizarea transportului public în detrimentul celui privat sau sprijinind ofertele generate de inițiativele de economie colaborativă în sectorul transporturilor care oferă impulsul și sprijinul necesar pentru promovarea turismului sustenabil și a patrimoniului de mediu și cultural, în special favorizând IMM-urile și concentrându-se asupra statelor membre și a domeniilor unde există deficiențe în materie de mobilitate; |
| --- | --- |

48.

| 49. | reiterează că călătoriile reprezintă unul dintre sectoarele care sunt cel mai afectate de digitalizare și că acest mediu digital nou și mai influent le permite consumatorilor să joace un rol mai activ atunci când își caută, cumpără, rezervă și plătesc călătoriile; subliniază că este necesar să se pună în aplicare normele existente care protejează transparența și neutralitatea, astfel încât consumatorii să poată face alegeri în cunoștință de cauză pe baza unor informații fiabile; |
| --- | --- |

49.

| 50. | subliniază importanța orientării mobilității; consideră că este important ca cetățenii să fie încurajați să adopte obiceiuri sustenabile în domeniul mobilității prin intermediul unor stimulente economice, precum și prin sensibilizarea cu privire la impactul asupra mediului generat de modurile individuale de transport, precum și prin coordonarea și dezvoltarea unor servicii de transport cu emisii reduse de dioxid de carbon, cum ar fi transportul public, și crearea sau îmbunătățirea infrastructurii pentru mobilitatea ușoară (mersul pe jos, mersul cu bicicleta etc.), pentru a le oferi cetățenilor o alternativă la transportul rutier; subliniază că este nevoie să se finanțeze proiecte pentru facilitarea mobilității cu emisii scăzute de dioxid de carbon la nivel local și regional, spre exemplu prin sisteme urbane de transport cu bicicleta; |
| --- | --- |

50.

| 51. | invită Comisia să promoveze o logistică eficientă și verde pentru o mai bună gestionare a creșterii preconizate a cererii de transport de mărfuri printr-o mai bună optimizare a capacităților de încărcare a camioanelor și să reducă numărul de camioane goale sau parțial încărcate; invită, de asemenea, Comisia să consolideze eforturile depuse în vederea accelerării transferului multimodal și să promoveze platformele multimodale pentru coordonarea cererilor de transport; invită statele membre să utilizeze documente electronice de transport ca practică standard la nivelul Europei pentru a reduce sarcinile birocratice și pentru a crește eficiența; |
| --- | --- |

51.

| 52. | subliniază contribuția importantă pe care o poate aduce circulația în convoi și utilizarea camioanelor ecocombi la sporirea eficienței și la reducerea consumului de combustibil în transportul rutier de mărfuri; invită, prin urmare, Comisia și statele membre să îndeplinească obiectivele Declarației de la Amsterdam și să creeze stimulente pentru utilizarea mai frecventă a camioanelor ecocombi; |
| --- | --- |

52.

| 53. | încurajează Comisia să sprijine inițiativele care contribuie la reducerea și evitarea congestionării rutiere fără a transfera volumele de transport către secțiuni rutiere alternative, cum ar fi exemplele de bune practici privind „taxa de congestie”, precum și măsurile de succes în materie de transfer modal; |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia să efectueze o evaluare aprofundată a aspectelor legate de protecția datelor și de răspundere care ar putea apărea odată cu dezvoltarea autovehiculelor automatizate; |
| --- | --- |

54.

| 55. | subliniază potențialul modelelor economiei colaborative de a îmbunătăți eficiența sistemului de transporturi și de a reduce externalitățile nedorite, cum ar fi congestia și emisiile; solicită autorităților, în conformitate cu principiul subsidiarității, să ia în considerare integrarea deplină a serviciilor de transport cu adevărat colaborative în sistemul de transport convențional, pentru a favoriza crearea unor lanțuri de transport complete care să funcționeze fără sincope, precum și oferirea unor noi modalități de mobilitate sustenabilă; |
| --- | --- |

55.

| 56. | subliniază că, în contextul economiei colaborative, aspectele legate de protecția consumatorului, repartizarea răspunderii, fiscalitate, sistemele de asigurare, protecția socială a lucrătorilor (indiferent dacă aceștia sunt angajați sau desfășoară activități independente) și protecția datelor sunt cele mai stringente și așteaptă să se introducă măsuri de reglementare în aceste domenii; solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că economia colaborativă nu va da naștere unei concurențe neloiale, nu va conduce la practici de dumping social și fiscal și nu va înlocui transportul public reglementat. |
| --- | --- |

56.

| 57. | consideră că este necesar, având în vedere hotărârea Curții de Justiție în cauza C-434/15 din 20 decembrie 2017 (14), să se stabilească o distincție clară între simpla intermediere prin intermediul platformelor on-line și prestarea unui serviciu de transport; consideră că un serviciu nu face parte din societatea informațională atunci când majoritatea activității privește furnizarea de servicii profesionale și, în orice caz, atunci când platforma tehnologică stabilește, în mod direct sau indirect, costul, cantitatea sau calitatea serviciului furnizat; |
| --- | --- |

57.

| 58. | solicită statelor membre să adopte măsuri pentru a reduce riscul și posibilitatea evitării obligațiilor fiscale de către întreprinderile care furnizează servicii în cadrul economiei colaborative, insistând ca acestea să plătească impozite atunci când activitățile lor generează profit și furnizează servicii; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  JO L 282, 19.10.2016, p. 1.

(2)  JO L 119, 4.5.2016, p. 1.

(3)  JO C 81, 2.3.2018, p. 195.

(4)  JO C 345, 13.10.2017, p. 52.

(5)  JO C 184 E, 8.7.2010, p. 50.

(6)  JO C 468, 15.12.2016, p. 57.

(7)  JO C 265, 11.8.2017, p. 2.

(8)  JO C 316, 22.9.2017, p. 155.

(9)  EU Transport in Figures - Statistical pocketbook 2015 (Transportul UE în cifre: broșură statistică 2015), Oficiul pentru Publicații al Uniunii Europene, Luxemburg, 2015.

(10)  JO L 142, 2.6.2017, p. 100.

(11)  JO L 12, 18.1.2000, p. 16.

(12)  JO L 120, 15.5.2009, p. 5.

(13)  JO L 115, 6.5.2015, p. 1.

(14)  Hotărârea Curții (Marea Cameră) din 20 decembrie 2017, Asociación Profesional Elite Taxi/Uber Systems Spania, SL, C-434/15, ECLI:EU:C:2017:981.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/183 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/183

---

P8_TA(2018)0356

Punerea în aplicare a Regulamentului privind produsele fitosanitare

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la punerea în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 privind produsele fitosanitare (2017/2128(INI))

(2019/C 433/23)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 al Parlamentului European și al Consiliului din 21 octombrie 2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și de abrogare a Directivelor 79/117/CEE și 91/414/CEE ale Consiliului (1),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 396/2005 al Parlamentului European și al Consiliului din 23 februarie 2005 privind conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din sau de pe produse alimentare și hrana de origine vegetală și animală pentru animale și de modificare a Directivei 91/414/CEE (2),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 1272/2008 al Parlamentului European și al Consiliului din 16 decembrie 2008 privind clasificarea, etichetarea și ambalarea substanțelor și a amestecurilor, de modificare și de abrogare a Directivelor 67/548/CEE și 1999/45/CE, precum și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1907/2006 (3),

| — | având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2009/128/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 21 octombrie 2009 de stabilire a unui cadru de acțiune comunitară în vederea utilizării durabile a pesticidelor (4),

| — | având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2017 referitoare la pesticidele cu risc redus de origine biologică (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția Parlamentului European din 15 februarie 2017 referitoare la pesticidele cu risc redus de origine biologică (5),

| — | având în vedere decizia Ombudsmanului European din 18 februarie 2016 în cauza 12/2013/MDC privind practicile Comisiei Europene cu privire la autorizarea și introducerea pe piață a produselor de protecție a plantelor (pesticide) (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere decizia Ombudsmanului European din 18 februarie 2016 în cauza 12/2013/MDC privind practicile Comisiei Europene cu privire la autorizarea și introducerea pe piață a produselor de protecție a plantelor (pesticide) (6),

| — | având în vedere Evaluarea implementării la nivel european a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și anexele sale pertinente, publicate de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (DG EPRS) (7) în aprilie 2018, |
| --- | --- |

—

având în vedere Evaluarea implementării la nivel european a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 privind introducerea pe piață a produselor fitosanitare și anexele sale pertinente, publicate de Serviciul de Cercetare al Parlamentului European (DG EPRS) (7) în aprilie 2018,

| — | având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 23 noiembrie 2016 în cauzele C-673/13 P, Comisia/Stichting Greenpeace Nederland și PAN Europe, și C-442/14, Bayer CropScience/College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (Consiliul pentru autorizarea biocidelor și a produselor fitosanitare), |
| --- | --- |

—

având în vedere hotărârile Curții de Justiție a Uniunii Europene din 23 noiembrie 2016 în cauzele C-673/13 P, Comisia/Stichting Greenpeace Nederland și PAN Europe, și C-442/14, Bayer CropScience/College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden (Consiliul pentru autorizarea biocidelor și a produselor fitosanitare),

| — | având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 11 aprilie 2018 privind transparența și durabilitatea modelului UE de evaluare a riscurilor în cadrul lanțului alimentar și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 [privind legislația alimentară generală], a Directivei 2001/18/CE [privind diseminarea deliberată în mediu a OMG-urilor], a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 [privind produsele alimentare și furajele modificate genetic], a Regulamentului (CE) nr. 1831/2003 [privind aditivii din hrana animalelor], a Regulamentului (CE) nr. 2065/2003 [privind aromele de fum], a Regulamentului (CE) nr. 1935/2004 [privind materialele destinate să vină în contact cu produsele alimentare], a Regulamentului (CE) nr. 1331/2008 [privind procedura comună de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare], a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 [privind produsele fitosanitare] și a Regulamentului (UE) 2015/2283 [privind alimentele noi] (8), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de regulament al Parlamentului European și al Consiliului din 11 aprilie 2018 privind transparența și durabilitatea modelului UE de evaluare a riscurilor în cadrul lanțului alimentar și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 178/2002 [privind legislația alimentară generală], a Directivei 2001/18/CE [privind diseminarea deliberată în mediu a OMG-urilor], a Regulamentului (CE) nr. 1829/2003 [privind produsele alimentare și furajele modificate genetic], a Regulamentului (CE) nr. 1831/2003 [privind aditivii din hrana animalelor], a Regulamentului (CE) nr. 2065/2003 [privind aromele de fum], a Regulamentului (CE) nr. 1935/2004 [privind materialele destinate să vină în contact cu produsele alimentare], a Regulamentului (CE) nr. 1331/2008 [privind procedura comună de autorizare pentru aditivii alimentari, enzimele alimentare și aromele alimentare], a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 [privind produsele fitosanitare] și a Regulamentului (UE) 2015/2283 [privind alimentele noi] (8),

| — | având în vedere mandatul și activitatea Comisiei speciale a Parlamentului European pentru procedura de autorizare a pesticidelor de către Uniune (PEST), |
| --- | --- |

—

având în vedere mandatul și activitatea Comisiei speciale a Parlamentului European pentru procedura de autorizare a pesticidelor de către Uniune (PEST),

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, precum și articolul 1 alineatul (1) litera (e) din decizia Conferinței președinților din 12 decembrie 2002 privind procedura de autorizare a rapoartelor din proprie inițiativă și anexa 3 la aceasta,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0268/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și avizul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0268/2018),

| A. | întrucât evaluarea punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 (denumit în continuare „regulamentul”) a arătat că obiectivele de protecție a sănătății oamenilor și a animalelor și a mediului nu sunt atinse în totalitate și că s-ar putea aduce îmbunătățiri în vederea atingerii tuturor obiectivelor regulamentului; |
| --- | --- |

A.

întrucât evaluarea punerii în aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 (denumit în continuare „regulamentul”) a arătat că obiectivele de protecție a sănătății oamenilor și a animalelor și a mediului nu sunt atinse în totalitate și că s-ar putea aduce îmbunătățiri în vederea atingerii tuturor obiectivelor regulamentului;

| B. | întrucât evaluarea punerii în aplicare a regulamentului ar trebui avută în vedere în coroborare cu politica generală a UE cu privire la pesticide, inclusiv cu normele stabilite de Directiva 2009/128/CE [Directiva privind utilizarea durabilă], Regulamentul (UE) nr. 528/2012 [Regulamentul privind produsele biocide], Regulamentul (CE) nr. 396/2005 [Regulamentul privind nivelul maxim de reziduuri] și Regulamentul (CE) nr. 178/2002 [Legislația alimentară generală]; |
| --- | --- |

B.

întrucât evaluarea punerii în aplicare a regulamentului ar trebui avută în vedere în coroborare cu politica generală a UE cu privire la pesticide, inclusiv cu normele stabilite de Directiva 2009/128/CE [Directiva privind utilizarea durabilă], Regulamentul (UE) nr. 528/2012 [Regulamentul privind produsele biocide], Regulamentul (CE) nr. 396/2005 [Regulamentul privind nivelul maxim de reziduuri] și Regulamentul (CE) nr. 178/2002 [Legislația alimentară generală];

| C. | întrucât punerea în aplicare a regulamentului nu este satisfăcătoare și ar trebui să fie în conformitate cu politicile conexe ale UE, inclusiv în domeniul pesticidelor; |
| --- | --- |

C.

întrucât punerea în aplicare a regulamentului nu este satisfăcătoare și ar trebui să fie în conformitate cu politicile conexe ale UE, inclusiv în domeniul pesticidelor;

| D. | întrucât dovezile disponibile arată că aplicarea în practică a celor trei instrumente principale din regulament – aprobările, autorizațiile și executarea deciziilor de reglementare – lasă loc de îmbunătățiri și nu asigură realizarea pe deplin a obiectivelor regulamentului; |
| --- | --- |

D.

întrucât dovezile disponibile arată că aplicarea în practică a celor trei instrumente principale din regulament – aprobările, autorizațiile și executarea deciziilor de reglementare – lasă loc de îmbunătățiri și nu asigură realizarea pe deplin a obiectivelor regulamentului;

| E. | întrucât anumite dispoziții ale regulamentului nu au fost aplicate deloc de Comisie, în special articolul 25 privind aprobarea agenților fitoprotectori și a agenților sinergici și articolul 27 privind o listă negativă a coformulanților inacceptabili; |
| --- | --- |

E.

întrucât anumite dispoziții ale regulamentului nu au fost aplicate deloc de Comisie, în special articolul 25 privind aprobarea agenților fitoprotectori și a agenților sinergici și articolul 27 privind o listă negativă a coformulanților inacceptabili;

| F. | întrucât alte dispoziții esențiale, cum ar fi aplicarea criteriilor de excludere pentru substanțele active care sunt perturbatori endocrini, au fost întârziate considerabil din cauza comportamentului ilegal al Comisiei; |
| --- | --- |

F.

întrucât alte dispoziții esențiale, cum ar fi aplicarea criteriilor de excludere pentru substanțele active care sunt perturbatori endocrini, au fost întârziate considerabil din cauza comportamentului ilegal al Comisiei;

| G. | întrucât părțile interesate au ridicat preocupări legate de abordarea privind evaluarea, astfel cum a fost stabilită prin lege, în special în ceea ce privește stabilirea entității care ar trebui să furnizeze studiile științifice și dovezile pentru evaluări ale substanțelor active și utilizarea abordării bazate pe riscuri pe durata acestor evaluări; |
| --- | --- |

G.

întrucât părțile interesate au ridicat preocupări legate de abordarea privind evaluarea, astfel cum a fost stabilită prin lege, în special în ceea ce privește stabilirea entității care ar trebui să furnizeze studiile științifice și dovezile pentru evaluări ale substanțelor active și utilizarea abordării bazate pe riscuri pe durata acestor evaluări;

| H. | întrucât sarcina probei ar trebui să îi revină solicitantului, pentru a se asigura faptul că banii publici nu sunt cheltuiți pe studii de care ar putea beneficia în cele din urmă interesele private; întrucât, în același timp, transparența trebuie să fie asigurată în fiecare etapă a procedurii de autorizare, în deplină conformitate cu drepturile de proprietate intelectuală, asigurându-se în același timp respectarea consecventă a principiilor bunei practici de laborator în întreaga Uniune; |
| --- | --- |

H.

întrucât sarcina probei ar trebui să îi revină solicitantului, pentru a se asigura faptul că banii publici nu sunt cheltuiți pe studii de care ar putea beneficia în cele din urmă interesele private; întrucât, în același timp, transparența trebuie să fie asigurată în fiecare etapă a procedurii de autorizare, în deplină conformitate cu drepturile de proprietate intelectuală, asigurându-se în același timp respectarea consecventă a principiilor bunei practici de laborator în întreaga Uniune;

| I. | întrucât există preocupări legate de punerea în practică a abordării stabilite privind evaluarea; întrucât, în special, există preocupări majore legate de armonizarea incompletă a cerințelor privind datele și metodologiile utilizate care ar putea împiedica procesul de evaluare; |
| --- | --- |

I.

întrucât există preocupări legate de punerea în practică a abordării stabilite privind evaluarea; întrucât, în special, există preocupări majore legate de armonizarea incompletă a cerințelor privind datele și metodologiile utilizate care ar putea împiedica procesul de evaluare;

| J. | întrucât activitatea autorităților naționale competente a fost considerată drept un factor major ce influențează evaluarea substanțelor active; întrucât există diferențe considerabile între statele membre în privința cunoștințelor de specialitate și a personalului disponibil; întrucât regulamentul și cerințele legale pertinente nu sunt aplicate în mod uniform în toate statele membre, ceea ce are consecințe importante asupra sănătății și mediului; |
| --- | --- |

J.

întrucât activitatea autorităților naționale competente a fost considerată drept un factor major ce influențează evaluarea substanțelor active; întrucât există diferențe considerabile între statele membre în privința cunoștințelor de specialitate și a personalului disponibil; întrucât regulamentul și cerințele legale pertinente nu sunt aplicate în mod uniform în toate statele membre, ceea ce are consecințe importante asupra sănătății și mediului;

| K. | întrucât ar trebui îmbunătățită transparența în toate etapele procedurii de omologare, ceea ce ar putea conduce la creșterea încrederii publicului în sistemul de reglementare a produselor fitosanitare; întrucât transparența activităților legate de autorizare ale autorităților competente este, de asemenea, nesatisfăcătoare în multe cazuri; întrucât Comisia a propus modificări ale legislației alimentare generale, cu scopul de a aborda preocupările legate de datele și dovezile furnizate pe durata procesului de evaluare și de a spori transparența; |
| --- | --- |

K.

întrucât ar trebui îmbunătățită transparența în toate etapele procedurii de omologare, ceea ce ar putea conduce la creșterea încrederii publicului în sistemul de reglementare a produselor fitosanitare; întrucât transparența activităților legate de autorizare ale autorităților competente este, de asemenea, nesatisfăcătoare în multe cazuri; întrucât Comisia a propus modificări ale legislației alimentare generale, cu scopul de a aborda preocupările legate de datele și dovezile furnizate pe durata procesului de evaluare și de a spori transparența;

| L. | întrucât autorizațiile pentru produsele fitosanitare, care au loc exclusiv la nivel național, se confruntă adesea cu întârzieri în deciziile referitoare la gestionarea riscurilor; întrucât acest lucru conduce, în unele cazuri, la o creștere a autorizațiilor acordate de statele membre în condiții de derogare, recurgând la articolul 53 din regulament; întrucât există cazuri în care astfel de derogări sunt utilizate împotriva intenției inițiale a legiuitorului; |
| --- | --- |

L.

întrucât autorizațiile pentru produsele fitosanitare, care au loc exclusiv la nivel național, se confruntă adesea cu întârzieri în deciziile referitoare la gestionarea riscurilor; întrucât acest lucru conduce, în unele cazuri, la o creștere a autorizațiilor acordate de statele membre în condiții de derogare, recurgând la articolul 53 din regulament; întrucât există cazuri în care astfel de derogări sunt utilizate împotriva intenției inițiale a legiuitorului;

| M. | întrucât regulamentul introduce o dispoziție potrivit căreia gestionarea integrată a dăunătorilor ar fi trebuit să devină parte a cerințelor legale de gestionare în conformitate cu normele de ecocondiționalitate ale politicii agricole comune; întrucât acest lucru nu s-a întâmplat încă; |
| --- | --- |

M.

întrucât regulamentul introduce o dispoziție potrivit căreia gestionarea integrată a dăunătorilor ar fi trebuit să devină parte a cerințelor legale de gestionare în conformitate cu normele de ecocondiționalitate ale politicii agricole comune; întrucât acest lucru nu s-a întâmplat încă;

| N. | întrucât dovezile disponibile arată că acest act legislativ la nivelul UE îmbunătățește și aduce o valoare adăugată eforturilor și acțiunilor naționale; |
| --- | --- |

N.

întrucât dovezile disponibile arată că acest act legislativ la nivelul UE îmbunătățește și aduce o valoare adăugată eforturilor și acțiunilor naționale;

| O. | întrucât, de multe ori, soluțiile alternative sunt luate în calcul cu seriozitate numai după modificarea cerințelor legale; întrucât, de exemplu, în cazul interdicției extinse privind neonicotinoidele, cea mai recentă evaluare (30 mai 2018) (9) sugerează că există alternative nechimice ușor disponibile pentru 78 % dintre utilizările neonicotinoidelor; |
| --- | --- |

O.

întrucât, de multe ori, soluțiile alternative sunt luate în calcul cu seriozitate numai după modificarea cerințelor legale; întrucât, de exemplu, în cazul interdicției extinse privind neonicotinoidele, cea mai recentă evaluare (30 mai 2018) (9) sugerează că există alternative nechimice ușor disponibile pentru 78 % dintre utilizările neonicotinoidelor;

| P. | întrucât, de la 31 mai 2016, nu a fost prezentată spre aprobare nicio substanță activă nouă; întrucât inovarea și dezvoltarea de noi produse, în special de produse cu risc scăzut, este importantă; |
| --- | --- |

P.

întrucât, de la 31 mai 2016, nu a fost prezentată spre aprobare nicio substanță activă nouă; întrucât inovarea și dezvoltarea de noi produse, în special de produse cu risc scăzut, este importantă;

| Q. | întrucât existența pesticidelor contrafăcute pe piață reprezintă o preocupare reală; întrucât pesticidele contrafăcute pot fi dăunătoare mediului și totodată riscă să submineze eficacitatea regulamentului, |
| --- | --- |

Q.

întrucât existența pesticidelor contrafăcute pe piață reprezintă o preocupare reală; întrucât pesticidele contrafăcute pot fi dăunătoare mediului și totodată riscă să submineze eficacitatea regulamentului,

Concluziile principale

| 1. | consideră că nivelul UE este nivelul adecvat la care ar trebui să continue să fie adoptate măsurile de reglementare în domeniul pesticidelor; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că măsurile de mediu care vizează prevenirea, limitarea și controlarea răspândirii agenților patogeni și a dăunătorilor trebuie să rămână în centrul tuturor acțiunilor actuale și viitoare; |
| --- | --- |

2.

| 3. | consideră că adoptarea și punerea în aplicare a regulamentului reprezintă un progres semnificativ în ceea ce privește tratamentul produselor fitosanitare (PPP) în Uniunea Europeană comparativ cu ceea ce s-a întâmplat în trecut; |
| --- | --- |

3.

| 4. | subliniază că ar trebui acordată o atenție specială rolului întreprinderilor mici și mijlocii (IMM-uri) în dezvoltarea de noi produse, întrucât, deseori, IMM-urile nu dispun de resursele vaste care sunt necesare în procesul de elaborare și aprobare a noilor substanțe; |
| --- | --- |

4.

| 5. | este preocupat de faptul că regulamentul nu a fost pus în aplicare în mod eficace și că, în consecință, obiectivele sale în ceea ce privește producția agricolă și inovarea nu sunt realizate în practică; subliniază că, parțial din cauza gradului redus de inovare, numărul substanțelor active din pesticide este în scădere; |
| --- | --- |

5.

| 6. | reamintește că este absolut nevoie de o abordare integratoare și că Regulamentul (CE) nr. 1185/2009 privind statisticile referitoare la pesticide (10) trebuie să facă parte din evaluare, rezultatele sale fiind folosite pentru a reduce cantitatea și, în consecință, pentru a reduce la minimum riscurile și impactul lor negativ asupra sănătății și a mediului; |
| --- | --- |

6.

| 7. | ia act de faptul că obiectivele și instrumentele din regulament și punerea sa în aplicare nu sunt întotdeauna suficient aliniate cu politicile UE în domenii precum agricultura, sănătatea, bunăstarea animalelor, securitatea alimentară, calitatea apei, schimbările climatice, utilizarea durabilă a pesticidelor și conținuturile maxime aplicabile reziduurilor de pesticide din alimente și din hrana pentru animale; |
| --- | --- |

7.

| 8. | este preocupat de faptul că punerea în aplicare a regulamentului în ceea ce privește utilizarea animalelor pentru testele de identificare a pericolelor și de evaluare a riscurilor nu este în conformitate cu principiile înlocuirii, reducerii și îmbunătățirii prevăzute de Directiva 2010/63/UE privind protecția animalelor utilizate în scopuri științifice și că testul biologic de carcinogenicitate realizat pe parcursul a doi ani poate conduce la rezultate controversate (11); |
| --- | --- |

8.

| 9. | reamintește că principiul precauției este un principiu general al Uniunii, menționat la articolul 191 din Tratatul privind funcționarea UE, și că acest principiu urmărește să asigure un nivel ridicat de protecție a mediului prin adoptarea preventivă a unor decizii; |
| --- | --- |

9.

| 10. | consideră inacceptabil faptul că cerințele de aprobare pentru agenții fitoprotectori și sinergici nu au fost încă aplicate, contrar articolului 25 din regulament; |
| --- | --- |

10.

| 11. | consideră că este inacceptabil faptul că lista negativă a coformulanților nu a fost încă adoptată, în special după interzicerea polioxietilenaminei (POEA) în combinație cu glifosatul, care a evidențiat efectele negative pe care le pot avea anumiți coformulanți; |
| --- | --- |

11.

| 12. | remarcă evaluarea REFIT în curs de desfășurare realizată de Comisie cu privire la Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 și încheierea sa planificată până în noiembrie 2018; își exprimă încrederea că aceste constatări vor reprezenta o bază adecvată pentru colegiuitori pentru a discuta despre dezvoltarea viitoare a regulamentului; |
| --- | --- |

12.

| 13. | este îngrijorat de creșterea tot mai mare a utilizării autorizațiilor de urgență acordate în temeiul articolului 53 și de cazurile identificate de utilizare necorespunzătoare a acestora în unele state membre; constată că unele state membre aplică articolul 53 semnificativ mai mult decât altele; ia act de asistența tehnică acordată de Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) în conformitate cu articolul 53 alineatul (2) din regulament, la examinarea utilizării autorizațiilor de urgență; ia act de rezultatele anchetei EFSA privind autorizațiile de urgență acordate în 2017 pentru trei neonicotinoide, care au arătat că, în timp ce unele autorizații de urgență au fost necesare și în parametrii stabiliși de legislație, altele nu au fost justificate; consideră că este esențial ca statele membre să furnizeze datele necesare pentru a-i permite EFSA să-și îndeplinească mandatul în mod eficient; |
| --- | --- |

13.

| 14. | subliniază importanța unui proces de elaborare a politicilor marcat de o reglementare bazată pe fundamente științifice, care produce dovezi verificabile și repetabile, utilizând principii științifice convenite la nivel internațional în ceea ce privește aspecte precum orientări, bune practici de laborator și cercetare evaluată inter pares; |
| --- | --- |

14.

| 15. | este preocupat de faptul că armonizarea incompletă a cerințelor în materie de date și de testare din unele domenii științifice conduce la metode de lucru ineficiente, la lipsa de încredere între autoritățile naționale și la întârzieri în procesul de autorizare, ceea ce poate avea efecte negative asupra sănătății oamenilor și a animalelor, asupra mediului și asupra producției agricole; |
| --- | --- |

15.

| 16. | regretă punerea limitată la dispoziția publicului a informațiilor privind procedura de evaluare și autorizare, precum și accesul limitat la informații; regretă că nivelul de transparență din statele membre raportoare este scăzut (când acționează în cadrul procedurii de aprobare), sugerează că accesibilitatea și ușurința de utilizare a informațiilor din etapa în care intervine EFSA ar putea fi îmbunătățite și că transparența în etapa de gestionare a riscului pare să lipsească și este, de asemenea, considerată problematică de către părțile interesate; salută eforturile Agenției Europene pentru Produse Chimice (ECHA) de a crește transparența și ușurința de utilizare pe site-ul său web și consideră că acest model ar putea fi utilizat pe viitor pentru a îmbunătăți transparența; |
| --- | --- |

16.

| 17. | subliniază că credibilitatea sistemului de autorizare a PPP depinde în mare măsură de încrederea publică în agențiile europene, care oferă avizele științifice care stau la baza aprobărilor și a gestionării riscurilor; subliniază că transparența în procesul de evaluare științifică este importantă pentru menținerea încrederii publice; solicită, prin urmare, o finanțare adecvată a agențiilor relevante, precum și un număr corespunzător de membri ai personalului, pentru a se asigura un proces de autorizare independent, transparent și în timp util; salută, de asemenea, eforturile permanente ale EFSA de a-și îmbunătăți sistemul pentru a-și asigura independența și gestionarea eventualelor conflicte de interese, care a fost apreciat de Curtea de Conturi ca fiind cel mai avansat sistem al agențiilor auditate în 2012 și a fost recent actualizat, în iunie 2017; invită Comisia să propună îmbunătățiri pentru a spori în continuare transparența procesului de reglementare, inclusiv în ceea ce privește accesul la datele din studiile privind siguranța prezentate de producători ca parte a cererilor lor de autorizare pe piață a PPP în UE; recunoaște nevoia de revizuire a procedurii, pentru a consolida evaluările, a spori gradul de independență al autorităților responsabile cu elaborarea studiilor, a evita conflictele de interese și a face procedura mai transparentă; |
| --- | --- |

17.

| 18. | invită Comisia să introducă un catalog al utilizărilor, la nivel european, pentru a îmbunătăți armonizarea regulamentului; |
| --- | --- |

18.

| 19. | este preocupat de faptul că, în unele cazuri, PPP disponibile pe piață și aplicarea lor de către utilizatori nu îndeplinesc neapărat condițiile de autorizare pertinente în ceea ce privește compoziția și utilizarea lor; subliniază că utilizarea neprofesională ar trebui limitată, în măsura posibilului, pentru a reduce utilizarea necorespunzătoare; |
| --- | --- |

19.

| 20. | subliniază importanța formării utilizatorilor profesioniști pentru a asigura utilizarea adecvată și corespunzătoare a PPP; consideră că este necesar să se facă distincția între utilizatorii profesioniști și utilizatorii amatori; observă că PPP sunt utilizate în grădini private, pe căi ferate și în parcuri publice; |
| --- | --- |

20.

| 21. | afirmă că dreptul statelor membre de a refuza PPP autorizate rămâne neschimbat; |
| --- | --- |

21.

| 22. | subliniază că regulamentul ar trebui să reflecte mai bine necesitatea promovării unor practici agricole bazate pe gestionarea integrată a dăunătorilor, inclusiv prin stimularea dezvoltării substanțelor cu risc scăzut; subliniază că lipsa disponibilității unor PPP cu risc scăzut împiedică dezvoltarea gestionării integrate a dăunătorilor; constată cu îngrijorare că doar zece substanțe sunt aprobate ca PPP cu risc scăzut, dintr-un total de aproape 500 PPP disponibile pe piața UE; |
| --- | --- |

22.

| 23. | subliniază că autorizarea și promovarea pesticidelor cu risc scăzut care nu sunt chimice sunt măsuri importante pentru a sprijini gestionarea dăunătorilor cu un consum redus de pesticide; recunoaște necesitatea unei cercetări mai aprofundate a acestor produse, deoarece compoziția și modul de funcționare a acestora sunt radical diferite de compoziția și modul de funcționare a produselor convenționale; subliniază că acest lucru presupune și necesitatea unei mai bune expertize în cadrul EFSA și al autorităților competente naționale pentru evaluarea acestor substanțe biologic active; subliniază că PPP de origine biologică ar trebui să facă obiectul acelorași evaluări riguroase ca și alte substanțe; invită Comisia ca, în conformitate cu Rezoluția din 15 februarie 2017 referitoare la pesticidele cu risc redus de origine biologică, să prezinte, o propunere legislativă specifică de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1107/2009, în afara revizuirii generale legate de inițiativa REFIT, în vederea stabilirii unei proceduri rapide de evaluare, autorizare și înregistrare pentru pesticidele cu risc redus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | consideră că și Regulamentul (CE) nr. 1107/2009 ar trebui să fie modificat, pentru a se lua în considerare într-o mai mare măsură substanțe care nu sunt considerate PPP și care, dacă sunt utilizate pentru protecția plantelor, ar intra sub incidența aceluiași regulament; constată că aceste substanțe prezintă alternative interesante legate de metodele integrate de producție și de anumite produse de biocontrol; |
| --- | --- |

24.

| 25. | subliniază că PPP pentru utilizări minore ar trebui să beneficieze de un sprijin și o atenție deosebite, având în vedere că, în prezent, există puține stimulente economice pentru ca întreprinderile să dezvolte astfel de produse; salută înființarea Mecanismului de coordonare a utilizărilor minore ca forum pentru îmbunătățirea coordonării între statele membre, organizațiile de producători și industrie în dezvoltarea de soluții pentru utilizări minore; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază faptul că multe PPP autorizate nu au fost evaluate conform standardelor UE de peste 15 ani, ca urmare a întârzierilor în derularea procedurilor de autorizare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | subliniază importanța creării unui cadru de reglementare favorabil inovării, care va permite înlocuirea chimiei mai vechi cu produse noi și mai bune pentru protecția culturilor; subliniază importanța disponibilității unui spectru larg de PPP cu diferite moduri de acțiune, pentru a se evita dezvoltarea rezistențelor și pentru a se menține eficacitatea aplicării produselor de protecție a culturilor; |
| --- | --- |

27.

| 28. | este preocupat de faptul că armonizarea orientărilor nu este consolidată încă; |
| --- | --- |

28.

| 29. | subliniază că absența sau caracterul incomplet al orientărilor sunt deficiențe grave care au consecințe negative pentru punerea în aplicare a regulamentului și, prin urmare, pentru îndeplinirea obiectivelor acestuia; |
| --- | --- |

29.

| 30. | subliniază faptul că documentele de orientare disponibile nu sunt obligatorii din punct de vedere juridic, fapt ce creează incertitudine în materie de reglementare pentru solicitanți și pune sub semnul întrebării rezultatele evaluărilor efectuate în cadrul procedurilor de aprobare; |
| --- | --- |

30.

| 31. | salută conceptul de sistem zonal și obiectivul acestuia de a facilita autorizarea eficientă a produselor fitosanitare; consideră că procedura de recunoaștere reciprocă este esențială pentru partajarea volumului de muncă și pentru a încuraja respectarea termenelor; regretă problemele de punere în aplicare asociate principiului recunoașterii reciproce; solicită Comisiei să colaboreze cu statele membre să îmbunătățească funcționarea sistemului zonal; subliniază că punerea integrală în aplicare a legislației existente ar trebui să aibă scopul de a evita duplicarea muncii și de a pune la dispoziția fermierilor substanțe noi fără întârzieri inutile; |
| --- | --- |

31.

| 32. | subliniază necesitatea schimbului de cunoștințe și a dobândirii de competențe în ceea ce privește alternativele la pesticidele chimice și gestionarea integrată a dăunătorilor, inclusiv identificarea unei rotații optime a culturilor în funcție de piața agricultorilor și de condițiile climatice; constată, în plus, că acest lucru a fost deja prevăzut în regulamentul orizontal al PAC, în special în serviciile de consultanță agricolă finanțate în cadrul dezvoltării rurale; |
| --- | --- |

32.

| 33. | își exprimă îngrijorarea cu privire la numărul redus de substanțe noi care au fost aprobate; subliniază importanța unui set de instrumente adecvat de PPP pentru agricultori pentru a asigura aprovizionarea cu alimente a UE; |
| --- | --- |

33.

| 34. | își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că, în dezbaterile recente, actualul sistem al Uniunii Europene de evaluare a PPP, bazat pe cunoaștere științifică, a fost din ce în ce mai pus la îndoială; subliniază importanța menținerii și consolidării în continuare a unui sistem robust din punct de vedere științific, obiectiv, bazat pe dovezi în urma unei revizuiri inter pares, care derivă dintr-o abordare deschisă, independentă și multidisciplinară din punct de vedere științific, în autorizarea substanțelor active, în conformitate cu analiza UE a riscurilor și cu principiul precauției, astfel cum este stabilit în legislația generală în domeniul alimentar; insistă asupra faptului că procedura de reautorizare a substanțelor active trebuie să țină cont de utilizarea practică a PPP, precum și de progresele științifice și tehnologice în acest domeniu; subliniază că nerespectarea termenelor prevăzute și funcționarea necorespunzătoare a întregului sistem ar putea fi cauzate de complexitatea sistemului actual de evaluare și autorizare; subliniază, prin urmare, necesitatea revizuirii și simplificării sistemului; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază dezechilibrul numărului de cereri între unele state membre din aceeași zonă care sunt de dimensiuni similare și au condiții agricole similare; |
| --- | --- |

35.

| 36. | consideră că produsele importate din afara UE care au fost cultivate utilizând PPP ar trebui să facă obiectul acelorași criterii stricte precum produsele produse în UE; este preocupat de faptul că PPP care nu sunt înregistrate în UE pot fi utilizate în producția de produse importate; |
| --- | --- |

36.

Recomandări

| 37. | invită Comisia și statele membre să asigure punerea eficace în aplicare a regulamentului în ceea ce privește rolul lor specific în procesul de aprobare și procedurile de autorizare; |
| --- | --- |

37.

| 38. | invită statele membre să rezolve problema gravă și cronică a lipsei de personal din cadrul autorităților naționale competente, care conduce la întârzieri în etapa de identificare a pericolelor și de evaluare inițială a riscurilor de către statele membre; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită Comisiei și statelor membre să se asigure că prelungirea procedurală a perioadei de aprobare pe durata procedurii, în conformitate cu articolul 17 din regulament, nu va fi utilizată pentru substanțe active mutagene, cancerigene sau toxice pentru reproducere, deci substanțe din categoriile 1A sau 1B, sau pentru substanțe active cu proprietăți care perturbă sistemul endocrin și care afectează oamenii sau animalele, așa cum este în prezent cazul substanțelor precum flumioxazin, tiacloprid, clorotoluron și dimoxistrobin (12); |
| --- | --- |

39.

| 40. | utilizarea substanțelor active mutagene, cancerigene sau toxice pentru reproducere, deci a substanțelor din categoriile 1A sau 1B, sau a substanțelor active cu proprietăți care perturbă sistemul endocrin și care afectează oamenii sau animalele cărora li s-a acordat deja una sau mai multe prelungiri procedurale ale perioadei de aprobare, în conformitate cu articolul 17, trebuie interzisă imediat; |
| --- | --- |

40.

| 41. | invită Comisia și statele membre să recunoască faptul că protecția sănătății oamenilor și a animalelor, precum și protecția mediului sunt obiective esențiale ale legislației, îmbunătățind, în același timp, producția agricolă și protejând competitivitatea sectorului agricol; |
| --- | --- |

41.

| 42. | solicită industriei să furnizeze statelor membre raportoare și agențiilor UE toate datele și studiile științifice într-un format uniform lizibil, electronic și care poate fi prelucrat automat; invită Comisia să elaboreze un model armonizat pentru introducerea datelor pentru a facilita un schimb mai simplu de date între statele membre în toate etapele procesului; recunoaște că aceste date trebuie tratate în cadrul definit de legislația UE privind protecția datelor și a proprietății intelectuale; |
| --- | --- |

42.

| 43. | invită statele membre să aplice cu strictețe articolul 9 din Regulamentul privind admisibilitatea cererilor și să accepte doar cererile complete de evaluare a substanței active; |
| --- | --- |

43.

| 44. | invită Comisia și statele membre să asigure aplicarea integrală și uniformă a criteriilor de excludere bazate pe riscuri, conform orientărilor armonizate existente, și să se asigure că substanțele sunt evaluate din punctul de vedere al riscurilor doar dacă există dovezi că acestea nu prezintă proprietăți periculoase (de excludere), astfel cum se prevede în regulament; |
| --- | --- |

44.

| 45. | invită Comisia să pună în aplicare în cele din urmă dispozițiile privind coformulanții, agenții fitoprotectori și agenții sinergici, să elaboreze o listă a coformulanților inacceptabili și norme care să asigure faptul că substanțele fitoprotectoare și sinergice sunt testate la nivelul UE și să garanteze că numai substanțele chimice care respectă criteriile de aprobare ale UE pot fi comercializate; |
| --- | --- |

45.

| 46. | salută interpretarea de către Comisie a principiului precauției, exprimată în evaluarea REFIT a legislației generale în domeniul alimentar (13), potrivit căreia aceasta nu reprezintă o alternativă la o abordare de gestionare a riscurilor, ci, mai degrabă, o formă specială de gestionare a riscurilor; reamintește că această viziune este sprijinită și de hotărâri judecătorești ale UE (14); |
| --- | --- |

46.

| 47. | invită Comisia și statele membre ca, atunci când acționează în calitate de gestionari de risc în procedurile de aprobare și autorizare, să aplice în mod corespunzător principiul precauției și să acorde o atenție deosebită protecției grupurilor vulnerabile, așa cum sunt definite la articolul 3 alineatul (14) din regulament; |
| --- | --- |

47.

| 48. | invită Comisia, agențiile și autoritățile competente să analizeze și să îmbunătățească comunicarea privind procedurile de evaluare a riscurilor și deciziile de gestionare a riscurilor, pentru a îmbunătăți încrederea publicului în sistemul de autorizare; |
| --- | --- |

48.

| 49. | invită statele membre să pună în aplicare mai eficient procedurile de autorizare la nivel național, pentru a limita derogările și extinderile acordate în temeiul articolului 53 din regulament la situațiile de urgență reale; invită Comisia să își exercite pe deplin drepturile de control în conformitate cu articolul 53 alineatele (2) și (3); solicită, de asemenea, statelor membre să respecte pe deplin obligația de a informa alte state membre și Comisia, prevăzută la articolul 53 alineatul (1), în special în ceea ce privește măsurile luate pentru a garanta siguranța utilizatorilor, a grupurilor vulnerabile și a consumatorilor; |
| --- | --- |

49.

| 50. | invită Comisia să finalizeze metodele pentru a determina când anumite derogări ar trebui să fie aplicate, în special în ceea ce privește „expunerea neglijabilă”sau „pericolele grave pentru sănătatea plantelor”, fără a modifica litera sau spiritul legii; avertizează Comisia că orice reinterpretare a termenului „expunere neglijabilă”în „risc neglijabil”ar fi împotriva literei și a spiritului legii; |
| --- | --- |

50.

| 51. | solicită mai multe investiții din partea Comisiei și a statelor membre pentru a stimula inițiativele de cercetare privind substanțele active, inclusiv substanțele biologice cu risc redus, și PPP-urile în cadrul programului Orizont Europa și în cadrul financiar multianual 2021-2027; subliniază importanța unui cadru de reglementare privind PPP la nivelul UE, care protejează mediul și sănătatea umană și stimulează totodată cercetarea și inovarea în vederea dezvoltării de PPP eficiente și sigure, asigurând în același timp practici agricole și o gestionare integrată a dăunătorilor sustenabile; subliniază că, pentru a proteja sănătatea plantelor, este necesară o gamă largă de instrumente sigure și eficiente; subliniază potențialul pe care îl pot avea tehnicile agriculturii de precizie și inovațiile tehnologice pentru a ajuta fermierii europeni să-și optimizeze în mod mai țintit și mai sustenabil lupta împotriva dăunătorilor; |
| --- | --- |

51.

| 52. | invită Comisia să limiteze cu strictețe utilizarea procedurii privind datele de confirmare la scopul prevăzut la articolul 6 litera (f) din regulament, și anume la cazurile în care se stabilesc noi cerințe în cursul procesului de evaluare sau ca urmare a cunoștințelor științifice și tehnice noi; subliniază că dosarele complete sunt importante pentru aprobările de substanțe active; regretă că procedura de derogare prin date de confirmare a condus la rămânerea pe piață pentru o perioadă extinsă de timp a anumitor PPP-uri care, altfel, ar fi fost altfel interzise; |
| --- | --- |

52.

| 53. | invită Comisia și statele membre să crească nivelul general de transparență a procedurilor, inclusiv prin furnizarea de procese-verbale detaliate ale discuțiilor din cadrul comitologiei, cuprinzând pozițiile adoptate de părți, în special explicând și justificând deciziile Comitetului permanent pentru plante, animale, produse alimentare și hrană pentru animale (Comitetul PAFF); |
| --- | --- |

53.

| 54. | invită Comisia și statele membre să asigure o mai bună coerență a regulamentului și a punerii sale în aplicare cu legislația și politicile UE conexe, în special cu Directiva privind utilizarea durabilă a pesticidelor, și să ofere stimulente, inclusiv punerea la dispoziție a unor resurse suficiente, care să promoveze și să stimuleze pe termen scurt dezvoltarea și utilizarea de alternative sigure și netoxice la produsele fitosanitare; constată că cadrul de reglementare nu ține seama de impactul inevitabil asupra speciilor nevizate, în special asupra albinelor și a altor polenizatori, precum și asupra altor insecte benefice pentru agricultură datorită rolului lor de prădători ai dăunătorilor; remarcă studiul științific recent care evidențiază „Armaghedonul insectelor“, conform căruia 75 % dintre insectele înaripate au dispărut la nivel regional în Germania, chiar și în rezervațiile naturale în care nu au fost folosite pesticide pentru agricultură; invită Comisia și statele membre să asigure coerența PAC cu legislația privind PPP, în special prin menținerea obligațiilor în temeiul Regulamentului (CE) nr. 1107/2009 și al Directivei 2009/128/CE privind lista cerințelor statutare de gestionare (SMR 12 și SMR 13), astfel cum a fost propusă de Comisie în propunerea de Regulament privind planurile strategice ale PAC (15); |
| --- | --- |

54.

| 55. | invită statele membre să asigure aplicarea eficientă a regulamentului, în special în ceea ce privește controlul PPP comercializate în UE și indiferent dacă au fost produse în UE sau importate din țări terțe; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  JO L 309, 24.11.2009, p. 1.

(2)  JO L 70, 16.3.2005, p. 1.

(3)  JO L 353, 31.12.2008, p. 1.

(4)  JO L 309, 24.11.2009, p. 71.

(5)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0042.

(6)  https://www.ombudsman.europa.eu/ro/decision/ro/64069

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/615668/EPRS_STU(2018)615668_EN.pdf

(8)  COM(2018)0179.

(9)  ANSES — Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (Agenția Națională pentru Securitatea Sanitară a Alimentației, Mediului și Muncii), Franța - Concluzii, 2018.

(10)  JO L 324, 10.12.2009, p. 1.

(11)  Sursa: pe baza informațiilor și concluziilor Evaluării implementării la nivel european, studiu EPRS din aprilie 2018, p. 36 & II-33.

(12)  Sursa: https://www.foodwatch.org/fileadmin/foodwatch.nl/Onze_campagnes/Schadelijke_stoffen/Documents/Rapport_foodwatch_Ten_minste_onhoudbaar_tot.pdf

(13)  SWD(2018)0038.

(14)  De exemplu, Hotărârea Tribunalului din 9 septembrie 2011, Franța/Comisia, T-257/07, ECLI:EU:T:2011:444.

(15)  Propunerea de Regulament privind planurile strategice PAC – COM(2018)0392.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/191

---

P8_TA(2018)0357

Diferențele de calitate dintre produsele de pe piața unică

Rezoluția Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la diferențele de calitate ce caracterizează unele produse de pe piața unică (2018/2008(INI))

(2019/C 433/24)

Parlamentul European,

| — | având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și de modificare a Directivei 84/450/CEE a Consiliului, a Directivelor 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Directiva 2005/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 mai 2005 privind practicile comerciale neloiale ale întreprinderilor de pe piața internă față de consumatori și de modificare a Directivei 84/450/CEE a Consiliului, a Directivelor 97/7/CE, 98/27/CE și 2002/65/CE ale Parlamentului European și ale Consiliului și a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 al Parlamentului European și al Consiliului (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) 2017/2394 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) 2017/2394 al Parlamentului European și al Consiliului din 12 decembrie 2017 privind cooperarea dintre autoritățile naționale însărcinate să asigure aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorului și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2006/2004 (2),

| — | având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivei 1999/10/CE a Comisiei, a Directivei 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivelor 2002/67/CE și 2008/5/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare, de modificare a Regulamentelor (CE) nr. 1924/2006 și (CE) nr. 1925/2006 ale Parlamentului European și ale Consiliului și de abrogare a Directivei 87/250/CEE a Comisiei, a Directivei 90/496/CEE a Consiliului, a Directivei 1999/10/CE a Comisiei, a Directivei 2000/13/CE a Parlamentului European și a Consiliului, a Directivelor 2002/67/CE și 2008/5/CE ale Comisiei și a Regulamentului (CE) nr. 608/2004 al Comisiei (3),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 septembrie 2017 privind aplicarea legislației UE în domeniul alimentelor și al protecției consumatorilor în cazul diferențelor de calitate a produselor – cazul specific al produselor alimentare, |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 26 septembrie 2017 privind aplicarea legislației UE în domeniul alimentelor și al protecției consumatorilor în cazul diferențelor de calitate a produselor – cazul specific al produselor alimentare,

| — | având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 25 mai 2016, intitulat „Orientări cu privire la implementarea/aplicarea Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale”(SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de lucru al serviciilor Comisiei din 25 mai 2016, intitulat „Orientări cu privire la implementarea/aplicarea Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale”(SWD(2016)0163),

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 mai 2016 intitulată „O abordare cuprinzătoare pentru stimularea comerțului electronic transfrontalier în beneficiul cetățenilor și întreprinderilor europene”(COM(2016)0320), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 25 mai 2016 intitulată „O abordare cuprinzătoare pentru stimularea comerțului electronic transfrontalier în beneficiul cetățenilor și întreprinderilor europene”(COM(2016)0320),

| — | având în vedere comunicarea Comisiei din 24 octombrie 2017 intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2018: O agendă pentru o Europă mai unită, mai puternică și mai democratică”(COM(2017)0650), |
| --- | --- |

—

având în vedere comunicarea Comisiei din 24 octombrie 2017 intitulată „Programul de lucru al Comisiei pentru 2018: O agendă pentru o Europă mai unită, mai puternică și mai democratică”(COM(2017)0650),

| — | având în vedere discursul privind starea Uniunii susținut de către Președintele Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker, la 13 septembrie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere discursul privind starea Uniunii susținut de către Președintele Comisiei Europene, Jean-Claude Juncker, la 13 septembrie 2017,

| — | având în vedere concluziile Președintelui Consiliului European din 9 martie 2017, în special punctul 3, |
| --- | --- |

—

având în vedere concluziile Președintelui Consiliului European din 9 martie 2017, în special punctul 3,

| — | având în vedere rezultatul celei de a 3 524-a reuniuni a Consiliul Agricultură și Pescuit din 6 martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatul celei de a 3 524-a reuniuni a Consiliul Agricultură și Pescuit din 6 martie 2017,

| — | având în vedere procesul-verbal al celei de-a 2 203-a reuniuni a Comisiei din 8 martie 2017, |
| --- | --- |

—

având în vedere procesul-verbal al celei de-a 2 203-a reuniuni a Comisiei din 8 martie 2017,

| — | având în vedere documentul de informare privind practicile ambalajelor înșelătoare, elaborat în ianuarie 2012 de departamentul său tematic A, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul de informare privind practicile ambalajelor înșelătoare, elaborat în ianuarie 2012 de departamentul său tematic A,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 11 iunie 2013 referitoare la o nouă agendă privind politica de protecție a consumatorilor europeni (4), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 11 iunie 2013 referitoare la o nouă agendă privind politica de protecție a consumatorilor europeni (4),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la o strategie de consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabili (5), în special punctul 6, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 22 mai 2012 referitoare la o strategie de consolidare a drepturilor consumatorilor vulnerabili (5), în special punctul 6,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2014 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 4 februarie 2014 referitoare la punerea în aplicare a Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale (6),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la practicile comerciale neloiale în cadrul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare (7), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 7 iunie 2016 referitoare la practicile comerciale neloiale în cadrul lanțului de aprovizionare cu produse alimentare (7),

| — | având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (8), în special punctul 14, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 19 ianuarie 2016 referitoare la raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (8), în special punctul 14,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (9), în special punctul 178, |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 14 februarie 2017 referitoare la raportul anual privind politica UE în domeniul concurenței (9), în special punctul 178,

| — | având în vedere interpelarea sa majoră din 15 martie 2017 privind existența unor diferențe în privința declarațiilor, a compoziției și a gustului produselor de pe piețele din centrul/estul și din vestul UE (10), |
| --- | --- |

—

având în vedere interpelarea sa majoră din 15 martie 2017 privind existența unor diferențe în privința declarațiilor, a compoziției și a gustului produselor de pe piețele din centrul/estul și din vestul UE (10),

| — | având în vedere briefingul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European din iunie 2017 intitulat „Diferențele de calitate a produselor alimentare de marcă: Tratarea unei posibile diferențieri între est și vest”, |
| --- | --- |

—

având în vedere briefingul Serviciului de Cercetare al Parlamentului European din iunie 2017 intitulat „Diferențele de calitate a produselor alimentare de marcă: Tratarea unei posibile diferențieri între est și vest”,

| — | având în vedere studiul privind produsele alimentare și consumatorii din Republica Cehă efectuat în februarie 2016 de către Autoritatea Cehă pentru Agricultură și Supravegherea Produselor Alimentare, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul privind produsele alimentare și consumatorii din Republica Cehă efectuat în februarie 2016 de către Autoritatea Cehă pentru Agricultură și Supravegherea Produselor Alimentare,

| — | având în vedere studiul special privind problema diferențelor de calitate și de compoziție a produselor comercializate pe piața unică a Uniunii Europene din perspectiva legislației privind protecția consumatorilor (îndeosebi practicile comerciale neloiale), a legislației privind concurența (în special concurența neloială) și a drepturilor de proprietate industrială, efectuat în 2017 de Facultatea de drept din cadrul Universității Palacký din Olomouc, |
| --- | --- |

—

având în vedere studiul special privind problema diferențelor de calitate și de compoziție a produselor comercializate pe piața unică a Uniunii Europene din perspectiva legislației privind protecția consumatorilor (îndeosebi practicile comerciale neloiale), a legislației privind concurența (în special concurența neloială) și a drepturilor de proprietate industrială, efectuat în 2017 de Facultatea de drept din cadrul Universității Palacký din Olomouc,

| — | având în vedere diversele anchete, studii și teste efectuate în ultimii ani de autoritățile de inspecție alimentară din numeroase state membre din Europa Centrală și de Est, |
| --- | --- |

—

având în vedere diversele anchete, studii și teste efectuate în ultimii ani de autoritățile de inspecție alimentară din numeroase state membre din Europa Centrală și de Est,

| — | având în vedere Raportul Nielsen din noiembrie 2014 privind situația de la nivel mondial a mărcilor proprii ale marilor distribuitori, |
| --- | --- |

—

având în vedere Raportul Nielsen din noiembrie 2014 privind situația de la nivel mondial a mărcilor proprii ale marilor distribuitori,

| — | având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 aprilie 2018, intitulată „Noile avantaje pentru consumatori”(COM(2018)0183), |
| --- | --- |

—

având în vedere Comunicarea Comisiei din 11 aprilie 2018, intitulată „Noile avantaje pentru consumatori”(COM(2018)0183),

| — | având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului prezentată de Comisie la 11 aprilie 2018 privind mai buna punere în aplicare și modernizarea normelor UE de protecție a consumatorilor (COM(2018)0185), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului prezentată de Comisie la 11 aprilie 2018 privind mai buna punere în aplicare și modernizarea normelor UE de protecție a consumatorilor (COM(2018)0185),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (11), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 178/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 28 ianuarie 2002 de stabilire a principiilor și a cerințelor generale ale legislației alimentare, de instituire a Autorității Europene pentru Siguranța Alimentară și de stabilire a procedurilor în domeniul siguranței produselor alimentare (11),

| — | având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene referitor la protecția proprietății intelectuale, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 17 alineatul (2) din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene referitor la protecția proprietății intelectuale,

| — | având în vedere scrisoarea comună din 23 martie 2018 adresată Comisiei de către Republica Croația, Republica Cehă, Ungaria, Lituania, Republica Polonă și Republica Slovacă privind calitatea diferențiată a produselor în contextul programului „Noi avantaje pentru consumatori”, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea comună din 23 martie 2018 adresată Comisiei de către Republica Croația, Republica Cehă, Ungaria, Lituania, Republica Polonă și Republica Slovacă privind calitatea diferențiată a produselor în contextul programului „Noi avantaje pentru consumatori”,

| — | având în vedere rezultatele studiilor comparative realizate de către autoritățile și asociațiile de protecție a drepturilor consumatorilor din mai multe state membre ale UE; |
| --- | --- |

—

având în vedere rezultatele studiilor comparative realizate de către autoritățile și asociațiile de protecție a drepturilor consumatorilor din mai multe state membre ale UE;

| — | având în vedere propunerea Comisiei de actualizare a Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale, pentru a indica în mod explicit că autoritățile naționale pot evalua și corecta practicile comerciale înșelătoare care implică comercializarea în mai multe țări ale UE de produse prezentate ca fiind identice, atunci când compoziția sau caracteristicile lor diferă semnificativ, |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei de actualizare a Directivei 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale, pentru a indica în mod explicit că autoritățile naționale pot evalua și corecta practicile comerciale înșelătoare care implică comercializarea în mai multe țări ale UE de produse prezentate ca fiind identice, atunci când compoziția sau caracteristicile lor diferă semnificativ,

| — | având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 52 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0267/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor și avizele Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0267/2018),

| A. | întrucât, atunci când promovează, vând sau furnizează produse, întreprinderile ar trebui să le ofere consumatorilor informații exacte și ușor de înțeles cu privire la compoziția exactă a produsului, inclusiv cu privire la produsele și rețetele locale, pentru a le permite să ia o decizie de cumpărare în cunoștință de cauză; |
| --- | --- |

A.

întrucât, atunci când promovează, vând sau furnizează produse, întreprinderile ar trebui să le ofere consumatorilor informații exacte și ușor de înțeles cu privire la compoziția exactă a produsului, inclusiv cu privire la produsele și rețetele locale, pentru a le permite să ia o decizie de cumpărare în cunoștință de cauză;

| B. | întrucât un principiu-cheie al mărcilor ar trebui să fie încrederea pe care consumatorii o au în compoziția, valoarea și calitatea unui produs; întrucât producătorii au, așadar, obligația de a satisface aceste așteptări; |
| --- | --- |

B.

întrucât un principiu-cheie al mărcilor ar trebui să fie încrederea pe care consumatorii o au în compoziția, valoarea și calitatea unui produs; întrucât producătorii au, așadar, obligația de a satisface aceste așteptări;

| C. | întrucât consumatorii nu sunt la curent cu faptul că produsele unei mărci, care sunt vândute în același ambalaj, sunt adaptate preferințelor și gusturilor locale; întrucât diferențele de calitate dintre produse trezește preocupări în unele state membre deoarece acestea sunt tratate diferit de alte state membre; întrucât Uniunea Europeană a elaborat deja etichete pentru a răspunde așteptărilor specifice ale consumatorilor și pentru a ține seama de specificitatea metodelor de producție atestată prin mențiuni de calitate; |
| --- | --- |

C.

întrucât consumatorii nu sunt la curent cu faptul că produsele unei mărci, care sunt vândute în același ambalaj, sunt adaptate preferințelor și gusturilor locale; întrucât diferențele de calitate dintre produse trezește preocupări în unele state membre deoarece acestea sunt tratate diferit de alte state membre; întrucât Uniunea Europeană a elaborat deja etichete pentru a răspunde așteptărilor specifice ale consumatorilor și pentru a ține seama de specificitatea metodelor de producție atestată prin mențiuni de calitate;

| D. | întrucât Directiva 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale (DPCN) este principalul instrument legislativ cu ajutorul căruia Uniunea poate să protejeze consumatorii de practici publicitare înșelătoare și de alte practici neloiale folosite de întreprinderi în raporturile lor cu consumatorii, inclusiv comercializarea de produse sub o anumită marcă de o manieră ce ar putea induce consumatorii în eroare; |
| --- | --- |

D.

întrucât Directiva 2005/29/CE privind practicile comerciale neloiale (DPCN) este principalul instrument legislativ cu ajutorul căruia Uniunea poate să protejeze consumatorii de practici publicitare înșelătoare și de alte practici neloiale folosite de întreprinderi în raporturile lor cu consumatorii, inclusiv comercializarea de produse sub o anumită marcă de o manieră ce ar putea induce consumatorii în eroare;

| E. | întrucât practicile comerciale neloiale pot fi formulate în DPCN astfel încât să fie interzise în orice situație sau în anumite situații; întrucât, potrivit constatărilor Comisiei, includerea unei practici în anexa I la DPCN, dacă este cazul, duce la creșterea securității juridice și, deci, la o concurență mai loială între producătorii de pe piață; |
| --- | --- |

E.

întrucât practicile comerciale neloiale pot fi formulate în DPCN astfel încât să fie interzise în orice situație sau în anumite situații; întrucât, potrivit constatărilor Comisiei, includerea unei practici în anexa I la DPCN, dacă este cazul, duce la creșterea securității juridice și, deci, la o concurență mai loială între producătorii de pe piață;

| F. | întrucât consumatorii fac o asociere între marcă, produs și calitate și se așteaptă, așadar, ca produsele de o anumită marcă și/sau cu un aspect identic să fie și de calitate identică atât pe teritoriul statului membru al consumatorului, cât și în alte state membre; |
| --- | --- |

F.

întrucât consumatorii fac o asociere între marcă, produs și calitate și se așteaptă, așadar, ca produsele de o anumită marcă și/sau cu un aspect identic să fie și de calitate identică atât pe teritoriul statului membru al consumatorului, cât și în alte state membre;

| G. | întrucât consumatorii fac o asociație între marca și eticheta sau ambalajul unui produs agricol sau alimentar, pe de o parte, și calitatea acestuia, pe de altă parte, așteptându-se ca produsele de o anumită marcă, care sunt comercializate sub aceeași etichetă sau care au un aspect identic, să fie, de asemenea, de o calitate identică și să aibă aceeași compoziție atât pe teritoriul statului membru al consumatorului, cât și în alte state membre; întrucât toți agricultorii din Uniunea Europeană produc produse ce corespund aceluiași standard de înalt nivel, iar clienții se așteaptă ca și alte produse din lanțul alimentar să prezinte același grad de uniformitate a calității, indiferent de jurisdicția în care locuiesc; |
| --- | --- |

G.

întrucât consumatorii fac o asociație între marca și eticheta sau ambalajul unui produs agricol sau alimentar, pe de o parte, și calitatea acestuia, pe de altă parte, așteptându-se ca produsele de o anumită marcă, care sunt comercializate sub aceeași etichetă sau care au un aspect identic, să fie, de asemenea, de o calitate identică și să aibă aceeași compoziție atât pe teritoriul statului membru al consumatorului, cât și în alte state membre; întrucât toți agricultorii din Uniunea Europeană produc produse ce corespund aceluiași standard de înalt nivel, iar clienții se așteaptă ca și alte produse din lanțul alimentar să prezinte același grad de uniformitate a calității, indiferent de jurisdicția în care locuiesc;

| H. | întrucât toți cetățenii UE merită un tratament egal în ceea ce privește produsele alimentare și nealimentare comercializate pe piața unică; |
| --- | --- |

H.

întrucât toți cetățenii UE merită un tratament egal în ceea ce privește produsele alimentare și nealimentare comercializate pe piața unică;

| I. | întrucât practicile neloiale din acest domeniu trebuie eliminate, pentru a se evita inducerea în eroare a consumatorilor, și întrucât numai o sinergie puternică la nivelul UE poate rezolva această problemă transfrontalieră; |
| --- | --- |

I.

întrucât practicile neloiale din acest domeniu trebuie eliminate, pentru a se evita inducerea în eroare a consumatorilor, și întrucât numai o sinergie puternică la nivelul UE poate rezolva această problemă transfrontalieră;

| J. | întrucât, conform DPCN, aprecierea faptului dacă o practică comercială este neloială trebuie efectuată de către statele membre pentru fiecare caz în parte, cu excepția practicilor enumerate în anexa I; |
| --- | --- |

J.

întrucât, conform DPCN, aprecierea faptului dacă o practică comercială este neloială trebuie efectuată de către statele membre pentru fiecare caz în parte, cu excepția practicilor enumerate în anexa I;

| K. | întrucât președintele Juncker a subliniat în discursul său din 2017 privind starea Uniunii că nu este acceptabil ca în anumite state membre ale UE să se comercializeze produse alimentare de o calitate inferioară față de produsele din alte state cu ambalaje și de mărci identice; |
| --- | --- |

K.

întrucât președintele Juncker a subliniat în discursul său din 2017 privind starea Uniunii că nu este acceptabil ca în anumite state membre ale UE să se comercializeze produse alimentare de o calitate inferioară față de produsele din alte state cu ambalaje și de mărci identice;

| L. | întrucât DPCN a fost pusă în aplicare cu diferențe semnificative de la un stat membru la altul, iar abordările metodologice, eficacitatea și punerea în aplicare a DPCN variază semnificativ în rândul statelor membre; |
| --- | --- |

L.

întrucât DPCN a fost pusă în aplicare cu diferențe semnificative de la un stat membru la altul, iar abordările metodologice, eficacitatea și punerea în aplicare a DPCN variază semnificativ în rândul statelor membre;

| M. | întrucât marca joacă adesea cel mai important rol în determinarea valorii unui produs; |
| --- | --- |

M.

întrucât marca joacă adesea cel mai important rol în determinarea valorii unui produs;

| N. | întrucât un cadru consolidat și mai eficient de cooperare în materie de asigurare a respectării legislației ar spori încrederea consumatorilor și ar reduce prejudiciile aduse acestora; |
| --- | --- |

N.

întrucât un cadru consolidat și mai eficient de cooperare în materie de asigurare a respectării legislației ar spori încrederea consumatorilor și ar reduce prejudiciile aduse acestora;

| O. | întrucât toți consumatorii din UE au aceleași drepturi și întrucât analizele arată că anumiți producători vând produse de calitate diferită, dar sub aceeași marcă și cu un aspect înșelător de identic, anumite produse din unele țări conținând o cantitate mai mică a ingredientului principal sau ingrediente de o calitate inferioară în locul ingredientelor de o calitate mai bună; întrucât această problemă este răspândită într-o măsură mai mare în statele membre care au aderat la UE începând cu 2004; întrucât analizele au scos la iveală cazuri în care produse identice sau produse cu un aspect înșelător de identic și de o calitate inferioară sau cu un gust, consistență sau altă calitate senzorială diferită sunt comercializate la prețuri ce variază considerabil de la o țară la alta; întrucât, deși nu încalcă principiile unei economii de piață liberă și nu încalcă normele actuale privind etichetarea sau alte acte legislative care vizează produsele alimentare, acest lucru oricum constituie o utilizare abuzivă a identității unei mărci, ceea ce încalcă principiul conform căruia toți consumatorii trebuie să fie tratați în mod egal; |
| --- | --- |

O.

întrucât toți consumatorii din UE au aceleași drepturi și întrucât analizele arată că anumiți producători vând produse de calitate diferită, dar sub aceeași marcă și cu un aspect înșelător de identic, anumite produse din unele țări conținând o cantitate mai mică a ingredientului principal sau ingrediente de o calitate inferioară în locul ingredientelor de o calitate mai bună; întrucât această problemă este răspândită într-o măsură mai mare în statele membre care au aderat la UE începând cu 2004; întrucât analizele au scos la iveală cazuri în care produse identice sau produse cu un aspect înșelător de identic și de o calitate inferioară sau cu un gust, consistență sau altă calitate senzorială diferită sunt comercializate la prețuri ce variază considerabil de la o țară la alta; întrucât, deși nu încalcă principiile unei economii de piață liberă și nu încalcă normele actuale privind etichetarea sau alte acte legislative care vizează produsele alimentare, acest lucru oricum constituie o utilizare abuzivă a identității unei mărci, ceea ce încalcă principiul conform căruia toți consumatorii trebuie să fie tratați în mod egal;

| P. | întrucât s-au atestat cazuri de diferențe substanțiale între produse, cum ar fi alimentele pentru copiii mici, ceea ce pune sub semnul întrebării principiile și argumentele înaintate de producători, care susțin că își adaptează produsele la preferințele locale; întrucât unele analize de laborator au confirmat faptul că produsele de o calitate inferioară pot să conțină o combinație de ingrediente mai puțin sănătoasă, încălcând astfel principiul tratamentului egal al consumatorilor; întrucât unii reprezentanți ai producătorilor și ai fabricanților au căzut de acord să își modifice rețetele de fabricare din unele țări, astfel încât produsele disponibile pe piața unică să fie identice; |
| --- | --- |

P.

întrucât s-au atestat cazuri de diferențe substanțiale între produse, cum ar fi alimentele pentru copiii mici, ceea ce pune sub semnul întrebării principiile și argumentele înaintate de producători, care susțin că își adaptează produsele la preferințele locale; întrucât unele analize de laborator au confirmat faptul că produsele de o calitate inferioară pot să conțină o combinație de ingrediente mai puțin sănătoasă, încălcând astfel principiul tratamentului egal al consumatorilor; întrucât unii reprezentanți ai producătorilor și ai fabricanților au căzut de acord să își modifice rețetele de fabricare din unele țări, astfel încât produsele disponibile pe piața unică să fie identice;

| Q. | întrucât aceste practici inacceptabile au fost inițiate de bine-cunoscute societăți multinaționale din domeniul agro-alimentar care urmăresc să-și mărească la maximum profiturile exploatând diferențele existente între statele membre în ceea ce privește puterea de cumpărare; |
| --- | --- |

Q.

întrucât aceste practici inacceptabile au fost inițiate de bine-cunoscute societăți multinaționale din domeniul agro-alimentar care urmăresc să-și mărească la maximum profiturile exploatând diferențele existente între statele membre în ceea ce privește puterea de cumpărare;

| R. | întrucât, în propunerea sa „Noi avantaje pentru consumatori”, care reprezintă o revizuire cu obiective specifice a directivelor UE privind protecția consumatorilor bazată pe evaluarea actelor legislative din UE privind protecția consumatorilor și comercializarea produselor, Comisia a recomandat actualizarea Directivei privind practicile comerciale neloiale, pentru a se stipula în mod explicit că autoritățile naționale sunt abilitate să evalueze și să corecteze practicile comerciale înșelătoare care se manifestă prin comercializarea drept identice a unor produse care prezintă diferențe semnificative de la un stat membru la altul sub aspectul compoziției sau al altor caracteristici; |
| --- | --- |

R.

întrucât, în propunerea sa „Noi avantaje pentru consumatori”, care reprezintă o revizuire cu obiective specifice a directivelor UE privind protecția consumatorilor bazată pe evaluarea actelor legislative din UE privind protecția consumatorilor și comercializarea produselor, Comisia a recomandat actualizarea Directivei privind practicile comerciale neloiale, pentru a se stipula în mod explicit că autoritățile naționale sunt abilitate să evalueze și să corecteze practicile comerciale înșelătoare care se manifestă prin comercializarea drept identice a unor produse care prezintă diferențe semnificative de la un stat membru la altul sub aspectul compoziției sau al altor caracteristici;

| S. | întrucât diferențierea produselor și inovarea nu ar trebui restricționate ca atare, evitându-se totuși inducerea în eroare a consumatorilor; |
| --- | --- |

S.

întrucât diferențierea produselor și inovarea nu ar trebui restricționate ca atare, evitându-se totuși inducerea în eroare a consumatorilor;

| T. | întrucât piața unică a adus beneficii importante operatorilor care fac parte din lanțul de aprovizionare cu alimente și întrucât comerțul cu produse alimentare dobândește o dimensiune transfrontalieră din ce în ce mai pronunțată și este deosebit de important pentru funcționarea pieței unice; |
| --- | --- |

T.

întrucât piața unică a adus beneficii importante operatorilor care fac parte din lanțul de aprovizionare cu alimente și întrucât comerțul cu produse alimentare dobândește o dimensiune transfrontalieră din ce în ce mai pronunțată și este deosebit de important pentru funcționarea pieței unice;

| U. | întrucât, pentru a valorifica pe deplin avantajele pieței interne, este esențială o mai bună aplicare a legislației aflate în vigoare în UE în materie de produse alimentare și de protecție a consumatorilor, cu scopul de a identifica și a elimina standardele duble nejustificate și, astfel, de a proteja consumatorii împotriva informațiilor și a practicilor comerciale înșelătoare; |
| --- | --- |

U.

întrucât, pentru a valorifica pe deplin avantajele pieței interne, este esențială o mai bună aplicare a legislației aflate în vigoare în UE în materie de produse alimentare și de protecție a consumatorilor, cu scopul de a identifica și a elimina standardele duble nejustificate și, astfel, de a proteja consumatorii împotriva informațiilor și a practicilor comerciale înșelătoare;

| V. | întrucât se resimte o nevoie constantă de consolidare a rolului asociațiilor de consumatori în acest sens; întrucât asociațiile de consumatori joacă un rol unic în garantarea încrederii consumatorilor și trebuie să fie sprijinite în continuare prin măsuri juridice și economice suplimentare și prin măsuri de consolidare a capacităților; |
| --- | --- |

V.

întrucât se resimte o nevoie constantă de consolidare a rolului asociațiilor de consumatori în acest sens; întrucât asociațiile de consumatori joacă un rol unic în garantarea încrederii consumatorilor și trebuie să fie sprijinite în continuare prin măsuri juridice și economice suplimentare și prin măsuri de consolidare a capacităților;

| W. | întrucât diferențele dovedite în ceea ce privește ingredientele unor produse comparabile ar putea, pe termen lung, reprezenta un risc pentru sănătatea consumatorilor, mai ales în cazul consumatorilor vulnerabili, cum ar fi copiii și persoanele cu probleme de sănătate și de ordin alimentar, contribuind astfel la deteriorarea bunăstării cetățenilor; întrucât acest lucru este valabil, de exemplu, în cazurile în care conținutul de grăsimi și/sau de zahăr este mai mare decât cel preconizat, în cazul în care grăsimile de origine animală sunt înlocuite cu grăsimi de origine vegetală sau vice-versa, în cazul în care zahărul este înlocuit cu îndulcitori artificiali, sau în cazul în care este majorat conținutul de sare; întrucât etichetarea care nu reflectă în mod fidel aditivii folosiți sau numărul de înlocuitori ai ingredientelor principale induce în eroare consumatorii și poate pune în pericol sănătatea acestora; |
| --- | --- |

W.

întrucât diferențele dovedite în ceea ce privește ingredientele unor produse comparabile ar putea, pe termen lung, reprezenta un risc pentru sănătatea consumatorilor, mai ales în cazul consumatorilor vulnerabili, cum ar fi copiii și persoanele cu probleme de sănătate și de ordin alimentar, contribuind astfel la deteriorarea bunăstării cetățenilor; întrucât acest lucru este valabil, de exemplu, în cazurile în care conținutul de grăsimi și/sau de zahăr este mai mare decât cel preconizat, în cazul în care grăsimile de origine animală sunt înlocuite cu grăsimi de origine vegetală sau vice-versa, în cazul în care zahărul este înlocuit cu îndulcitori artificiali, sau în cazul în care este majorat conținutul de sare; întrucât etichetarea care nu reflectă în mod fidel aditivii folosiți sau numărul de înlocuitori ai ingredientelor principale induce în eroare consumatorii și poate pune în pericol sănătatea acestora;

| X. | întrucât la nivelul UE nu există acte normative privind diferențele de calitate, motiv pentru care este imposibil să se compare calitatea sau să se identifice cazurile în care există diferențe de calitate, și nu există instrumente care ar putea fi folosite pentru a corecta această situație; întrucât serviciile pentru audituri și analize în materie de sănătate și alimentație ale Comisiei au consemnat frecvent deficiențe în aplicarea și asigurarea aplicării cerințelor europene relevante din domeniul alimentar, cum ar fi în cazul etichetării cărnii obținute prin separare mecanică (12) sau al utilizării de aditivi alimentari (13); |
| --- | --- |

X.

întrucât la nivelul UE nu există acte normative privind diferențele de calitate, motiv pentru care este imposibil să se compare calitatea sau să se identifice cazurile în care există diferențe de calitate, și nu există instrumente care ar putea fi folosite pentru a corecta această situație; întrucât serviciile pentru audituri și analize în materie de sănătate și alimentație ale Comisiei au consemnat frecvent deficiențe în aplicarea și asigurarea aplicării cerințelor europene relevante din domeniul alimentar, cum ar fi în cazul etichetării cărnii obținute prin separare mecanică (12) sau al utilizării de aditivi alimentari (13);

| Y. | întrucât diferențe de compoziție care pot afecta sănătatea consumatorilor sunt constatate nu numai în produsele alimentare, ci și în produsele cosmetice, produsele de igienă și de curățenie; |
| --- | --- |

Y.

întrucât diferențe de compoziție care pot afecta sănătatea consumatorilor sunt constatate nu numai în produsele alimentare, ci și în produsele cosmetice, produsele de igienă și de curățenie;

| Z. | întrucât activitățile de reformulare în vederea reducerii conținutului de grăsimi, zahăr și sare din alimente sunt întreprinse cu întârziere în multe țări din Europa Centrală, de Est și de Sud-Est, |
| --- | --- |

Z.

întrucât activitățile de reformulare în vederea reducerii conținutului de grăsimi, zahăr și sare din alimente sunt întreprinse cu întârziere în multe țări din Europa Centrală, de Est și de Sud-Est,

| 1. | subliniază că rezultatele numeroaselor verificări și studii efectuate în mai multe state membre, în special din Europa Centrală și de Est, fiind aplicate metodologii diferite pentru analizele de laborator, au demonstrat existența unor diferențe, printre altele, în ceea ce privește compoziția produselor și ingredientele utilizate în produse promovate și distribuite pe piața unică sub aceeași marcă și în ambalaj aparent identic, fapt ce aduce prejudicii consumatorilor; constată că, potrivit unui studiu realizat în numele unei autorități competente naționale, marea majoritate a consumatorilor se declară preocupați de existența acestor diferențe; observă, așadar, că, pe baza constatărilor obținute în urma analizelor și studiilor menționate, consumatorii sunt îngrijorați cu privire la discriminarea de pe piețele din diferite state membre; subliniază că orice discriminare de acest tip este inacceptabilă și că toți consumatorii din UE ar trebui să se bucure de acces la produse de aceeași calitate; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atrage atenția asupra faptului că aceste cazuri în care au fost raportate astfel de diferențe semnificative se referă nu numai la produsele alimentare, ci, frecvent, și la cele nealimentare, inclusiv detergenți, produse cosmetice, articole de toaletă și produse pentru copiii mici; |
| --- | --- |

2.

| 3. | reamintește că Parlamentul i-a solicitat Comisiei în 2013 să efectueze o anchetă specifică pentru a determina dacă este necesar sau nu să fie adaptată legislația în vigoare a Uniunii și să informeze Parlamentul și consumatorii cu privire la rezultatele anchetei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | salută inițiativele anunțate recent de Comisie pentru a trata această problemă, în special angajamentul acesteia de a veni cu o metodologie comună de testare, de a aloca fonduri pentru elaborarea și aplicarea acesteia și pentru colectarea de date suplimentare, care să fie comparabile și fiabile, de a actualiza Directiva privind practicile comerciale neloiale și de a crea Centrul de cunoștințe privind frauda și calitatea alimentară; |
| --- | --- |

4.

| 5. | ia act de mandatul acordat de Consiliul European Forumului la nivel înalt pentru îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu produse alimentare în vederea soluționării problemei diferențelor de calitate; încurajează statele membre și autoritățile competente ale acestora să participe activ la inițiativele aflate în desfășurare, inclusiv la elaborarea și integrarea în practicile lor de lucru a unei metodologii comune de testare și la colectarea de date suplimentare; subliniază necesitatea unei implicări active a părților care reprezintă interesele consumatorilor, permițându-li-se să-și expună opiniile, inclusiv a reprezentanților organizațiilor de consumatori, de producători și de cercetare care au efectuat analize ale produselor în statele membre; consideră că Parlamentul ar trebui să participe la toate inițiativele aflate în desfășurare care ar putea să influențeze încercările de soluționare a problemei diferențelor de calitate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | recomandă ca statele membre în cauză să elaboreze propria evaluare a metodologiei și a eficacității aplicării DPCN și a altor dispoziții legislative existente privind problema diferențelor de calitate a produselor alimentare și a altor produse și să o prezinte Comisiei în vederea unei evaluări obiective a gravității problemei; |
| --- | --- |

6.

| 7. | salută adoptarea de către Parlament a unui proiect-pilot pentru 2018 care presupune desfășurarea pe piață a unei serii de anchete ce vor viza mai multe categorii de produse de consum, pentru a evalua diverse aspecte ale diferențelor de calitate; se așteaptă ca proiectul să fie realizat și publicat la timp, astfel cum s-a prevăzut inițial; consideră că acest proiect trebuie să fie prelungit în 2019 pentru a se acumula cunoștințe mai vaste și pentru a studia de asemenea sectorul produselor nealimentare; solicită ca deputații în Parlamentul European să fie implicați mai mult în supravegherea proiectului; încurajează Parlamentul, Comisia și statele membre să utilizeze toate instrumentele disponibile, inclusiv proiectele-pilot și proiectele naționale, pentru a analiza mai detaliat diverse aspecte ale diferențelor de calitate; |
| --- | --- |

7.

| 8. | subliniază că disponibilitatea unor informații cuprinzătoare privind autoritatea publică responsabilă cu luarea măsurilor și privind procedurile administrative sau judiciare relevante, inclusiv posibilitatea ca publicul să depună reclamații online, este esențială pentru aplicarea efectivă a DPCN; consideră, prin urmare, prejudiciabilă lipsa de informații în statele membre în cauză, care nu publică aceste informații pe site-urile autorităților competente în ciuda faptului că statele membre respective și-au exprimat atitudinea cu privire la necesitatea soluționării problemei diferențelor de calitate a produselor; |
| --- | --- |

8.

| 9. | subliniază că serviciile Comisiei au fost deja informate cu privire la adoptarea unor măsuri la nivel național privind un nou mod de etichetare, menite să avertizeze consumatorii cu privire la diferențele constatate în compoziția produselor alimentare; |
| --- | --- |

9.

| 10. | salută faptul că, pentru a îmbunătăți în continuare protecția consumatorilor în UE și pentru a oferi sprijin întreprinderilor, Comisia a lansat un program de formare online pentru a ajuta întreprinderile să înțeleagă mai bine și să asigure respectarea drepturilor consumatorilor în UE; |
| --- | --- |

10.

Comunicarea Comisiei privind aplicarea legislației UE referitoare la protecția consumatorilor în cazul diferențelor de calitate a produselor

| 11. | ia act de Comunicarea Comisiei privind aplicarea legislației UE din domeniul alimentelor și al protecției consumatorilor în cazul diferențelor de calitate a produselor; subliniază că această comunicare are ca scop să ajute autoritățile naționale să determine dacă o întreprindere încalcă legislația UE referitoare la alimente și protecția consumatorilor atunci când comercializează produse identice dar de calitate diferită în țări diferite, precum și să le ofere recomandări privind modalitățile de cooperare între ele; este preocupat de faptul că abordarea în etape menționată în comunicare, cu ajutorul căreia autoritățile naționale să poată determina dacă anumite produse încalcă legislația Uniunii, nu pare să poată fi aplicată în prezent de către autorități, ceea ce poate echivala cu încălcarea drepturilor consumatorilor; |
| --- | --- |

11.

| 12. | este de acord cu Comisia privind faptul că pe piața unică, unde consumatorii înțeleg la nivel general principiile liberei circulații a bunurilor și accesului egal la ele, aceștia nu se așteaptă ca produsele de marcă să fie diferențiate în funcție de țara în care sunt comercializate; reamintește că, potrivit Comisiei, studiile realizate cu privire la loialitatea față de mărci demonstrează că mărcile funcționează în mintea consumatorilor ca un certificat al unei calități controlate și constante; de asemenea, este de acord cu Comisia că acest lucru explică de ce unii consumatori se așteaptă ca produsele de marcă să aibă o calitate echivalentă, dacă nu identică, indiferent de locul și de momentul în care sunt cumpărate, și ca deținătorii mărcilor să îi informeze atunci când decid să modifice compoziția produselor lor; |
| --- | --- |

12.

| 13. | prin urmare, consideră că prezentarea unor informații suplimentare, chiar și atunci când sunt poziționate în câmpul vizual principal al unui ambalaj, nu reprezintă o măsură suficientă dacă consumatorul nu înțelege în mod clar că produsul în cauză diferă de produsele aparent identice de aceeași marcă vândute în alte state membre; |
| --- | --- |

13.

| 14. | sprijină, de asemenea, în acest context poziția Comisiei conform căreia fabricanții nu trebuie în mod necesar să ofere produse identice în diferite zone geografice, iar libera circulație a bunurilor nu înseamnă că fiecare produs trebuie să fie identic peste tot în cadrul pieței unice; subliniază că agenții economici au voie să comercializeze și să vândă bunuri ale căror compoziție și caracteristici diferă din cauza unor factori legitimi, cu condiția să respecte pe deplin legislația UE; cu toate acestea, subliniază că aceste produse nu ar trebui să aibă o calitate diferită atunci când sunt oferite consumatorilor pe piețe diferite; |
| --- | --- |

14.

| 15. | consideră că prezentarea de informații exacte și ușor de înțeles pentru consumatori este un element esențial pentru soluționarea problemei calității diferențiate a produselor; este convins că, în cazul în care o întreprindere intenționează să introducă pe piețele unor state membre diferite un produs care diferă de la o piață la alta în ceea ce privește anumite caracteristici, un astfel de produs nu poate fi etichetat și marcat într-o manieră aparent identică; |
| --- | --- |

15.

| 16. | observă că pot exista diferențe acceptabile în compoziția unui produs de o anumită marcă și că produsele pot prezenta anumite diferențe din cauza preferințelor regionale ale consumatorilor, a surselor din care provin ingredientele locale, a cerințelor din legislația națională sau a obiectivelor care determină schimbarea formulei; subliniază că nu se urmărește stabilirea sau armonizarea cerințelor privind calitatea produselor alimentare și că fabricanții nu ar trebui să fie obligați să asigure o anumită compoziție a produselor; consideră, însă, că preferințele consumatorilor nu ar trebui să fie utilizate ca pretext pentru scăderea calității sau introducerea unor grade de calitate diferite pentru piețe diferite; subliniază că consumatorii trebuie să fie informați în mod clar și să fie conștienți de această ajustare pentru fiecare produs individual și nu doar în termeni generali pe baza premisei că o astfel de practică există și este obișnuită; |
| --- | --- |

16.

| 17. | consideră că această comunicare vizează în principal produsele alimentare; consideră că dispozițiile privind aplicarea legislației în materie de protecție a consumatorilor trebuie să vizeze toate produsele în general, atât cele alimentare, cât și cele nealimentare de pe piața unică, iar etichetele produselor trebuie să fie lizibile pentru consumatori și să conțină toate informațiile despre produs; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atrage atenția asupra faptului că, în conformitate cu Orientările Comisiei din 2016 privind aplicarea DPCN: „bunurile de aceeași marcă și cu un ambalaj identic sau similar pot varia în ceea ce privește compoziția în funcție de locul de fabricare și piața de destinație, și anume acestea pot varia de la un stat membru la altul. În temeiul DPCN, practicile comerciale care consistă în comercializarea de produse cu o componență diferită nu sunt neloiale în sine”; subliniază importanța orientărilor emise de Comisie pentru ușurarea aplicării corecte și coerente a DPCN; solicită, așadar, Comisiei să clarifice legătura dintre comunicarea sa, orientările sale și documentul elaborat de subgrupul pentru piața internă al Forumul la nivel înalt pentru îmbunătățirea funcționării lanțului de aprovizionare cu produse alimentare; |
| --- | --- |

18.

| 19. | observă că metodele de control ale autorităților competente naționale ar putea să fie supuse unor cerințe diferite; atrage atenția asupra faptului că au fost realizate deja diverse analize care ar putea sta la baza elaborării și aplicării metodologiei de testare comune, chiar dacă metodologiile lor au fost diferite, iar rezultatele respective nu au fost evaluate în mod identic; consideră că ar trebui clar articulat obiectivul activității de elaborare a unei metodologii, condusă de Centrul Comun de Cercetare (JRC) din cadrul Comisiei, pentru a se garanta o interpretare unitară a metodologiei finale, fiind necesară și o definiție a noțiunii de „diferență semnificativă”, și pentru ca autoritățile competente să o poată folosi; atrage atenția asupra faptului că identificarea produsului „celui mai standard”și, prin urmare, a „produsului de referință”ar putea împiedica în practică evaluarea globală a produselor, deoarece această identificare se poate dovedi prea dificilă; |
| --- | --- |

19.

| 20. | salută efortul Comisiei de a ajuta autoritățile naționale de asigurare a aplicării să identifice practicile comerciale neloiale în procesul de comercializare a produselor; solicită Comisiei să coordoneze autoritățile naționale competente în această privință; subliniază că obiectivul unei astfel de metodologii este de a asigura colectarea, de către statele membre, a unor date fiabile și comparabile pe o bază comună și de a contribui la o evaluare globală a gravității și amplorii pe piața unică a fenomenului legat de produsele cu diferențe de calitate; reamintește că faptele legate de practicile neloiale ar putea fi apreciate și în continuare numai de la caz la caz, deoarece măsura în care este indus în eroare consumatorul ține întotdeauna de aprecierea subiectivă a autorității competente sau a instanței; |
| --- | --- |

20.

| 21. | salută decizia Comisiei de a invita autoritățile competente să efectueze în statele membre analize de piață suplimentare prin care să fie comparate produse din diferite regiuni și țări; subliniază totuși că, potrivit Comisiei, astfel de analize ar trebui să se desfășoare pe baza unei metode comune de analiză, care însă nu este încă finalizată; subliniază că este important să se respecte calendarul, astfel încât rezultatele verificărilor efectuate pe baza unei abordări comune de verificare să fie finalizate, să fie publicate în toate limbile oficiale ale UE într-o bază de date publică și să fie analizate cât mai curând posibil, dar nu mai târziu de sfârșitul lui 2018; subliniază, de asemenea, că este necesară publicarea promptă a acestor rezultate, pentru a-i informa pe consumatori și fabricanți în vederea sensibilizării lor, reducându-se astfel numărul cazurilor de produse ce prezintă diferențe de calitate; |
| --- | --- |

21.

Alte aspecte ale diferențelor de calitate

| 22. | subliniază că mărcile proprii ale marilor distribuitori au devenit unul dintre elementele de bază din coșul de cumpărături al consumatorilor, iar cota lor de piață a crescut în ultimul deceniu pentru majoritatea categoriilor de produse în majoritatea statelor membre; consideră că mărcile proprii ale marilor distribuitori nu trebuie să creeze impresia că acestea sunt produse de marcă, pentru a nu induce în eroare consumatorii; repetă încă o dată că problema mărcilor proprii ale marilor distribuitori trebuie tratată de către Comisie în mod separat, pentru a elimina confuzia dintre mărcile proprii ale distribuitorilor și produsele de marcă; observă că piața unică este accesibilă pentru producători, însă este totodată foarte competitivă, unele mărci fiind cunoscute de toți sau percepute pozitiv peste tot în Uniune; |
| --- | --- |

22.

| 23. | reamintește că Parlamentul a solicitat în repetate rânduri Comisiei să determine dacă diferențele de calitate afectează negativ producția locală și regională, în special IMM-urile; regretă că până în prezent Comisia nu a prezentat date în acest sens; |
| --- | --- |

23.

| 24. | subliniază faptul că contrafacerea produselor de marcă expune consumatorii la riscuri de sănătate și de siguranță, subminează încrederea consumatorilor în mărci și le provoacă pierderi producătorilor; constată că gama de produse contrafăcute recuperate în UE este în continuare largă și include aproape toate tipurile de bunuri; |
| --- | --- |

24.

| 25. | își exprimă îngrijorarea cu privire la restricțiile aplicate comercianților atunci când sunt cumpărate bunuri ce pot afecta negativ alegerea consumatorilor; îndeamnă Comisia să identifice factorii care contribuie la fragmentarea pieței unice a bunurilor și care limitează în mod nelegitim capacitatea consumatorilor de a beneficia pe deplin de piața unică, în special constrângerile teritoriale legate de aprovizionare și implicațiile acestora; invită Comisia să recurgă la legislația din domeniul concurenței, dacă este cazul, pentru a combate astfel de practici; |
| --- | --- |

25.

| 26. | subliniază că autoritățile competente naționale pot să adune eșantioane și să efectueze analize numai pe teritoriul statului membru respectiv; subliniază că sunt necesare o cooperare și partajare de date la nivel transfrontalier mai intense, eficace, transparente și rapide, inclusiv schimburi de informații cu privire la produsele potențial neconforme și la posibile practici neloiale între autoritățile naționale din domeniul protecției consumatorilor și din domeniul produselor alimentare, asociațiile de consumatori și Comisie, pentru a soluționa problema diferențelor de calitate și a îmbunătăți și armoniza aplicarea legislației; invită Comisia și statele membre să participe mai activ la astfel de exerciții de cooperare; salută, în acest sens, adoptarea versiunii revizuite a Regulamentului privind cooperarea în vederea protecției consumatorilor, care consolidează competențele de investigare și executare, îmbunătățește schimbul de informații și de date, accesul la toate informațiile pertinente și instituie norme armonizate prin care se stabilesc proceduri de coordonare a măsurilor de cercetare și de executare; |
| --- | --- |

26.

| 27. | recunoaște utilitatea acțiunilor de verificare ca o formă importantă de coordonare a executării în temeiul Regulamentului privind cooperarea în materie de protecție a consumatorilor și invită Comisia și statele membre să le consolideze și să le extindă domeniul de aplicare; |
| --- | --- |

27.

Recomandări și etapele următoare

| 28. | subliniază importanța dezbaterilor publice cuprinzătoare și organizate la timp care duc la sporirea gradului de sensibilizare a consumatorilor cu privire la produse și caracteristicile acestora; constată că unii producători și deținători de mărci proprii au anunțat deja modificarea rețetelor sau utilizarea unui standard unic de producție la nivelul UE; subliniază importanța rolului care îi revine industriei în îmbunătățirea transparenței în ceea ce privește compoziția și calitatea produselor și modificările aduse acestora; salută inițiativa Comisiei de a elabora un cod de conduită în acest sens; solicită ca producătorii și distribuitorii să fie implicați și mai mult, în propriul lor interes, în procesul de identificare cât mai rapidă a unei soluții efective pentru situația actuală, fără a se recurge la proceduri de sancționare, pentru a le permite consumatorilor europeni să aibă acces la produse de o calitate identică peste tot pe piața unică; invită producătorii să aibă în vedere introducerea pe ambalaje a unei embleme prin care să indice faptul că, pentru un anumit produs vândut sub o anumită marcă, conținutul și calitatea sunt aceleași în toate statele membre; |
| --- | --- |

28.

| 29. | invită organizațiile de consumatori, organizațiile societății civile și organismele naționale notificate care sunt responsabile de aplicarea DPCN și a altor dispoziții legislative relevante să-și asume un rol mai activ în dezbaterile publice și în informarea consumatorilor; este convins că organizațiile de consumatori ar putea contribui semnificativ la soluționarea problemei diferențelor de calitate; solicită Comisiei și statelor membre să sprijine într-o măsură mai mare organizațiile naționale de consumatori prin mecanisme financiare și juridice, care să le permită acestora să își consolideze capacitățile, să își dezvolte activitățile de testare, să efectueze analize comparative și să contribuie, alături de autoritățile competente, la identificarea și expunerea situațiilor de diferențiere neloială a produselor; consideră că ar trebui promovat un schimb mai intens de informații la nivel transfrontalier între asociațiile de consumatori; |
| --- | --- |

29.

| 30. | consideră, pe baza experiențelor anterioare, că autoritățile competente au fost în măsură să soluționeze efectiv cazuri specifice de diferențe de calitate numai la nivel național sau să asigure aplicarea legislației în vigoare, sau au încercat să facă acest lucru numai într-o măsură foarte redusă, parțial din cauza lipsei unei dispoziții juridice explicite în acest sens la nivelul Uniunii: reamintește că statele membre sunt responsabile pentru aplicarea DPCN și că ar trebui să-și îndeplinească această responsabilitate pentru ca consumatorii să nu fie induși în eroare de practici comerciale neloiale; subliniază că statele membre trebuie să garanteze că autoritățile naționale competente dispun de capacități tehnice, financiare și umane adecvate pentru a asigura o aplicare efectivă; invită statele membre să pună la dispoziția consumatorilor un spațiu pentru depunerea reclamațiilor și examinarea acestora și să informeze consumatorii, într-o măsură cât mai mare, cu privire la drepturile și opțiunile lor în ceea ce privește aplicarea legislației în vigoare și obligațiile vânzătorilor de a-i informa cu privire la compoziția și, dacă este cazul, originea produselor; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atrage atenția asupra faptului că problema diferențelor de calitate este direct legată de esența funcționării pieței unice și de încrederea consumatorilor, ambele aspecte fiind puse în pericol, impunând așadar, printre altele, o soluție la nivelul Uniunii sub forma unor măsuri cu aplicare directă; este convins că, având în vedere posibilitatea de acțiune la nivel național, măsurile de la nivelul Uniunii ar asigura integritatea pieței unice; invită Comisia să repertorieze standardele existente la nivel național pentru produsele alimentare și cele nealimentare și să le evalueze pertinența pentru cazurile de calitate diferențiată de pe piața unică; |
| --- | --- |

31.

| 32. | solicită să fie create de urgență capacități și mecanisme la nivelul UE, în cadrul unei unități specializate de monitorizare și supraveghere care să facă parte dintr-un organism existent la nivelul UE [JRC, Autoritatea Europeană pentru Siguranța Alimentară (EFSA) sau altele], cât mai puțin birocratice, pentru a monitoriza consecvența compoziției și a proporțiilor ingredientelor utilizate în produsele alimentare de aceeași marcă și cu același ambalaj, și pentru a evalua analizele de laborator comparate în vederea identificării acestor practici comerciale neloiale în comercializarea produselor alimentare; |
| --- | --- |

32.

| 33. | salută propunerea Comisiei intitulată „Noi avantaje pentru consumatori”, care urmărește să soluționeze problema diferențelor de calitate a produselor prin modificarea articolului 6 din Directiva DPCN, identificând ca practică comercială înșelătoare comercializarea drept produse identice a unor produse care prezintă diferențe, sub aspectul compoziției sau al caracteristicilor, față de același produs comercializat în alte state membre; observă, însă, că propunerea conține unele dispoziții care trebuie clarificate pentru a se putea asigura o interpretare și aplicare adecvate; |
| --- | --- |

33.

| 34. | este, totuși, ferm convins că modificarea anexei I la DPCN prin introducerea unui nou element în „lista neagră”de identificare a practicilor interzise în toate cazurile, care să menționeze în mod explicit diferențele de calitate dintre produsele de aceeași marcă atunci când aceste diferențe au un caracter discriminatoriu și nu satisfac așteptările consumatorilor, ar soluționa în modul cel mai eficace cazurile produselor care prezintă diferențe de calitate nejustificate; |
| --- | --- |

34.

| 35. | subliniază că rezultatul procesului legislativ ar trebui să fie o definiție clară a ceea ce poate fi considerat drept calitate diferențiată și modul în care fiecare caz ar trebui evaluat și abordat de autoritățile competente; subliniază, în această privință, că o listă deschisă a așa-numiților „factori legitimi”ar putea submina capacitatea autorităților competente de a face o evaluare și de a aplica legea; își exprimă îngrijorarea cu privire la faptul că utilizarea noțiunii de „preferințe de consum definite”atunci când se evaluează dacă este sau nu justificată o diferențiere a compoziției unui produs ar putea conduce la interpretări contradictorii de către diferite autorități competente; |
| --- | --- |

35.

| 36. | invită Comisia să extindă mandatul acordat Centrului Comun de Cercetare, astfel încât acesta să elaboreze o metodologie armonizată la nivel european pentru compararea caracteristicilor produselor nealimentare, precum și orientări pentru îmbunătățirea transparenței produselor, în termen de un an, și să evalueze rezultatele analizelor; subliniază că, în vederea realizării de schimburi de bune practici în domeniu, JRC ar trebui, de asemenea, să încerce să coopereze cu autoritățile statelor membre care au întreprins deja măsuri proprii de verificare a produselor, însă nu le-au comunicat încă autorităților naționale din alte state membre rezultatele acestor verificări; |
| --- | --- |

36.

| 37. | reamintește că siguranța și calitatea produselor alimentare și prevenirea inducerii în eroare a consumatorilor reprezintă chestiuni de importanță primordială; reamintește Comisiei angajamentul său de a monitoriza mai bine și de a îmbunătăți aplicarea corectă a legislației UE; consideră că autoritățile competente de la nivel național ar trebui să monitorizeze în mod eficace respectarea dispozițiilor legale în vigoare în aceste domenii; |
| --- | --- |

37.

| 38. | salută propunerea Comisiei de a se îmbunătăți transparența studiilor științifice din domeniul siguranței alimentare, ca urmare a preocupărilor exprimate de cetățeni, pentru a spori accesul la informațiile necesare pentru a lua decizii de cumpărare bazate pe o evaluare a riscurilor fiabilă și întemeiată pe dovezi științifice; |
| --- | --- |

38.

| 39. | solicită autorităților naționale să determine, de la caz la caz, dacă practicile suspectate de discriminare sunt efectiv ilegale, în temeiul dispozițiilor din Directiva privind practicile comerciale neloiale, coroborate cu cerințele referitoare la informarea corectă prevăzute în Regulamentul (UE) nr. 1169/2011 privind informarea consumatorilor cu privire la produsele alimentare; |
| --- | --- |

39.

| 40. | ia act de faptul că toți cetățenii UE sunt afectați de practicile de aplicare a unui dublu standard de calitate, inclusiv atunci când se deplasează în alte statele membre; |
| --- | --- |

40.

| 41. | subliniază, cu toate acestea, că diferențele substanțiale în cazul produselor pentru copiii mici, cum ar fi alimentele pentru sugari și copii de vârstă mică, nu pot fi justificate doar din motive legate de preferințele de gust regionale; |
| --- | --- |

41.

| 42. | respinge cu fermitate afirmația făcută de unii producători conform căreia modificările de la nivelul compoziției și/sau al calității sunt efectuate pentru ca prețurile să corespundă așteptărilor consumatorilor; subliniază că diverse studii au arătat că produsele de calitate inferioară sunt, de multe ori, mai scumpe decât produsele similare, dar de o calitate mai bună, din alte țări ale UE; |
| --- | --- |

42.

| 43. | recomandă insistent utilizarea principiului economiei circulare în ceea ce privește ambalarea produselor și subliniază că, dacă ambalajul unui produs comercializat într-un stat membru respectă acest principiu, atunci producătorii ar trebui să depună eforturi coordonate pentru a se asigura că acest principiu este aplicat pentru toate produsele lor comercializate sub aceeași marcă și în același tip de ambalaje în întreaga UE și în afara acesteia; |
| --- | --- |

43.

| 44. | subliniază că, în unele cazuri, existența unor diferențe de calitate a produselor se datorează neaplicării legislației UE; solicită autorităților din statele membre să aplice de urgență normele UE în vigoare cu privire la etichetarea produselor alimentare, inclusiv în ceea ce privește, de exemplu, carnea separată mecanic; |
| --- | --- |

44.

o

oo

| 45. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  JO L 149, 11.6.2005, p. 22.

(2)  JO L 345, 27.12.2017, p. 1.

(3)  JO L 304, 22.11.2011, p. 18.

(4)  JO C 65, 19.2.2016, p. 2.

(5)  JO C 264 E, 13.9.2013, p. 11.

(6)  JO C 93, 24.3.2017, p. 27.

(7)  JO C 86, 6.3.2018, p. 40.

(8)  JO C 11, 12.1.2018, p. 2.

(9)  Texte adoptate, P8_TA(2017)0027.

(10)  O-000019/2017.

(11)  JO L 31, 1.2.2002, p. 1.

(12)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/details.cfm?rep_id=76

(13)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/details.cfm?rep_id=115

---

III Acte pregătitoare

PARLAMENTUL EUROPEAN

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/201 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/201

---

P8_TA(2018)0318

Echivalența inspecțiilor în câmp ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Brazilia la culturile producătoare de semințe de plante furajere și la culturile producătoare de semințe de cereale și echivalența semințelor de plante furajere și a semințelor de cereale produse în Brazilia, precum și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Moldova la culturile producătoare de semințe de cereale, la culturile producătoare de semințe de legume și la culturile producătoare de semințe de plante oleaginoase și textile și echivalența semințelor de cereale, a semințelor de legume și a semințelor de plante oleaginoase și textile produse în Moldova (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 433/25)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0643), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0643),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0400/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0400/2017),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) și articolul 43 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 februarie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 februarie 2018 (1),

| — | având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0253/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0253/2018),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 227, 28.6.2018, p. 76.

---

P8_TC1-COD(2017)0297

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2018 în vederea adoptării Deciziei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului de modificare a Deciziei 2003/17/CE a Consiliului în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Republica Federativă a Braziliei la culturile producătoare de semințe de plante furajere și la culturile producătoare de semințe de cereale și echivalența semințelor de plante furajere și a semințelor de cereale produse în Republica Federativă a Braziliei, precum și în ceea ce privește echivalența inspecțiilor în câmp efectuate în Republica Moldova la culturile producătoare de semințe de cereale, la culturile producătoare de semințe de legume și la culturile producătoare de semințe de plante oleaginoase și pentru fibre și echivalența semințelor de cereale, a semințelor de legume și a semințelor de plante oleaginoase și pentru fibre produse în Republica Moldova

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2018/1674.)

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/203 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/203

---

P8_TA(2018)0319

Sistemul comun de taxă pe valoarea adăugată în ceea ce privește regimul special pentru întreprinderile mici *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește regimul special pentru întreprinderile mici (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS))

(Procedura legislativă specială – consultare)

(2019/C 433/26)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2018)0021), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2018)0021),

| — | având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0022/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 113 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0022/2018),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0260/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare (A8-0260/2018),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (1) | Directiva 2006/112/CE a Consiliului (1) permite statelor membre să continue aplicarea propriilor regimuri speciale pentru întreprinderi mici, în conformitate cu dispoziții comune și în vederea unei armonizări sporite. Cu toate acestea, aceste dispoziții sunt depășite și nu
  reduc
  sarcina de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici, deoarece au fost concepute pentru un sistem comun al taxei pe valoare adăugată (TVA) bazat pe impozitarea în statul membru de origine. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(1)

Directiva 2006/112/CE a Consiliului (1) permite statelor membre să continue aplicarea propriilor regimuri speciale pentru întreprinderi mici, în conformitate cu dispoziții comune și în vederea unei armonizări sporite. Cu toate acestea, aceste dispoziții sunt depășite și nu
  reduc
  sarcina de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici, deoarece au fost concepute pentru un sistem comun al taxei pe valoare adăugată (TVA) bazat pe impozitarea în statul membru de origine.

| (1) | Directiva 2006/112/CE a Consiliului (2) permite statelor membre să continue aplicarea propriilor regimuri speciale pentru întreprinderi mici, în conformitate cu dispoziții comune și în vederea unei armonizări sporite. Cu toate acestea, aceste dispoziții sunt depășite și nu
  își îndeplinesc obiectivul de a reduce
  sarcina de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici, deoarece au fost concepute pentru un sistem comun al taxei pe valoare adăugată (TVA) bazat pe impozitarea în statul membru de origine. |
| --- | --- |

(1)

Directiva 2006/112/CE a Consiliului (2) permite statelor membre să continue aplicarea propriilor regimuri speciale pentru întreprinderi mici, în conformitate cu dispoziții comune și în vederea unei armonizări sporite. Cu toate acestea, aceste dispoziții sunt depășite și nu
  își îndeplinesc obiectivul de a reduce
  sarcina de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici, deoarece au fost concepute pentru un sistem comun al taxei pe valoare adăugată (TVA) bazat pe impozitarea în statul membru de origine.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (2) | În cadrul planului său de acțiune privind TVA (3), Comisia a anunțat un amplu pachet de măsuri de simplificare pentru întreprinderile mici, menit să reducă sarcina administrativă a acestora și să contribuie la crearea unui mediu fiscal care să faciliteze creșterea întreprinderilor și dezvoltarea comerțului transfrontalier.
  Acest pachet
  ar
  presupune revizuirea
  regimului special pentru întreprinderile mici, astfel cum a fost descrisă în Comunicarea referitoare la continuarea planului de acțiune privind TVA (4). Revizuirea regimului special pentru întreprinderile mici constituie, așadar, un element important al pachetului de reforme inclus în planul de acțiune privind TVA. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

În cadrul planului său de acțiune privind TVA (3), Comisia a anunțat un amplu pachet de măsuri de simplificare pentru întreprinderile mici, menit să reducă sarcina administrativă a acestora și să contribuie la crearea unui mediu fiscal care să faciliteze creșterea întreprinderilor și dezvoltarea comerțului transfrontalier.
  Acest pachet
  ar
  presupune revizuirea
  regimului special pentru întreprinderile mici, astfel cum a fost descrisă în Comunicarea referitoare la continuarea planului de acțiune privind TVA (4). Revizuirea regimului special pentru întreprinderile mici constituie, așadar, un element important al pachetului de reforme inclus în planul de acțiune privind TVA.

| (2) | În cadrul planului său de acțiune privind TVA (5), Comisia a anunțat un amplu pachet de măsuri de simplificare pentru întreprinderile mici, menit să reducă sarcina administrativă a acestora și să contribuie la crearea unui mediu fiscal care să faciliteze creșterea întreprinderilor și dezvoltarea comerțului transfrontalier,
  precum și la atingerea unui nivel mai ridicat de conformitate în materie de TVA
  .
  Întreprinderile mici din Uniune cu activitate la nivel transfrontalier sunt active în special în anumite sectoare, cum ar fi construcțiile, comunicațiile, serviciile alimentare și comerțul cu amănuntul, și pot constitui o sursă importantă de ocupare a forței de muncă. Pentru atingerea obiectivelor planului de acțiune privind TVA, este necesară o revizuire a
  regimului special pentru întreprinderile mici, astfel cum a fost descrisă în Comunicarea referitoare la continuarea planului de acțiune privind TVA (6) Revizuirea regimului special pentru întreprinderile mici constituie, așadar, un element important al pachetului de reforme inclus în planul de acțiune privind TVA. |
| --- | --- |

(2)

În cadrul planului său de acțiune privind TVA (5), Comisia a anunțat un amplu pachet de măsuri de simplificare pentru întreprinderile mici, menit să reducă sarcina administrativă a acestora și să contribuie la crearea unui mediu fiscal care să faciliteze creșterea întreprinderilor și dezvoltarea comerțului transfrontalier,
  precum și la atingerea unui nivel mai ridicat de conformitate în materie de TVA
  .
  Întreprinderile mici din Uniune cu activitate la nivel transfrontalier sunt active în special în anumite sectoare, cum ar fi construcțiile, comunicațiile, serviciile alimentare și comerțul cu amănuntul, și pot constitui o sursă importantă de ocupare a forței de muncă. Pentru atingerea obiectivelor planului de acțiune privind TVA, este necesară o revizuire a
  regimului special pentru întreprinderile mici, astfel cum a fost descrisă în Comunicarea referitoare la continuarea planului de acțiune privind TVA (6) Revizuirea regimului special pentru întreprinderile mici constituie, așadar, un element important al pachetului de reforme inclus în planul de acțiune privind TVA.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (3) | Revizuirea acestui regim special este strâns legată de propunerea Comisiei de stabilire a principiilor unui sistem definitiv de TVA pentru comerțul transfrontalier între întreprinderi între statele membre, bazat pe impozitarea livrărilor transfrontaliere de bunuri în statul membru de destinație (7). Trecerea sistemului de TVA la impozitarea la destinație a dus la constatarea că o parte din normele actuale nu sunt adecvate pentru un sistem de impozitare la destinație. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Revizuirea acestui regim special este strâns legată de propunerea Comisiei de stabilire a principiilor unui sistem definitiv de TVA pentru comerțul transfrontalier între întreprinderi între statele membre, bazat pe impozitarea livrărilor transfrontaliere de bunuri în statul membru de destinație (7). Trecerea sistemului de TVA la impozitarea la destinație a dus la constatarea că o parte din normele actuale nu sunt adecvate pentru un sistem de impozitare la destinație.

| (3) | Revizuirea acestui regim special este strâns legată de propunerea Comisiei de stabilire a principiilor unui sistem definitiv de TVA pentru comerțul transfrontalier între întreprinderi între statele membre, bazat pe impozitarea livrărilor transfrontaliere de bunuri în statul membru de destinație (8). Trecerea sistemului de TVA la impozitarea la destinație a dus la constatarea că o parte din normele actuale nu sunt adecvate pentru un sistem de impozitare la destinație.
  Principalele dificultăți cu care se confruntă întreprinderile mici în contextul unei consolidări a comerțului transfrontalier apar din cauza normelor complexe și diferite în întreaga Uniune privind TVA-ul, precum și deoarece scutirea națională pentru întreprinderile mici se aplică numai întreprinderilor mici din statul membru în care acestea sunt stabilite. |
| --- | --- |

(3)

Revizuirea acestui regim special este strâns legată de propunerea Comisiei de stabilire a principiilor unui sistem definitiv de TVA pentru comerțul transfrontalier între întreprinderi între statele membre, bazat pe impozitarea livrărilor transfrontaliere de bunuri în statul membru de destinație (8). Trecerea sistemului de TVA la impozitarea la destinație a dus la constatarea că o parte din normele actuale nu sunt adecvate pentru un sistem de impozitare la destinație.
  Principalele dificultăți cu care se confruntă întreprinderile mici în contextul unei consolidări a comerțului transfrontalier apar din cauza normelor complexe și diferite în întreaga Uniune privind TVA-ul, precum și deoarece scutirea națională pentru întreprinderile mici se aplică numai întreprinderilor mici din statul membru în care acestea sunt stabilite.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (4) | Pentru a aborda problema sarcinii disproporționate de asigurare a conformității cu care se confruntă întreprinderile mici, măsurile de simplificare ar trebui să fie aplicabile nu numai întreprinderilor care beneficiază de scutire în conformitate cu normele existente, dar și celor considerate mici în termeni economici. În scopul simplificării normelor în materie de TVA, întreprinderile vor fi considerate „mici”dacă, potrivit cifrei lor de afaceri, se încadrează în categoria microîntreprinderilor, conform definiției generale prevăzute în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (9). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Pentru a aborda problema sarcinii disproporționate de asigurare a conformității cu care se confruntă întreprinderile mici, măsurile de simplificare ar trebui să fie aplicabile nu numai întreprinderilor care beneficiază de scutire în conformitate cu normele existente, dar și celor considerate mici în termeni economici. În scopul simplificării normelor în materie de TVA, întreprinderile vor fi considerate „mici”dacă, potrivit cifrei lor de afaceri, se încadrează în categoria microîntreprinderilor, conform definiției generale prevăzute în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (9).

| (4) | Pentru a aborda problema sarcinii disproporționate de asigurare a conformității cu care se confruntă întreprinderile mici, măsurile de simplificare ar trebui să fie aplicabile nu numai întreprinderilor care beneficiază de scutire în conformitate cu normele existente, dar și celor considerate mici în termeni economici.
  Disponibilitatea unor astfel de măsuri este deosebit de relevantă, dat fiind că majoritatea întreprinderilor mici, indiferent dacă sunt scutite sau nu, sunt în practică obligate să utilizeze serviciile oferite de consilieri sau consultanți externi, pentru a-i asista să își respecte obligațiile privind TVA, ceea ce adaugă o sarcină financiară pentru întreprinderile respective.
  În scopul simplificării normelor în materie de TVA, întreprinderile vor fi considerate „mici”dacă, potrivit cifrei lor de afaceri, se încadrează în categoria microîntreprinderilor, conform definiției generale prevăzute în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (10). |
| --- | --- |

(4)

Pentru a aborda problema sarcinii disproporționate de asigurare a conformității cu care se confruntă întreprinderile mici, măsurile de simplificare ar trebui să fie aplicabile nu numai întreprinderilor care beneficiază de scutire în conformitate cu normele existente, dar și celor considerate mici în termeni economici.
  Disponibilitatea unor astfel de măsuri este deosebit de relevantă, dat fiind că majoritatea întreprinderilor mici, indiferent dacă sunt scutite sau nu, sunt în practică obligate să utilizeze serviciile oferite de consilieri sau consultanți externi, pentru a-i asista să își respecte obligațiile privind TVA, ceea ce adaugă o sarcină financiară pentru întreprinderile respective.
  În scopul simplificării normelor în materie de TVA, întreprinderile vor fi considerate „mici”dacă, potrivit cifrei lor de afaceri, se încadrează în categoria microîntreprinderilor, conform definiției generale prevăzute în Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei (10).

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (6) | Întreprinderile mici pot beneficia de scutire numai în cazul în care cifra lor de afaceri anuală este sub plafonul aplicabil în statul membru în care este datorată TVA. La stabilirea plafoanelor, statele membre ar trebui să respecte normele privind plafoanele stabilite de Directiva 2006/112/CE. Aceste norme, mare parte dintre care au fost instituite în anul 1977, nu mai sunt adecvate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Întreprinderile mici pot beneficia de scutire numai în cazul în care cifra lor de afaceri anuală este sub plafonul aplicabil în statul membru în care este datorată TVA. La stabilirea plafoanelor, statele membre ar trebui să respecte normele privind plafoanele stabilite de Directiva 2006/112/CE. Aceste norme, mare parte dintre care au fost instituite în anul 1977, nu mai sunt adecvate.

| (6) | Întreprinderile mici pot beneficia de scutire numai în cazul în care cifra lor de afaceri anuală este sub plafonul aplicabil în statul membru în care este datorată TVA. La stabilirea plafoanelor, statele membre ar trebui să respecte normele privind plafoanele stabilite de Directiva 2006/112/CE. Aceste norme, mare parte dintre care au fost instituite în anul 1977, nu mai sunt adecvate.
  Din motive de flexibilitate și pentru a garanta faptul că este posibil ca statele membre să stabilească praguri corespunzătoare mai mici, proporționale cu dimensiunea și nevoile economiei lor, pragurile maxime ar trebui stabilite numai la nivelul Uniunii. |
| --- | --- |

(6)

Întreprinderile mici pot beneficia de scutire numai în cazul în care cifra lor de afaceri anuală este sub plafonul aplicabil în statul membru în care este datorată TVA. La stabilirea plafoanelor, statele membre ar trebui să respecte normele privind plafoanele stabilite de Directiva 2006/112/CE. Aceste norme, mare parte dintre care au fost instituite în anul 1977, nu mai sunt adecvate.
  Din motive de flexibilitate și pentru a garanta faptul că este posibil ca statele membre să stabilească praguri corespunzătoare mai mici, proporționale cu dimensiunea și nevoile economiei lor, pragurile maxime ar trebui stabilite numai la nivelul Uniunii.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (8) | Ar trebui lăsată la latitudinea statelor membre stabilirea propriilor plafoane naționale pentru scutire, la un nivel care să corespundă cel mai bine condițiilor economice și politice specifice, cu respectarea plafonului superior prevăzut de prezenta directivă. În acest sens, ar trebui clarificat faptul că aplicarea unor plafoane diferite de către statele membre trebuie să se bazeze pe criterii obiective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Ar trebui lăsată la latitudinea statelor membre stabilirea propriilor plafoane naționale pentru scutire, la un nivel care să corespundă cel mai bine condițiilor economice și politice specifice, cu respectarea plafonului superior prevăzut de prezenta directivă. În acest sens, ar trebui clarificat faptul că aplicarea unor plafoane diferite de către statele membre trebuie să se bazeze pe criterii obiective.

| (8) | Ar trebui lăsată la latitudinea statelor membre stabilirea propriilor plafoane naționale pentru scutire, la un nivel care să corespundă cel mai bine condițiilor economice și politice specifice, cu respectarea plafonului superior prevăzut de prezenta directivă. În acest sens, ar trebui clarificat faptul că aplicarea unor plafoane diferite de către statele membre trebuie să se bazeze pe criterii obiective.
  Pentru a facilita activitatea transfrontalieră, lista plafoanelor naționale pentru scutire ar trebui să fie ușor accesibilă tuturor întreprinderilor mici care doresc să își desfășoare activitatea în mai multe state membre. |
| --- | --- |

(8)

Ar trebui lăsată la latitudinea statelor membre stabilirea propriilor plafoane naționale pentru scutire, la un nivel care să corespundă cel mai bine condițiilor economice și politice specifice, cu respectarea plafonului superior prevăzut de prezenta directivă. În acest sens, ar trebui clarificat faptul că aplicarea unor plafoane diferite de către statele membre trebuie să se bazeze pe criterii obiective.
  Pentru a facilita activitatea transfrontalieră, lista plafoanelor naționale pentru scutire ar trebui să fie ușor accesibilă tuturor întreprinderilor mici care doresc să își desfășoare activitatea în mai multe state membre.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (12) | În cazul în care se aplică o scutire, întreprinderile mici care beneficiază de scutire ar trebui să aibă acces, cel puțin, la obligații simplificate de înregistrare în scopuri de TVA, facturare, contabilitate și raportare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

În cazul în care se aplică o scutire, întreprinderile mici care beneficiază de scutire ar trebui să aibă acces, cel puțin, la obligații simplificate de înregistrare în scopuri de TVA, facturare, contabilitate și raportare.

| (12) | În cazul în care se aplică o scutire, întreprinderile mici care beneficiază de scutire ar trebui să aibă acces, cel puțin, la obligații simplificate de înregistrare în scopuri de TVA, facturare, contabilitate și raportare.
  Pentru a evita confuzia și insecuritatea juridică în statele membre, Comisia ar trebui să elaboreze orientări privind înregistrarea simplificată și contabilitatea, explicând în detaliu ce proceduri ar trebui simplificate și în ce măsură. În termen ... [de trei ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive], această simplificare ar trebui să facă obiectul unei evaluări efectuate de Comisie și de statele membre pentru a se analiza dacă are o valoare adăugată și un impact pozitiv real asupra întreprinderilor și consumatorilor. |
| --- | --- |

(12)

În cazul în care se aplică o scutire, întreprinderile mici care beneficiază de scutire ar trebui să aibă acces, cel puțin, la obligații simplificate de înregistrare în scopuri de TVA, facturare, contabilitate și raportare.
  Pentru a evita confuzia și insecuritatea juridică în statele membre, Comisia ar trebui să elaboreze orientări privind înregistrarea simplificată și contabilitatea, explicând în detaliu ce proceduri ar trebui simplificate și în ce măsură. În termen ... [de trei ani de la data intrării în vigoare a prezentei directive], această simplificare ar trebui să facă obiectul unei evaluări efectuate de Comisie și de statele membre pentru a se analiza dacă are o valoare adăugată și un impact pozitiv real asupra întreprinderilor și consumatorilor.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 13

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (13) | Mai mult, pentru a asigura respectarea condițiilor pentru scutirile acordate de un stat membru întreprinderilor care nu sunt stabilite în acel stat, este necesară stabilirea obligației acestor întreprinderi de a notifica în prealabil intenția lor de a beneficia de scutire. Această notificare ar trebui transmisă
  de către întreprinderea mică în cauză statului membru în care este stabilită
  . Ulterior, pe baza informațiilor declarate privind cifra de afaceri a întreprinderii,
  acel stat
  membru ar trebui să
  transmită informațiile respective celorlalte
  state membre vizate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13)

Mai mult, pentru a asigura respectarea condițiilor pentru scutirile acordate de un stat membru întreprinderilor care nu sunt stabilite în acel stat, este necesară stabilirea obligației acestor întreprinderi de a notifica în prealabil intenția lor de a beneficia de scutire. Această notificare ar trebui transmisă
  de către întreprinderea mică în cauză statului membru în care este stabilită
  . Ulterior, pe baza informațiilor declarate privind cifra de afaceri a întreprinderii,
  acel stat
  membru ar trebui să
  transmită informațiile respective celorlalte
  state membre vizate.

| (13) | Mai mult, pentru a asigura respectarea condițiilor pentru scutirile acordate de un stat membru întreprinderilor care nu sunt stabilite în acel stat, este necesară stabilirea obligației acestor întreprinderi de a notifica în prealabil intenția lor de a beneficia de scutire. Această notificare ar trebui transmisă
  prin intermediul unui portal online, care ar trebui creat de Comisie
  . Ulterior, pe baza informațiilor declarate privind cifra de afaceri a întreprinderii,
  statul
  membru
  de stabilire
  ar trebui să
  informeze celelalte
  state membre vizate. 
  Întreprinderile mici pot să notifice în orice moment statul membru de înregistrare cu privire la disponibilitatea lor de a reveni la sistemul general de TVA. |
| --- | --- |

(13)

Mai mult, pentru a asigura respectarea condițiilor pentru scutirile acordate de un stat membru întreprinderilor care nu sunt stabilite în acel stat, este necesară stabilirea obligației acestor întreprinderi de a notifica în prealabil intenția lor de a beneficia de scutire. Această notificare ar trebui transmisă
  prin intermediul unui portal online, care ar trebui creat de Comisie
  . Ulterior, pe baza informațiilor declarate privind cifra de afaceri a întreprinderii,
  statul
  membru
  de stabilire
  ar trebui să
  informeze celelalte
  state membre vizate. 
  Întreprinderile mici pot să notifice în orice moment statul membru de înregistrare cu privire la disponibilitatea lor de a reveni la sistemul general de TVA.

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (15) | Pentru a reduce sarcina de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici care nu beneficiază de scutiri, statelor membre ar trebui să li se impună să simplifice înregistrarea în scopuri de TVA și procedura de ținere a evidențelor
  și
  să
  prelungească perioadele fiscale, astfel încât să se reducă frecvența depunerii declarațiilor TVA
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Pentru a reduce sarcina de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici care nu beneficiază de scutiri, statelor membre ar trebui să li se impună să simplifice înregistrarea în scopuri de TVA și procedura de ținere a evidențelor
  și
  să
  prelungească perioadele fiscale, astfel încât să se reducă frecvența depunerii declarațiilor TVA
  .

| (15) | Pentru a reduce sarcina de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici care nu beneficiază de scutiri, statelor membre ar trebui să li se impună să simplifice înregistrarea în scopuri de TVA și procedura de ținere a evidențelor.
  În plus, Comisia ar trebui
  să
  înființeze un ghișeu unic pentru depunerea de declarații de TVA în diferite state membre
  . |
| --- | --- |

(15)

Pentru a reduce sarcina de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici care nu beneficiază de scutiri, statelor membre ar trebui să li se impună să simplifice înregistrarea în scopuri de TVA și procedura de ținere a evidențelor.
  În plus, Comisia ar trebui
  să
  înființeze un ghișeu unic pentru depunerea de declarații de TVA în diferite state membre
  .

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (17) | Obiectivul prezentei directive este de a reduce sarcina de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici, obiectiv ce nu poate fi atins în mod suficient de statele membre, putând fi, așadar, mai bine realizat la nivelul Uniunii. În consecință, Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în articolul 5, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor sale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Obiectivul prezentei directive este de a reduce sarcina de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici, obiectiv ce nu poate fi atins în mod suficient de statele membre, putând fi, așadar, mai bine realizat la nivelul Uniunii. În consecință, Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în articolul 5, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor sale.

| (17) | Obiectivul prezentei directive este de a reduce sarcina de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici, obiectiv ce nu poate fi atins în mod suficient de statele membre, putând fi, așadar, mai bine realizat la nivelul Uniunii. În consecință, Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în articolul 5, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor sale.
  Cu toate acestea, controalele în materie de rezultate din procesele de asigurare a conformității sunt instrumente valoroase împotriva fraudei fiscale, iar simplificarea sarcinii conformității pentru întreprinderile mici nu urmează să se facă în detrimentul combaterii fraudei în materie de TVA. |
| --- | --- |

(17)

Obiectivul prezentei directive este de a reduce sarcina de asigurare a conformității pentru întreprinderile mici, obiectiv ce nu poate fi atins în mod suficient de statele membre, putând fi, așadar, mai bine realizat la nivelul Uniunii. În consecință, Uniunea poate să adopte măsuri în conformitate cu principiul subsidiarității prevăzut la articolul 5 din Tratatul privind Uniunea Europeană. În conformitate cu principiul proporționalității, astfel cum este enunțat în articolul 5, prezenta directivă nu depășește ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivelor sale.
  Cu toate acestea, controalele în materie de rezultate din procesele de asigurare a conformității sunt instrumente valoroase împotriva fraudei fiscale, iar simplificarea sarcinii conformității pentru întreprinderile mici nu urmează să se facă în detrimentul combaterii fraudei în materie de TVA.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Directiva 2006/112/CE

Articolul 284 – alineatul 4 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Înainte de a beneficia de scutire în alte state membre, întreprinderea mică notifică statul membru
  în
  care este stabilită
  . | | Comisia creează un portal online prin care se înregistrează întreprinderile mici care doresc să beneficieze de scutire
  în
  alt stat membru
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Înainte de a beneficia de scutire în alte state membre, întreprinderea mică notifică statul membru
  în
  care este stabilită
  .

Comisia creează un portal online prin care se înregistrează întreprinderile mici care doresc să beneficieze de scutire
  în
  alt stat membru
  .

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 12

Directiva 2006/112/CE

Articolul 284 – alineatul 4 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| În cazul în care o întreprindere mică beneficiază de scutire în alte state membre decât cel în care este stabilită, statul membru de stabilire ia toate măsurile necesare pentru a asigura declararea corectă, de către întreprinderea mică respectivă, a cifrei de afaceri anuale la nivel de Uniune și a cifrei de afaceri anuale la nivel de stat membru și informează autoritățile fiscale ale celorlalte state membre vizate în care întreprinderea mică își efectuează livrările și/sau prestările. | | În cazul în care o întreprindere mică beneficiază de scutire în alte state membre decât cel în care este stabilită, statul membru de stabilire ia toate măsurile necesare pentru a asigura declararea corectă, de către întreprinderea mică respectivă, a cifrei de afaceri anuale la nivel de Uniune și a cifrei de afaceri anuale la nivel de stat membru și informează autoritățile fiscale ale celorlalte state membre vizate în care întreprinderea mică își efectuează livrările și/sau prestările.
  De asemenea, statele membre se asigură că dispun de suficiente informații privind statutul întreprinderilor mici și raporturile lor patrimoniale sau de acționariat, astfel încât să confirme statutul lor de întreprinderi mici. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care o întreprindere mică beneficiază de scutire în alte state membre decât cel în care este stabilită, statul membru de stabilire ia toate măsurile necesare pentru a asigura declararea corectă, de către întreprinderea mică respectivă, a cifrei de afaceri anuale la nivel de Uniune și a cifrei de afaceri anuale la nivel de stat membru și informează autoritățile fiscale ale celorlalte state membre vizate în care întreprinderea mică își efectuează livrările și/sau prestările.

În cazul în care o întreprindere mică beneficiază de scutire în alte state membre decât cel în care este stabilită, statul membru de stabilire ia toate măsurile necesare pentru a asigura declararea corectă, de către întreprinderea mică respectivă, a cifrei de afaceri anuale la nivel de Uniune și a cifrei de afaceri anuale la nivel de stat membru și informează autoritățile fiscale ale celorlalte state membre vizate în care întreprinderea mică își efectuează livrările și/sau prestările.
  De asemenea, statele membre se asigură că dispun de suficiente informații privind statutul întreprinderilor mici și raporturile lor patrimoniale sau de acționariat, astfel încât să confirme statutul lor de întreprinderi mici.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 15

Directiva 2006/112/CE

Articolul 288 a – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| În cazul în care, într-un an calendaristic ulterior, cifra de afaceri anuală la nivel de stat membru a unei întreprinderi mici depășește plafonul de scutire prevăzut la articolul 284 alineatul (1), întreprinderea mică respectivă poate continua să beneficieze de scutire
  în acel an
  , cu condiția ca cifra sa de afaceri anuală la nivel de stat membru să nu depășească,
  în anul respectiv
  , plafonul stabilit la articolul 284 alineatul (1) cu mai mult de
  50
  %. | | În cazul în care, într-un an calendaristic ulterior, cifra de afaceri anuală la nivel de stat membru a unei întreprinderi mici depășește plafonul de scutire prevăzut la articolul 284 alineatul (1), întreprinderea mică respectivă poate continua să beneficieze de scutire
  timp de încă doi ani
  , cu condiția ca cifra sa de afaceri anuală la nivel de stat membru
  în cei doi ani
  să nu depășească plafonul stabilit la articolul 284 alineatul (1) cu mai mult de
  33
   %. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

În cazul în care, într-un an calendaristic ulterior, cifra de afaceri anuală la nivel de stat membru a unei întreprinderi mici depășește plafonul de scutire prevăzut la articolul 284 alineatul (1), întreprinderea mică respectivă poate continua să beneficieze de scutire
  în acel an
  , cu condiția ca cifra sa de afaceri anuală la nivel de stat membru să nu depășească,
  în anul respectiv
  , plafonul stabilit la articolul 284 alineatul (1) cu mai mult de
  50
  %.

În cazul în care, într-un an calendaristic ulterior, cifra de afaceri anuală la nivel de stat membru a unei întreprinderi mici depășește plafonul de scutire prevăzut la articolul 284 alineatul (1), întreprinderea mică respectivă poate continua să beneficieze de scutire
  timp de încă doi ani
  , cu condiția ca cifra sa de afaceri anuală la nivel de stat membru
  în cei doi ani
  să nu depășească plafonul stabilit la articolul 284 alineatul (1) cu mai mult de
  33
   %.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (17) | Articolele 291-
  294
  se elimină. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Articolele 291-
  294
  se elimină.

| (17) | Articolele 291
  și 292
  se elimină. |
| --- | --- |

(17)

Articolele 291
  și 292
  se elimină.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17 a (nou)

Directiva 2006/112/CE

Articolul 293 – paragraful 1

| Textul în vigoare | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Din
  patru în patru ani, de la adoptarea prezentei directive, Comisia prezintă Consiliului, pe baza informațiilor obținute de la statele membre, un raport privind aplicarea prezentului capitol, precum și, după caz și luând în seamă necesitatea de a asigura convergența pe termen lung a reglementărilor naționale, propuneri cu privire la următoarele puncte:






  (1) | îmbunătățiri ale regimului special pentru întreprinderile mici; |

Textul în vigoare

Amendamentul

Din
  patru în patru ani, de la adoptarea prezentei directive, Comisia prezintă Consiliului, pe baza informațiilor obținute de la statele membre, un raport privind aplicarea prezentului capitol, precum și, după caz și luând în seamă necesitatea de a asigura convergența pe termen lung a reglementărilor naționale, propuneri cu privire la următoarele puncte:

(1)

îmbunătățiri ale regimului special pentru întreprinderile mici;

| (2) | adaptarea sistemelor naționale, în ceea ce privește scutirile
  și diminuările treptate ale taxelor
  ; |
| --- | --- |

(2)

adaptarea sistemelor naționale, în ceea ce privește scutirile
  și diminuările treptate ale taxelor
  ;

| (3) | adaptarea plafoanelor prevăzute în secțiunea 2. |
| --- | --- |

(3)

adaptarea plafoanelor prevăzute în secțiunea 2.

| (17a) | La articolul 293, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text: |
| --- | --- |

(17a)

„
  Din
  patru în patru ani, de la adoptarea prezentei directive, Comisia prezintă
  Parlamentului European și
  Consiliului, pe baza informațiilor obținute de la statele membre, un raport privind aplicarea prezentului capitol, precum și, după caz și luând în seamă necesitatea de a asigura convergența pe termen lung a reglementărilor naționale, propuneri cu privire la următoarele puncte:

| (i) | îmbunătățiri ale regimului special pentru întreprinderile mici; |
| --- | --- |

(i)

îmbunătățiri ale regimului special pentru întreprinderile mici;

| (ii) | adaptarea sistemelor naționale în ceea ce privește scutirile
  și posibilitatea unei armonizări a plafoanelor de scutire în întreaga Uniune
  ; |
| --- | --- |

(ii)

adaptarea sistemelor naționale în ceea ce privește scutirile
  și posibilitatea unei armonizări a plafoanelor de scutire în întreaga Uniune
  ;

| (iii) | adaptarea plafoanelor prevăzute în secțiunea 2. |
| --- | --- |

(iii)

adaptarea plafoanelor prevăzute în secțiunea 2.

Amendamentul 16

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17 b (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 17 b (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (17b) | articolul 294 se elimină; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(17b)

articolul 294 se elimină;

Amendamentul 17

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Directiva 2006/112/CE

Articolul 294e

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 294e
  Statele membre
  pot exonera
  întreprinderile mici scutite de obligația de a depune declarația TVA prevăzută la articolul 250.


  În cazul în care această opțiune nu este exercitată, statele membre permit întreprinderilor mici scutite respective să depună o declarație TVA simplificată care să acopere durata unui an calendaristic.
  Cu toate acestea, întreprinderile mici pot opta pentru aplicarea perioadei fiscale stabilite în conformitate cu articolul 252. | | Articolul 294e
  Statele membre
  exonerează
  întreprinderile mici scutite de obligația de a depune declarația TVA prevăzută la articolul 250
  sau permit întreprinderilor mici scutite să depună o declarație TVA simplificată, care include cel puțin următoarele informații: TVA datorat, TVA deductibil, valoarea netă a TVA (care trebuie plătită sau primită), valoarea totală a tranzacțiilor în amonte și valoarea totală a tranzacțiilor în aval - care să acopere durata unui an calendaristic.
  Cu toate acestea, întreprinderile mici pot opta pentru aplicarea perioadei fiscale stabilite în conformitate cu articolul 252. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 294e

Statele membre
  pot exonera
  întreprinderile mici scutite de obligația de a depune declarația TVA prevăzută la articolul 250.

În cazul în care această opțiune nu este exercitată, statele membre permit întreprinderilor mici scutite respective să depună o declarație TVA simplificată care să acopere durata unui an calendaristic.
  Cu toate acestea, întreprinderile mici pot opta pentru aplicarea perioadei fiscale stabilite în conformitate cu articolul 252.

Articolul 294e

Statele membre
  exonerează
  întreprinderile mici scutite de obligația de a depune declarația TVA prevăzută la articolul 250
  sau permit întreprinderilor mici scutite să depună o declarație TVA simplificată, care include cel puțin următoarele informații: TVA datorat, TVA deductibil, valoarea netă a TVA (care trebuie plătită sau primită), valoarea totală a tranzacțiilor în amonte și valoarea totală a tranzacțiilor în aval - care să acopere durata unui an calendaristic.
  Cu toate acestea, întreprinderile mici pot opta pentru aplicarea perioadei fiscale stabilite în conformitate cu articolul 252.

Amendamentul 18

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Directiva 2006/112/CE

Articolul 294 i

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 294i


  Pentru întreprinderile mici, perioada fiscală care trebuie să fie acoperită de o declarație TVA este anul calendaristic. Cu toate acestea, întreprinderile mici pot opta pentru aplicarea perioadei fiscale stabilite în conformitate cu articolul 252. | | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 294i

Pentru întreprinderile mici, perioada fiscală care trebuie să fie acoperită de o declarație TVA este anul calendaristic. Cu toate acestea, întreprinderile mici pot opta pentru aplicarea perioadei fiscale stabilite în conformitate cu articolul 252.

eliminat

eliminat

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Directiva 2006/112/CE

Articolul 294 ia (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | Articolul 294ia


  Comisia înființează un ghișeu unic prin care întreprinderile mici pot depune cereri de rambursare TVA din diferite state membre în care își desfășoară activitatea. Statul membru de stabilire este responsabil cu colectarea TVA. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 294ia

Comisia înființează un ghișeu unic prin care întreprinderile mici pot depune cereri de rambursare TVA din diferite state membre în care își desfășoară activitatea. Statul membru de stabilire este responsabil cu colectarea TVA.

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 18

Directiva 2006/112/CE

Articolul 294 j

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 294j


  În pofida dispozițiilor articolului 206, statele membre nu impun întreprinderilor mici să efectueze plăți intermediare. | | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 294j

În pofida dispozițiilor articolului 206, statele membre nu impun întreprinderilor mici să efectueze plăți intermediare.

eliminat

eliminat

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1a (nou)

Articolul 1a (nou)

Regulamentul (UE) nr. 904/2010

Articolul 31 – alineatul 1

| Textul în vigoare | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| 1.   1. Autoritățile competente ale fiecărui stat membru se asigură că persoanelor implicate în livrarea intracomunitară de bunuri sau prestarea intracomunitară de servicii, precum și persoanelor impozabile nestabilite care furnizează servicii de telecomunicații, de televiziune și radiodifuziune și servicii pe cale electronică, în special celor menționate în anexa II la Directiva 2006/112/CE, li se permite să obțină, în scopurile acestui tip de operațiune, confirmarea pe cale electronică a validității numărului de identificare TVA al oricărei anumite persoane, precum și numele și adresa corespunzătoare. Aceste informații trebuie să corespundă datelor menționate la articolul 17. | | Articolul 1a


  Regulamentul (UE) nr. 904/2010 se modifică după cum urmează:




  La articolul 31, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:




  „1.   Autoritățile competente ale fiecărui stat membru se asigură că persoanelor implicate în livrarea intracomunitară de bunuri sau prestarea intracomunitară de servicii, precum și persoanelor impozabile nestabilite care furnizează servicii de telecomunicații, de televiziune și radiodifuziune și servicii pe cale electronică, în special celor menționate în anexa II la Directiva 2006/112/CE, li se permite să obțină, în scopurile acestui tip de operațiune, confirmarea pe cale electronică a validității numărului de identificare TVA al oricărei anumite persoane, precum și numele și adresa corespunzătoare. Aceste informații trebuie să corespundă datelor menționate la articolul 17.
  Sistemul de schimb de informații privind TVA (VIES) precizează dacă sau nu întreprinderile mici eligibile utilizează ele însele scutirea de TVA pentru întreprinderi mici.
  ” |

Textul în vigoare

Textul în vigoare

Amendamentul

Amendamentul

1.   1. Autoritățile competente ale fiecărui stat membru se asigură că persoanelor implicate în livrarea intracomunitară de bunuri sau prestarea intracomunitară de servicii, precum și persoanelor impozabile nestabilite care furnizează servicii de telecomunicații, de televiziune și radiodifuziune și servicii pe cale electronică, în special celor menționate în anexa II la Directiva 2006/112/CE, li se permite să obțină, în scopurile acestui tip de operațiune, confirmarea pe cale electronică a validității numărului de identificare TVA al oricărei anumite persoane, precum și numele și adresa corespunzătoare. Aceste informații trebuie să corespundă datelor menționate la articolul 17.

Articolul 1a

Regulamentul (UE) nr. 904/2010 se modifică după cum urmează:

La articolul 31, alineatul (1) se înlocuiește cu următorul text:

„1.   Autoritățile competente ale fiecărui stat membru se asigură că persoanelor implicate în livrarea intracomunitară de bunuri sau prestarea intracomunitară de servicii, precum și persoanelor impozabile nestabilite care furnizează servicii de telecomunicații, de televiziune și radiodifuziune și servicii pe cale electronică, în special celor menționate în anexa II la Directiva 2006/112/CE, li se permite să obțină, în scopurile acestui tip de operațiune, confirmarea pe cale electronică a validității numărului de identificare TVA al oricărei anumite persoane, precum și numele și adresa corespunzătoare. Aceste informații trebuie să corespundă datelor menționate la articolul 17.
  Sistemul de schimb de informații privind TVA (VIES) precizează dacă sau nu întreprinderile mici eligibile utilizează ele însele scutirea de TVA pentru întreprinderi mici.
  ”

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – paragraful 1

Articolul 2 – alineatul 1 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Statele membre adoptă și publică,
  până la 30 iunie 2022 cel târziu
  , actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul actelor respective. | | Statele membre adoptă și publică,
  cel târziu până la 31 decembrie 2019
  , actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul actelor respective. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre adoptă și publică,
  până la 30 iunie 2022 cel târziu
  , actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul actelor respective.

până la 30 iunie 2022 cel târziu

Statele membre adoptă și publică,
  cel târziu până la 31 decembrie 2019
  , actele cu putere de lege și actele administrative necesare pentru a se conforma prezentei directive. Statele membre comunică de îndată Comisiei textul actelor respective.

cel târziu până la 31 decembrie 2019

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – alineatul 1 – paragraful 2

Articolul 2 – alineatul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Statele membre aplică aceste acte începând cu
  1 iulie 2022
  . | | Statele membre aplică aceste acte începând cu
  1 ianuarie 2020
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre aplică aceste acte începând cu
  1 iulie 2022
  .

1 iulie 2022

Statele membre aplică aceste acte începând cu
  1 ianuarie 2020
  .

1 ianuarie 2020

---

(1)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

1

(2)  JO L 347, 11.12.2006, p. 1.

2

(3)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European referitoare la un plan de acțiune privind TVA – Către un spațiu unic pentru TVA în UE – Momentul deciziei [COM(2016)0148 din 7.4.2016].

3

(4)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – În continuarea Planului de acțiune privind TVA – Către un spațiu unic pentru TVA în UE – Momentul acțiunii [COM(2017)0566 din 4.10.2017].

4

(5)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European referitoare la un plan de acțiune privind TVA – Către un spațiu unic pentru TVA în UE – Momentul deciziei [COM(2016)0148 din 7.4.2016].

5

(6)  Comunicare a Comisiei către Parlamentul European, Consiliu și Comitetul Economic și Social European – În continuarea Planului de acțiune privind TVA – Către un spațiu unic pentru TVA în UE – Momentul acțiunii [COM(2017)0566 din 4.10.2017].

6

(7)  Propunere de Directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește armonizarea și simplificarea anumitor norme din sistemul taxei pe valoarea adăugată și introducerea sistemului definitiv de impozitare a comerțului dintre statele membre [COM(2017)0569 din 4.10.2017].

7

(8)  Propunere de Directivă a Consiliului de modificare a Directivei 2006/112/CE privind sistemul comun al taxei pe valoarea adăugată în ceea ce privește armonizarea și simplificarea anumitor norme din sistemul taxei pe valoarea adăugată și introducerea sistemului definitiv de impozitare a comerțului dintre statele membre [COM(2017)0569 din 4.10.2017].

8

(9)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

9

(10)  Recomandarea 2003/361/CE a Comisiei din 6 mai 2003 privind definirea microîntreprinderilor și a întreprinderilor mici și mijlocii (JO L 124, 20.5.2003, p. 36).

10

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/216 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/216

---

P8_TA(2018)0320

Decizia de punere în aplicare privind supunerea noilor substanțe psihoactive ciclopropilfentanil și metoxiacetilfentanil unor măsuri de control *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului privind aplicarea unor măsuri de control în privința noilor substanțe psihoactive N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]ciclopropancarboxamidă (ciclopropilfentanil) și 2-metoxi-N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidin-4-il]acetamidă (metoxiacetilfentanil) (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE))

(Procedura de consultare)

(2019/C 433/27)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (09420/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (09420/2018),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0278/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0278/2018),

| — | având în vedere Decizia 2005/387/JAI a Consiliului din 10 mai 2005 privind schimbul de informații, evaluarea riscurilor și controlul noilor substanțe psihoactive (1), în special articolul 8 alineatul (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2005/387/JAI a Consiliului din 10 mai 2005 privind schimbul de informații, evaluarea riscurilor și controlul noilor substanțe psihoactive (1), în special articolul 8 alineatul (3),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0271/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0271/2018),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  JO L 127, 20.5.2005, p. 32.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/217 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/217

---

P8_TA(2018)0321

Mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Bulgariei, Greciei, Lituaniei și Poloniei

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Parlamentului European și a Consiliului privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Bulgariei, Greciei, Lituaniei și Poloniei (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD))

(2019/C 433/28)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0360 – C8-0245/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0360 – C8-0245/2018),

| — | având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (CE) nr. 2012/2002 al Consiliului din 11 noiembrie 2002 de instituire a Fondului de Solidaritate al Uniunii Europene (1),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 10, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (2), în special articolul 10,

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), în special punctul 11, |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (3), în special punctul 11,

| — | având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională, |
| --- | --- |

—

având în vedere scrisoarea Comisiei pentru dezvoltare regională,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0272/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0272/2018),

| 1. | salută decizia, ca semn de solidaritate a Uniunii față de cetățenii săi și față de regiunile afectate de catastrofe naturale; |
| --- | --- |

1.

| 2. | subliniază că este urgent necesar să se acorde asistență financiară prin intermediul Fondului de solidaritate al Uniunii Europene („fondul”) regiunilor afectate de catastrofe naturale și regretă pierderile de vieți omenești cauzate de acestea în Uniune în 2017; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită o îmbunătățire suplimentară a procedurii de mobilizare a fondului, pentru a permite reducerea intervalului de timp de la depunerea cererii până la plata contribuției; reamintește că efectuarea unor plăți rapide către beneficiari are o importanță majoră pentru comunitățile locale, pentru autoritățile locale și pentru menținerea încrederii acestora în solidaritatea Uniunii; |
| --- | --- |

3.

| 4. | sprijină statele membre care utilizează fondurile structurale și de investiții europene pentru reconstrucția regiunilor afectate; invită Comisia să sprijine și să aprobe rapid realocarea financiară a acordurilor de parteneriat solicitată de către statele membre în acest scop; |
| --- | --- |

4.

| 5. | invită statele membre să utilizeze contribuția financiară din partea fondului în mod transparent, garantând o distribuție echitabilă în toate regiunile afectate; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aprobă decizia anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

6.

| 7. | încredințează Președintelui sarcina de a semna această decizie împreună cu Președintele Consiliului și de a asigura publicarea sa în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

7.

| 8. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție, împreună cu anexa, Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  JO L 311, 14.11.2002, p. 3.

(2)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(3)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

---

ANEXĂ

DECIZIA PARLAMENTULUI EUROPEAN ȘI A CONSILIULUI

privind mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene în vederea furnizării de asistență Bulgariei, Greciei, Lituaniei și Poloniei

(Textul prezentei anexe nu este reprodus aici, întrucât corespunde cu actul legislativ final, Decizia (UE) 2018/1505.)

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/220 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/220

---

P8_TA(2018)0322

Proiectul de buget rectificativ nr. 4/2018: mobilizarea Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru a se acorda asistență Bulgariei, Greciei, Lituaniei și Poloniei

Rezoluția Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2018 al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, care însoțește propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru a se acorda asistență Bulgariei, Greciei, Lituaniei și Poloniei (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD))

(2019/C 433/29)

Parlamentul European,

| — | având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 314 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) nr. 1605/2002 al Consiliului (1), în special articolul 41,

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (2), în special articolul 41, |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) 2018/1046 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 iulie 2018 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii, de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1296/2013, (UE) nr. 1301/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1304/2013, (UE) nr. 1309/2013, (UE) nr. 1316/2013, (UE) nr. 223/2014, (UE) nr. 283/2014 și a Deciziei nr. 541/2014/UE și de abrogare a Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 (2), în special articolul 41,

| — | având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, adoptat definitiv la 30 noiembrie 2017 (3), |
| --- | --- |

—

având în vedere bugetul general al Uniunii Europene pentru exercițiul financiar 2018, adoptat definitiv la 30 noiembrie 2017 (3),

| — | având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4) („Regulamentul privind CFM”), |
| --- | --- |

—

având în vedere Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013 al Consiliului din 2 decembrie 2013 de stabilire a cadrului financiar multianual pentru perioada 2014-2020 (4) („Regulamentul privind CFM”),

| — | având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (5), |
| --- | --- |

—

având în vedere Acordul interinstituțional din 2 decembrie 2013 dintre Parlamentul European, Consiliu și Comisie privind disciplina bugetară, cooperarea în chestiuni bugetare și buna gestiune financiară (5),

| — | având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (6), |
| --- | --- |

—

având în vedere Decizia 2014/335/UE, Euratom a Consiliului din 26 mai 2014 privind sistemul de resurse proprii ale Uniunii Europene (6),

| — | având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 4/2018 adoptat de Comisie la 31 mai 2018 (COM(2018)0361), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de buget rectificativ nr. 4/2018 adoptat de Comisie la 31 mai 2018 (COM(2018)0361),

| — | având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2018 adoptată de Consiliu la 4 septembrie 2018 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (11738/2018 – C8-0395/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere poziția privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2018 adoptată de Consiliu la 4 septembrie 2018 și transmisă Parlamentului European în aceeași zi (11738/2018 – C8-0395/2018),

| — | având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 88 și 91 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0273/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru bugete (A8-0273/2018),

| A. | întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 4/2018 se referă la propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru a acorda asistență Bulgariei și Lituaniei pentru inundațiile produse pe teritoriul lor, Greciei pentru cutremurele din Kos, precum și Poloniei pentru furtunile care au avut loc în cursul anului 2017; |
| --- | --- |

A.

întrucât proiectul de buget rectificativ nr. 4/2018 se referă la propunerea de mobilizare a Fondului de solidaritate al Uniunii Europene pentru a acorda asistență Bulgariei și Lituaniei pentru inundațiile produse pe teritoriul lor, Greciei pentru cutremurele din Kos, precum și Poloniei pentru furtunile care au avut loc în cursul anului 2017;

| B. | întrucât, ca urmare, Comisia propune modificarea bugetului pe 2018 prin majorarea alocării pentru linia bugetară 13 06 01 „Acordarea de asistență statelor membre în cazul unor catastrofe naturale majore cu repercusiuni grave asupra condițiilor de trai, a mediului natural sau a economiei”cu 33 992 206 EUR atât în credite de angajament, cât și în credite de plată; |
| --- | --- |

B.

întrucât, ca urmare, Comisia propune modificarea bugetului pe 2018 prin majorarea alocării pentru linia bugetară 13 06 01 „Acordarea de asistență statelor membre în cazul unor catastrofe naturale majore cu repercusiuni grave asupra condițiilor de trai, a mediului natural sau a economiei”cu 33 992 206 EUR atât în credite de angajament, cât și în credite de plată;

| C. | întrucât Fondul de solidaritate al Uniunii Europene este un instrument special, astfel cum sunt definite aceste instrumente în Regulamentul privind CFM, iar creditele de angajament și de plată corespunzătoare ar trebui să fie înscrise în buget în afara plafoanelor corespunzătoare prevăzute în CFM, |
| --- | --- |

C.

întrucât Fondul de solidaritate al Uniunii Europene este un instrument special, astfel cum sunt definite aceste instrumente în Regulamentul privind CFM, iar creditele de angajament și de plată corespunzătoare ar trebui să fie înscrise în buget în afara plafoanelor corespunzătoare prevăzute în CFM,

| 1. | aprobă poziția Consiliului privind proiectul de buget rectificativ nr. 4/2018; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a constata adoptarea definitivă a bugetului rectificativ nr. 4/2018 și de a asigura publicarea acestuia în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite prezenta rezoluție Consiliului, Comisiei, Curții de Conturi și parlamentelor naționale. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO L 298, 26.10.2012, p. 1.

(2)  JO L 193, 30.7.2018, p. 1.

(3)  JO L 57, 28.2.2018.

(4)  JO L 347, 20.12.2013, p. 884.

(5)  JO C 373, 20.12.2013, p. 1.

(6)  JO L 168, 7.6.2014, p. 105.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/222 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/222

---

P8_TA(2018)0328

Corpul european de solidaritate ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a cadrului juridic al Corpului european de solidaritate și de modificare a Regulamentelor (UE) nr. 1288/2013, (UE) nr. 1293/2013, (UE) nr. 1303/2013, (UE) nr. 1305/2013, (UE) nr. 1306/2013 și a Deciziei nr. 1313/2013/UE (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 433/30)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0262), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0262),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 165 alineatul (4) și articolul 166 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0162/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 165 alineatul (4) și articolul 166 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0162/2017),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2017 referitoare la Corpul european de solidaritate [2017/2629(RSP)] (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere Rezoluția sa din 6 aprilie 2017 referitoare la Corpul european de solidaritate [2017/2629(RSP)] (1),

| — | având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Republicii Cehe, Parlamentul Spaniei și Parlamentul Portugaliei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizele motivate prezentate de către Senatul Republicii Cehe, Parlamentul Spaniei și Parlamentul Portugaliei în cadrul Protocolului nr. 2 privind aplicarea principiilor subsidiarității și proporționalității, în care se susține că proiectul de act legislativ nu respectă principiul subsidiarității,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2017 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 19 octombrie 2017 (2),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere documentul Agenda de politici pentru voluntariat în Europa (PAVE) privind Anul european al voluntariatului 2011 și revizuirea la cinci ani a Anului european al voluntariatului 2011 (AEV2011), realizată în 2015, Helping Hands, |
| --- | --- |

—

având în vedere documentul Agenda de politici pentru voluntariat în Europa (PAVE) privind Anul european al voluntariatului 2011 și revizuirea la cinci ani a Anului european al voluntariatului 2011 (AEV2011), realizată în 2015, Helping Hands,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 iunie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 iunie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0060/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru cultură și educație și avizele Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale, Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară, Comisiei pentru bugete, Comisiei pentru dezvoltare regională și Comisiei pentru agricultură și dezvoltare rurală (A8-0060/2018),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 298, 23.8.2018, p. 68.

(2)  JO C 81, 2.3.2018, p. 160.

---

P8_TC1-COD(2017)0102

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului de stabilire a cadrului juridic al Corpului european de solidaritate și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1288/2013, a Regulamentului (UE) nr. 1293/2013 și a Deciziei nr. 1313/2013/UE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2018/1475.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIE COMUNĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN, A CONSILIULUI ȘI A COMISIEI

Fără a aduce atingere competențelor autorității bugetare, un procent de 80 % din bugetul pentru punerea în aplicare a programului în 2019 și 2020 ar trebui asigurat prin realocări de credite specificate de la subrubrica 1a („Competitivitate pentru creștere economică și ocuparea forței de muncă”) a cadrului financiar multianual 2014-2020 (CFM) și prin realocări de credite de la mecanismul de protecție civilă al Uniunii și de la programul LIFE. Cu toate acestea, nu se face nicio altă realocare a creditelor de la programul Erasmus +, în plus față de suma de 231 800 000 EUR menționată în propunerea Comisiei (COM(2017)0262).

Restul de 20% din buget destinat punerii în aplicare a programului în 2019 și 2020 ar trebui să fie obținut din marjele disponibile la subrubrica 1a din cadrul financiar multianual 2014-2020.

Există un consens potrivit căruia Comisia se va asigura că creditele necesare sunt puse la dispoziție prin intermediul procedurii bugetare anuale normale, într-un mod echilibrat și prudent.

---

DECLARAȚIA COMISIEI

Comisia confirmă faptul că utilizarea, la inițiativa sa, a creditelor din resursele de asistență tehnică, în temeiul Regulamentului privind dispozițiile comune (în special realocările de credite din Fondul social european și din Fondul european agricol pentru dezvoltare rurală), pentru finanțarea Corpului european de solidaritate în 2018 nu va fi folosită de Comisie ca un precedent pentru propunerea privind Corpul european de solidaritate post-2020 (COM(2018)0440)).

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/225 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/225

---

P8_TA(2018)0329

Programul de sprijin pentru reforme structurale: pachet financiar și obiectiv general ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/825 pentru a majora pachetul financiar aferent Programului de sprijin pentru reforme structurale și pentru a adapta obiectivul general al acestuia (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 433/31)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0825), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0825),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 175 și articolul 197 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0433/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 175 și articolul 197 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0433/2017),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 martie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 14 martie 2018 (1),

| — | având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 aprilie 2018 (2), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Regiunilor din 3 aprilie 2018 (2),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 iulie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 18 iulie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională, avizul Comisiei pentru bugete, cel al Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0227/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru dezvoltare regională, avizul Comisiei pentru bugete, cel al Comisiei pentru afaceri economice și monetare, precum și cel al Comisiei pentru ocuparea forței de muncă și afaceri sociale (A8-0227/2018),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aprobă declarația comună a Parlamentului, a Consiliului și a Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ia act de declarația Comisiei anexată la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  JO C 237, 6.7.2018, p. 53.

(2)  JO C 247, 13.7.2018, p. 54.

---

P8_TC1-COD(2017)0334

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 11 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (UE) 2017/825 pentru a majora pachetul financiar aferent Programului de sprijin pentru reforme structurale și pentru a adapta obiectivul general al acestuia

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2018/1671.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISALTIVĂ

DECLARAȚIA COMUNĂ A PARLAMENTULUI EUROPEAN, A CONSILIULUI ȘI A COMISIEI

În ceea ce privește finanțarea creșterii pachetului financiar pentru Programul de sprijin pentru reforme structurale și fără a aduce atingere competențelor autorității bugetare, Parlamentul European, Consiliul și Comisia au convenit după cum urmează:

| 1. | 40 de milioane EUR vor fi finanțate prin linia bugetară a PSRS de la rubrica 1b (13.08.01) din CFM (Coeziune economică, socială și teritorială), mobilizând marja globală pentru angajamente în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul privind CFM (UE, Euratom) nr. 1311/2013 în cadrul procedurii bugetare în temeiul articolul 314 din TFUE; |
| --- | --- |

1.

40 de milioane EUR vor fi finanțate prin linia bugetară a PSRS de la rubrica 1b (13.08.01) din CFM (Coeziune economică, socială și teritorială), mobilizând marja globală pentru angajamente în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul privind CFM (UE, Euratom) nr. 1311/2013 în cadrul procedurii bugetare în temeiul articolul 314 din TFUE;

| 2. | 40 de milioane EUR vor fi finanțate prin linia bugetară a PSRS de la rubrica 2 (13.08.02) din CFM (Creștere durabilă: resurse naturale) prin redistribuiri altele decât asistența tehnică și dezvoltare rurală din cadrul acestei rubrici și fără să recurgă la marje. Sursele exacte pentru aceste redistribuiri vor fi ulterior detaliate în timp util, în contextul negocierilor privind procedura bugetară pentru bugetul 2019. |
| --- | --- |

2.

40 de milioane EUR vor fi finanțate prin linia bugetară a PSRS de la rubrica 2 (13.08.02) din CFM (Creștere durabilă: resurse naturale) prin redistribuiri altele decât asistența tehnică și dezvoltare rurală din cadrul acestei rubrici și fără să recurgă la marje. Sursele exacte pentru aceste redistribuiri vor fi ulterior detaliate în timp util, în contextul negocierilor privind procedura bugetară pentru bugetul 2019.

---

DECLARAȚIA COMISIEI

(care urmează să fie publicată în JO, seria C)

Comisia va identifica și va propune redistribuirea a 40 de milioane EUR la rubrica 2 din CFM (Creștere durabilă: resurse naturale) în scrisoarea rectificativă la proiectul de buget general pentru 2019.

Comisia intenționează să propună mobilizarea marjei globale pentru angajamente, în conformitate cu articolul 14 din Regulamentul (UE, Euratom) nr. 1311/2013, privind CFM, în cadrul procedurii bugetare pentru 2020, în temeiul articolului 314 din TFUE.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/228 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/228

---

P8_TA(2018)0330

Programul Euratom de completare a Programului-cadru Orizont 2020 *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 11 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Consiliului privind Programul pentru cercetare și formare al Comunității Europene a Energiei Atomice (2019-2020) de completare a Programului-cadru pentru cercetare și inovare Orizont 2020 (COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE))

(Consultare)

(2019/C 433/32)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2017)0698), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Consiliului (COM(2017)0698),

| — | având în vedere articolul 7 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0009/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 7 din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice, în temeiul căruia a fost consultat de către Consiliu (C8-0009/2018),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0258/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0258/2018),

| 1. | aprobă propunerea Comisiei astfel cum a fost modificată; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să își modifice propunerea în consecință, în conformitate cu articolul 293 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene și articolul 106a din Tratatul de instituire a Comunității Europene a Energiei Atomice; |
| --- | --- |

2.

| 3. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial propunerea Comisiei; |
| --- | --- |

4.

| 5. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei. |
| --- | --- |

5.

Amendamentul 1

Propunere de regulament

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (4) | Pentru a se asigura continuitatea cercetării în domeniul nuclear la nivelul Comunității, este necesar să se instituie Programul pentru cercetare și formare al Comunității pentru perioada 1 ianuarie 2019 - 31 decembrie 2020 (denumit în continuare „programul Euratom”). Programul Euratom ar trebui să aibă aceleași obiective ca și programul 2014-2018, să sprijine aceleași activități și să utilizeze același mod de implementare care s-a dovedit eficient și adecvat pentru atingerea obiectivelor programului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Pentru a se asigura continuitatea cercetării în domeniul nuclear la nivelul Comunității, este necesar să se instituie Programul pentru cercetare și formare al Comunității pentru perioada 1 ianuarie 2019 - 31 decembrie 2020 (denumit în continuare „programul Euratom”). Programul Euratom ar trebui să aibă aceleași obiective ca și programul 2014-2018, să sprijine aceleași activități și să utilizeze același mod de implementare care s-a dovedit eficient și adecvat pentru atingerea obiectivelor programului.

| (4) | Pentru a se asigura continuitatea cercetării în domeniul nuclear la nivelul Comunității
  și a se atinge obiectivele din acest domeniu
  , este necesar să se instituie Programul pentru cercetare și formare al Comunității pentru perioada 1 ianuarie 2019 - 31 decembrie 2020 (denumit în continuare „programul Euratom”). Programul Euratom ar trebui să aibă aceleași obiective ca și programul 2014-2018, să sprijine aceleași activități și să utilizeze același mod de implementare care s-a dovedit eficient și adecvat pentru atingerea obiectivelor programului. |
| --- | --- |

(4)

Pentru a se asigura continuitatea cercetării în domeniul nuclear la nivelul Comunității
  și a se atinge obiectivele din acest domeniu
  , este necesar să se instituie Programul pentru cercetare și formare al Comunității pentru perioada 1 ianuarie 2019 - 31 decembrie 2020 (denumit în continuare „programul Euratom”). Programul Euratom ar trebui să aibă aceleași obiective ca și programul 2014-2018, să sprijine aceleași activități și să utilizeze același mod de implementare care s-a dovedit eficient și adecvat pentru atingerea obiectivelor programului.

Amendamentul 2

Propunere de regulament

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (6) | În pofida impactului potențial al energiei
  nucleară
  asupra aprovizionării cu energie și asupra dezvoltării economice, accidentele nucleare grave pot pune în pericol sănătatea umană. Prin urmare, în programul Euratom, ar trebui să se acorde cea mai mare atenție posibilă
  securității
  nucleare și, dacă este cazul, aspectelor de
  siguranță
  de care se ocupă Centrul Comun de Cercetare (denumit în continuare „JRC”). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

În pofida impactului potențial al energiei
  nucleară
  asupra aprovizionării cu energie și asupra dezvoltării economice, accidentele nucleare grave pot pune în pericol sănătatea umană. Prin urmare, în programul Euratom, ar trebui să se acorde cea mai mare atenție posibilă
  securității
  nucleare și, dacă este cazul, aspectelor de
  siguranță
  de care se ocupă Centrul Comun de Cercetare (denumit în continuare „JRC”).

| (6) | În pofida impactului potențial al energiei
  nucleare
  asupra aprovizionării cu energie și asupra dezvoltării economice, accidentele nucleare grave pot pune în pericol sănătatea umană,
  precum și mediul înconjurător, pe termen mediu și lung
  . Prin urmare, în programul Euratom ar trebui să se acorde cea mai mare atenție posibilă
  siguranței
  nucleare și, dacă este cazul, aspectelor de
  securitate
  de care se ocupă Centrul Comun de Cercetare (denumit în continuare „JRC”). |
| --- | --- |

(6)

În pofida impactului potențial al energiei
  nucleare
  asupra aprovizionării cu energie și asupra dezvoltării economice, accidentele nucleare grave pot pune în pericol sănătatea umană,
  precum și mediul înconjurător, pe termen mediu și lung
  . Prin urmare, în programul Euratom ar trebui să se acorde cea mai mare atenție posibilă
  siguranței
  nucleare și, dacă este cazul, aspectelor de
  securitate
  de care se ocupă Centrul Comun de Cercetare (denumit în continuare „JRC”).

Amendamentul 3

Propunere de regulament

Considerentul 7

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (7) | Planul strategic european privind tehnologiile energetice (denumit în continuare „Planul SET”), stabilit în concluziile ședinței Consiliului din 28 februarie 2008 de la Bruxelles, accelerează
  dezvoltarea unui portofoliu de tehnologii
  cu emisii reduse de dioxid de carbon. Cu ocazia reuniunii sale din 4 februarie 2011, Consiliul European a convenit ca Uniunea și statele sale membre să promoveze investițiile în energia din surse regenerabile și în tehnologii sigure și durabile cu emisii reduse de dioxid de carbon și să se concentreze pe implementarea priorităților tehnologice stabilite în Planul SET. Fiecare stat membru rămâne liber să aleagă tipul de tehnologii pe care să îl susțină. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(7)

Planul strategic european privind tehnologiile energetice (denumit în continuare „Planul SET”), stabilit în concluziile ședinței Consiliului din 28 februarie 2008 de la Bruxelles, accelerează
  dezvoltarea unui portofoliu de tehnologii
  cu emisii reduse de dioxid de carbon. Cu ocazia reuniunii sale din 4 februarie 2011, Consiliul European a convenit ca Uniunea și statele sale membre să promoveze investițiile în energia din surse regenerabile și în tehnologii sigure și durabile cu emisii reduse de dioxid de carbon și să se concentreze pe implementarea priorităților tehnologice stabilite în Planul SET. Fiecare stat membru rămâne liber să aleagă tipul de tehnologii pe care să îl susțină.

| (7) | Planul strategic european privind tehnologiile energetice (denumit în continuare „Planul SET”), stabilit în concluziile ședinței Consiliului din 28 februarie 2008 de la Bruxelles, accelerează
  procesul de inovare în domeniul tehnologiilor europene avansate
  cu emisii reduse de dioxid de carbon. Cu ocazia reuniunii sale din 4 februarie 2011, Consiliul European a convenit ca Uniunea și statele sale membre să promoveze investițiile în energia din surse regenerabile și în tehnologii sigure și durabile cu emisii reduse de dioxid de carbon,
  inclusiv energia nucleară
  , și să se concentreze pe implementarea priorităților tehnologice stabilite în Planul SET.
  Acțiunea 10 (energia nucleară) din Planul SET are ca obiectiv: menținerea unui nivel ridicat de siguranță a reactoarelor nucleare și a ciclurilor de combustibil aferente în timpul funcționării și dezafectării, îmbunătățind în același timp eficiența acestora
  . Fiecare stat membru rămâne liber să aleagă tipul de tehnologii pe care să îl susțină. |
| --- | --- |

(7)

Planul strategic european privind tehnologiile energetice (denumit în continuare „Planul SET”), stabilit în concluziile ședinței Consiliului din 28 februarie 2008 de la Bruxelles, accelerează
  procesul de inovare în domeniul tehnologiilor europene avansate
  cu emisii reduse de dioxid de carbon. Cu ocazia reuniunii sale din 4 februarie 2011, Consiliul European a convenit ca Uniunea și statele sale membre să promoveze investițiile în energia din surse regenerabile și în tehnologii sigure și durabile cu emisii reduse de dioxid de carbon,
  inclusiv energia nucleară
  , și să se concentreze pe implementarea priorităților tehnologice stabilite în Planul SET.
  Acțiunea 10 (energia nucleară) din Planul SET are ca obiectiv: menținerea unui nivel ridicat de siguranță a reactoarelor nucleare și a ciclurilor de combustibil aferente în timpul funcționării și dezafectării, îmbunătățind în același timp eficiența acestora
  . Fiecare stat membru rămâne liber să aleagă tipul de tehnologii pe care să îl susțină.

Amendamentul 4

Propunere de regulament

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (8) | Având în vedere că toate statele membre dispun de instalații nucleare sau utilizează materiale radioactive, în special în scopuri medicale, Consiliul a recunoscut, în concluziile reuniunii sale de la Bruxelles din 1 și 2 decembrie 2008, nevoia permanentă de competențe în domeniul nuclear, în special printr-o educație și o formare adecvate,
  aflate în legătură
  cu
  cercetarea și coordonate
  la
  nivelul Comunității
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Având în vedere că toate statele membre dispun de instalații nucleare sau utilizează materiale radioactive, în special în scopuri medicale, Consiliul a recunoscut, în concluziile reuniunii sale de la Bruxelles din 1 și 2 decembrie 2008, nevoia permanentă de competențe în domeniul nuclear, în special printr-o educație și o formare adecvate,
  aflate în legătură
  cu
  cercetarea și coordonate
  la
  nivelul Comunității
  .

| (8) | Având în vedere că toate statele membre dispun de instalații nucleare sau utilizează materiale radioactive, în special în scopuri medicale, Consiliul a recunoscut, în concluziile reuniunii sale de la Bruxelles din 1 și 2 decembrie 2008, nevoia permanentă de competențe în domeniul nuclear, în special printr-o educație și o formare adecvate
  la toate nivelurile și o coordonare adecvată
  cu
  proiectele de cercetare de
  la
  nivel european
  . |
| --- | --- |

(8)

Având în vedere că toate statele membre dispun de instalații nucleare sau utilizează materiale radioactive, în special în scopuri medicale, Consiliul a recunoscut, în concluziile reuniunii sale de la Bruxelles din 1 și 2 decembrie 2008, nevoia permanentă de competențe în domeniul nuclear, în special printr-o educație și o formare adecvate
  la toate nivelurile și o coordonare adecvată
  cu
  proiectele de cercetare de
  la
  nivel european
  .

Amendamentul 5

Propunere de regulament

Considerentul 9

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (9) | Deși rămâne la latitudinea fiecărui stat membru să aleagă dacă să utilizeze sau nu energia nucleară, se recunoaște, de asemenea, că
  energia
  nucleară joacă
  roluri diferite
  în
  diferite state
  membre. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(9)

Deși rămâne la latitudinea fiecărui stat membru să aleagă dacă să utilizeze sau nu energia nucleară, se recunoaște, de asemenea, că
  energia
  nucleară joacă
  roluri diferite
  în
  diferite state
  membre.

| (9) | Deși rămâne la latitudinea fiecărui stat membru să aleagă dacă să utilizeze sau nu energia nucleară, se recunoaște, de asemenea, că
  cercetarea
  nucleară joacă
  un rol important
  în
  toate statele
  membre,
  nu în ultimul rând în domeniul sănătății umane
  . |
| --- | --- |

(9)

Deși rămâne la latitudinea fiecărui stat membru să aleagă dacă să utilizeze sau nu energia nucleară, se recunoaște, de asemenea, că
  cercetarea
  nucleară joacă
  un rol important
  în
  toate statele
  membre,
  nu în ultimul rând în domeniul sănătății umane
  .

Amendamentul 6

Propunere de regulament

Considerentul 11

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (11) | Pentru ca fuziunea să devină o opțiune credibilă pentru
  producția
  comercială de energie, este necesar, în primul rând, să se finalizeze rapid și cu succes construcția ITER și să înceapă funcționarea acestuia. În al doilea rând, este necesar să se stabilească o foaie de parcurs ambițioasă, dar realistă, în vederea producerii de energie electrică până în 2050. Pentru a atinge aceste obiective, este necesar ca programul european de fuziune să fie direcționat către un program comun de activități de punere în aplicare a acestei foi de parcurs. Pentru a se asigura rezultatele activităților de cercetare în curs legate de fuziune, precum și angajamentul pe termen lung al părților interesate din domeniul fuziunii și colaborarea dintre acestea, ar trebui să se asigure continuitatea sprijinului din partea Comunității. Ar trebui să se pună un accent mai puternic în primul rând pe activitățile desfășurate în sprijinul ITER, dar și pe evoluțiile către reactorul demonstrativ, inclusiv o mai mare implicare, după caz, a sectorului privat. Astfel de raționalizare și reorientare ar trebui realizate fără a se pune în pericol poziția de lider a Europei în cadrul comunității științifice din domeniul fuziunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(11)

Pentru ca fuziunea să devină o opțiune credibilă pentru
  producția
  comercială de energie, este necesar, în primul rând, să se finalizeze rapid și cu succes construcția ITER și să înceapă funcționarea acestuia. În al doilea rând, este necesar să se stabilească o foaie de parcurs ambițioasă, dar realistă, în vederea producerii de energie electrică până în 2050. Pentru a atinge aceste obiective, este necesar ca programul european de fuziune să fie direcționat către un program comun de activități de punere în aplicare a acestei foi de parcurs. Pentru a se asigura rezultatele activităților de cercetare în curs legate de fuziune, precum și angajamentul pe termen lung al părților interesate din domeniul fuziunii și colaborarea dintre acestea, ar trebui să se asigure continuitatea sprijinului din partea Comunității. Ar trebui să se pună un accent mai puternic în primul rând pe activitățile desfășurate în sprijinul ITER, dar și pe evoluțiile către reactorul demonstrativ, inclusiv o mai mare implicare, după caz, a sectorului privat. Astfel de raționalizare și reorientare ar trebui realizate fără a se pune în pericol poziția de lider a Europei în cadrul comunității științifice din domeniul fuziunii.

| (11) | Pentru ca fuziunea să devină o opțiune credibilă pentru
  producția
  comercială de energie, este necesar, în primul rând, să se finalizeze rapid și cu succes construcția ITER și să înceapă funcționarea acestuia,
  iar programul Euratom poate aduce o contribuție semnificativă.
  În al doilea rând, este necesar să se stabilească o foaie de parcurs ambițioasă, dar realistă, în vederea producerii de energie electrică până în 2050. Pentru a atinge aceste obiective, este necesar ca programul european de fuziune să fie direcționat către un program comun de activități de punere în aplicare a acestei foi de parcurs. Pentru a se asigura rezultatele activităților de cercetare în curs legate de fuziune, precum și angajamentul pe termen lung al părților interesate din domeniul fuziunii și colaborarea dintre acestea, ar trebui să se asigure continuitatea sprijinului
  pe termen lung
  din partea Comunității. Ar trebui să se pună un accent mai puternic în primul rând pe activitățile desfășurate în sprijinul ITER, dar și pe evoluțiile către reactorul demonstrativ, inclusiv o mai mare implicare, după caz, a sectorului privat. Astfel de raționalizare și reorientare ar trebui realizate fără a se pune în pericol poziția de lider a Europei în cadrul comunității științifice din domeniul fuziunii. |
| --- | --- |

(11)

Pentru ca fuziunea să devină o opțiune credibilă pentru
  producția
  comercială de energie, este necesar, în primul rând, să se finalizeze rapid și cu succes construcția ITER și să înceapă funcționarea acestuia,
  iar programul Euratom poate aduce o contribuție semnificativă.
  În al doilea rând, este necesar să se stabilească o foaie de parcurs ambițioasă, dar realistă, în vederea producerii de energie electrică până în 2050. Pentru a atinge aceste obiective, este necesar ca programul european de fuziune să fie direcționat către un program comun de activități de punere în aplicare a acestei foi de parcurs. Pentru a se asigura rezultatele activităților de cercetare în curs legate de fuziune, precum și angajamentul pe termen lung al părților interesate din domeniul fuziunii și colaborarea dintre acestea, ar trebui să se asigure continuitatea sprijinului
  pe termen lung
  din partea Comunității. Ar trebui să se pună un accent mai puternic în primul rând pe activitățile desfășurate în sprijinul ITER, dar și pe evoluțiile către reactorul demonstrativ, inclusiv o mai mare implicare, după caz, a sectorului privat. Astfel de raționalizare și reorientare ar trebui realizate fără a se pune în pericol poziția de lider a Europei în cadrul comunității științifice din domeniul fuziunii.

Amendamentul 7

Propunere de regulament

Considerentul 12

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (12) | JRC ar trebui să continue să furnizeze sprijin științific și tehnologic independent, adaptat nevoilor clienților, pentru elaborarea, dezvoltarea, implementarea și monitorizarea politicilor Comunității, în special în ceea ce privește cercetarea și formarea în domeniul securității
  și
  al siguranței nucleare. Pentru optimizarea resurselor umane și pentru a se asigura că nu apar duplicări în cercetarea din Uniune, orice nouă activitate realizată de JRC ar trebui să fie analizată pentru a se verifica coerența sa cu activitățile existente în statele membre. Aspectele privind securitatea ale Programului-cadru Orizont 2020 ar trebui să se limiteze la acțiunile directe ale JRC. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(12)

JRC ar trebui să continue să furnizeze sprijin științific și tehnologic independent, adaptat nevoilor clienților, pentru elaborarea, dezvoltarea, implementarea și monitorizarea politicilor Comunității, în special în ceea ce privește cercetarea și formarea în domeniul securității
  și
  al siguranței nucleare. Pentru optimizarea resurselor umane și pentru a se asigura că nu apar duplicări în cercetarea din Uniune, orice nouă activitate realizată de JRC ar trebui să fie analizată pentru a se verifica coerența sa cu activitățile existente în statele membre. Aspectele privind securitatea ale Programului-cadru Orizont 2020 ar trebui să se limiteze la acțiunile directe ale JRC.

| (12) | JRC ar trebui să continue să furnizeze sprijin științific și tehnologic independent, adaptat nevoilor clienților, pentru elaborarea, dezvoltarea, implementarea și monitorizarea politicilor Comunității, în special în ceea ce privește cercetarea și formarea în domeniul securității, al siguranței nucleare,
  al garanțiilor și al neproliferării.
  Pentru optimizarea resurselor umane și pentru a se asigura că nu apar duplicări în cercetarea din Uniune, orice nouă activitate realizată de JRC ar trebui să fie analizată pentru a se verifica coerența sa cu activitățile existente în statele membre. Aspectele privind securitatea ale Programului-cadru Orizont 2020 ar trebui să se limiteze la acțiunile directe ale JRC. |
| --- | --- |

(12)

JRC ar trebui să continue să furnizeze sprijin științific și tehnologic independent, adaptat nevoilor clienților, pentru elaborarea, dezvoltarea, implementarea și monitorizarea politicilor Comunității, în special în ceea ce privește cercetarea și formarea în domeniul securității, al siguranței nucleare,
  al garanțiilor și al neproliferării.
  Pentru optimizarea resurselor umane și pentru a se asigura că nu apar duplicări în cercetarea din Uniune, orice nouă activitate realizată de JRC ar trebui să fie analizată pentru a se verifica coerența sa cu activitățile existente în statele membre. Aspectele privind securitatea ale Programului-cadru Orizont 2020 ar trebui să se limiteze la acțiunile directe ale JRC.

Amendamentul 8

Propunere de regulament

Considerentul 14

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (14) | În interesul tuturor statelor sale membre, rolul Uniunii este acela de a dezvolta un cadru pentru sprijinirea cercetării în comun la nivel de vârf, a creării și a păstrării de cunoștințe în sectorul tehnologiilor de fisiune nucleară, cu un accent special pe securitate, siguranță, radioprotecție și neproliferare. Pentru aceasta sunt necesare date științifice independente, la care JRC poate avea o contribuție esențială. Acest lucru a fost recunoscut în comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic si Social European și Comitetul Regiunilor din 6 octombrie 2010 intitulată „Inițiativa emblematică «O Uniune a inovării»din cadrul Strategiei Europa 2020 ”, în care Comisia și-a formulat intenția de a consolida, prin intermediul JRC, utilizarea dovezilor științifice pentru elaborarea politicilor. JRC își propune să răspundă acestei provocări concentrându-și cercetările în domeniul securității și siguranței nucleare pe prioritățile de politică ale Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(14)

În interesul tuturor statelor sale membre, rolul Uniunii este acela de a dezvolta un cadru pentru sprijinirea cercetării în comun la nivel de vârf, a creării și a păstrării de cunoștințe în sectorul tehnologiilor de fisiune nucleară, cu un accent special pe securitate, siguranță, radioprotecție și neproliferare. Pentru aceasta sunt necesare date științifice independente, la care JRC poate avea o contribuție esențială. Acest lucru a fost recunoscut în comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic si Social European și Comitetul Regiunilor din 6 octombrie 2010 intitulată „Inițiativa emblematică «O Uniune a inovării»din cadrul Strategiei Europa 2020 ”, în care Comisia și-a formulat intenția de a consolida, prin intermediul JRC, utilizarea dovezilor științifice pentru elaborarea politicilor. JRC își propune să răspundă acestei provocări concentrându-și cercetările în domeniul securității și siguranței nucleare pe prioritățile de politică ale Uniunii.

| (14) | În interesul tuturor statelor sale membre, rolul Uniunii este acela de a dezvolta un cadru pentru sprijinirea cercetării în comun la nivel de vârf, a creării și a păstrării de cunoștințe în sectorul tehnologiilor de fisiune nucleară, cu un accent special pe securitate, siguranță,
  tratarea deșeurilor nucleare
  , radioprotecție și neproliferare. Pentru aceasta sunt necesare date științifice independente, la care JRC poate avea o contribuție esențială. Acest lucru a fost recunoscut în comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic si Social European și Comitetul Regiunilor din 6 octombrie 2010 intitulată „Inițiativa emblematică «O Uniune a inovării»din cadrul Strategiei Europa 2020”, în care Comisia și-a formulat intenția de a consolida, prin intermediul JRC, utilizarea dovezilor științifice pentru elaborarea politicilor. JRC își propune să răspundă acestei provocări concentrându-și cercetările în domeniul securității și siguranței nucleare pe prioritățile de politică ale Uniunii. |
| --- | --- |

(14)

În interesul tuturor statelor sale membre, rolul Uniunii este acela de a dezvolta un cadru pentru sprijinirea cercetării în comun la nivel de vârf, a creării și a păstrării de cunoștințe în sectorul tehnologiilor de fisiune nucleară, cu un accent special pe securitate, siguranță,
  tratarea deșeurilor nucleare
  , radioprotecție și neproliferare. Pentru aceasta sunt necesare date științifice independente, la care JRC poate avea o contribuție esențială. Acest lucru a fost recunoscut în comunicarea Comisiei către Parlamentul European, Consiliu, Comitetul Economic si Social European și Comitetul Regiunilor din 6 octombrie 2010 intitulată „Inițiativa emblematică «O Uniune a inovării»din cadrul Strategiei Europa 2020”, în care Comisia și-a formulat intenția de a consolida, prin intermediul JRC, utilizarea dovezilor științifice pentru elaborarea politicilor. JRC își propune să răspundă acestei provocări concentrându-și cercetările în domeniul securității și siguranței nucleare pe prioritățile de politică ale Uniunii.

Amendamentul 9

Propunere de regulament

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (15) | În vederea aprofundării relației dintre știință și societate și a consolidării încrederii opiniei publice în știință, programul Euratom ar trebui să
  favorizeze
  implicarea în cunoștință de cauză a cetățenilor și a societății civile în chestiunile legate de cercetare și inovare prin promovarea educației științifice, prin creșterea accesibilității cunoștințelor științifice, prin dezvoltarea unor agende de cercetare și inovare responsabile, care să răspundă preocupărilor și așteptărilor cetățenilor și ale societății civile, precum și prin facilitarea participării acestora la activitățile din cadrul programului Euratom. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

În vederea aprofundării relației dintre știință și societate și a consolidării încrederii opiniei publice în știință, programul Euratom ar trebui să
  favorizeze
  implicarea în cunoștință de cauză a cetățenilor și a societății civile în chestiunile legate de cercetare și inovare prin promovarea educației științifice, prin creșterea accesibilității cunoștințelor științifice, prin dezvoltarea unor agende de cercetare și inovare responsabile, care să răspundă preocupărilor și așteptărilor cetățenilor și ale societății civile, precum și prin facilitarea participării acestora la activitățile din cadrul programului Euratom.

| (15) | În vederea aprofundării relației dintre știință și societate și a consolidării încrederii opiniei publice în știință, programul Euratom ar trebui să
  asigure o mai bună furnizare a informațiilor pentru a permite
  implicarea în cunoștință de cauză a cetățenilor și a societății civile în chestiunile legate de cercetare și inovare prin promovarea educației științifice, prin creșterea accesibilității cunoștințelor științifice, prin dezvoltarea unor agende de cercetare și inovare responsabile, care să răspundă preocupărilor și așteptărilor cetățenilor și ale societății civile, precum și prin facilitarea participării acestora la activitățile din cadrul programului Euratom. |
| --- | --- |

(15)

În vederea aprofundării relației dintre știință și societate și a consolidării încrederii opiniei publice în știință, programul Euratom ar trebui să
  asigure o mai bună furnizare a informațiilor pentru a permite
  implicarea în cunoștință de cauză a cetățenilor și a societății civile în chestiunile legate de cercetare și inovare prin promovarea educației științifice, prin creșterea accesibilității cunoștințelor științifice, prin dezvoltarea unor agende de cercetare și inovare responsabile, care să răspundă preocupărilor și așteptărilor cetățenilor și ale societății civile, precum și prin facilitarea participării acestora la activitățile din cadrul programului Euratom.

Amendamentul 10

Propunere de regulament

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (17) | Printre rezultatele dezbaterii care a avut loc în cadrul simpozionului intitulat „Beneficii și limite ale cercetării în domeniul fisiunii nucleare pentru o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon”, pregătit printr-un studiu interdisciplinar care a implicat, printre alții, experți din domeniile energiei, economiei și științelor sociale, organizat în comun la Bruxelles de Comisie și de Comitetul Economic și Social European în perioada 26 - 27 februarie 2013, s-a numărat recunoașterea necesității de a se continua cercetarea în domeniul nuclear la nivel european. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Printre rezultatele dezbaterii care a avut loc în cadrul simpozionului intitulat „Beneficii și limite ale cercetării în domeniul fisiunii nucleare pentru o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon”, pregătit printr-un studiu interdisciplinar care a implicat, printre alții, experți din domeniile energiei, economiei și științelor sociale, organizat în comun la Bruxelles de Comisie și de Comitetul Economic și Social European în perioada 26 - 27 februarie 2013, s-a numărat recunoașterea necesității de a se continua cercetarea în domeniul nuclear la nivel european.

| (17) | Printre rezultatele dezbaterii care a avut loc în cadrul simpozionului intitulat „Beneficii și limite ale cercetării în domeniul fisiunii nucleare pentru o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon”, pregătit printr-un studiu interdisciplinar care a implicat, printre alții, experți din domeniile energiei, economiei și științelor sociale, organizat în comun la Bruxelles de Comisie și de Comitetul Economic și Social European în perioada 26 - 27 februarie 2013, s-a numărat recunoașterea necesității de a se continua cercetarea în domeniul nuclear la nivel european,
  inclusiv cercetarea privind fisiunea nucleară
  . |
| --- | --- |

(17)

Printre rezultatele dezbaterii care a avut loc în cadrul simpozionului intitulat „Beneficii și limite ale cercetării în domeniul fisiunii nucleare pentru o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon”, pregătit printr-un studiu interdisciplinar care a implicat, printre alții, experți din domeniile energiei, economiei și științelor sociale, organizat în comun la Bruxelles de Comisie și de Comitetul Economic și Social European în perioada 26 - 27 februarie 2013, s-a numărat recunoașterea necesității de a se continua cercetarea în domeniul nuclear la nivel european,
  inclusiv cercetarea privind fisiunea nucleară
  .

Amendamentul 11

Propunere de regulament

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (18) | Programul Euratom ar trebui să contribuie la atractivitatea profesiei de cercetător în Uniune. Ar trebui să se acorde o atenție corespunzătoare Cartei europene a cercetătorilor și Codului de conduită privind recrutarea cercetătorilor (1), alături de alte cadre de referință relevante definite în contextul Spațiului European al Cercetării, respectându-se, în același timp, caracterul voluntar al acestora. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Programul Euratom ar trebui să contribuie la atractivitatea profesiei de cercetător în Uniune. Ar trebui să se acorde o atenție corespunzătoare Cartei europene a cercetătorilor și Codului de conduită privind recrutarea cercetătorilor (1), alături de alte cadre de referință relevante definite în contextul Spațiului European al Cercetării, respectându-se, în același timp, caracterul voluntar al acestora.

| (18) | Programul Euratom ar trebui să contribuie la atractivitatea profesiei de cercetător în Uniune
  și să favorizeze încurajarea tinerilor să se implice în activități de cercetare în acest domeniu
  . Ar trebui să se acorde o atenție corespunzătoare Cartei europene a cercetătorilor și Codului de conduită privind recrutarea cercetătorilor (2), alături de alte cadre de referință relevante definite în contextul Spațiului European al Cercetării, respectându-se, în același timp, caracterul voluntar al acestora. |
| --- | --- |

(18)

Programul Euratom ar trebui să contribuie la atractivitatea profesiei de cercetător în Uniune
  și să favorizeze încurajarea tinerilor să se implice în activități de cercetare în acest domeniu
  . Ar trebui să se acorde o atenție corespunzătoare Cartei europene a cercetătorilor și Codului de conduită privind recrutarea cercetătorilor (2), alături de alte cadre de referință relevante definite în contextul Spațiului European al Cercetării, respectându-se, în același timp, caracterul voluntar al acestora.

Amendamentul 12

Propunere de regulament

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (19) | Activitățile desfășurate în cadrul programului Euratom
  ar trebui
  să
  vizeze promovarea
  egalității dintre femei și bărbați în domeniul cercetării și inovării, prin abordarea, în special, a cauzelor profunde ale dezechilibrului de gen, prin exploatarea întregului potențial al cercetătorilor, atât femei, cât și bărbați,
  precum și prin integrarea dimensiunii
  de
  gen în conținutul proiectelor
  , pentru îmbunătățirea calității cercetării și pentru stimularea inovării. Activitățile ar trebui să vizeze, de asemenea, implementarea principiilor referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați, astfel cum sunt prevăzute la articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și la articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Activitățile desfășurate în cadrul programului Euratom
  ar trebui
  să
  vizeze promovarea
  egalității dintre femei și bărbați în domeniul cercetării și inovării, prin abordarea, în special, a cauzelor profunde ale dezechilibrului de gen, prin exploatarea întregului potențial al cercetătorilor, atât femei, cât și bărbați,
  precum și prin integrarea dimensiunii
  de
  gen în conținutul proiectelor
  , pentru îmbunătățirea calității cercetării și pentru stimularea inovării. Activitățile ar trebui să vizeze, de asemenea, implementarea principiilor referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați, astfel cum sunt prevăzute la articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și la articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

| (19) | Activitățile desfășurate în cadrul programului Euratom
  trebuie
  să
  respecte principiile
  egalității dintre femei și bărbați în domeniul cercetării și inovării, prin abordarea, în special, a cauzelor profunde ale dezechilibrului de gen, prin exploatarea întregului potențial al cercetătorilor, atât femei, cât și bărbați,
  îmbunătățind accesul lor la programele
  de
  cercetare
  , pentru îmbunătățirea calității cercetării și pentru stimularea inovării. Activitățile ar trebui să vizeze, de asemenea, implementarea principiilor referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați, astfel cum sunt prevăzute la articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și la articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE). |
| --- | --- |

(19)

Activitățile desfășurate în cadrul programului Euratom
  trebuie
  să
  respecte principiile
  egalității dintre femei și bărbați în domeniul cercetării și inovării, prin abordarea, în special, a cauzelor profunde ale dezechilibrului de gen, prin exploatarea întregului potențial al cercetătorilor, atât femei, cât și bărbați,
  îmbunătățind accesul lor la programele
  de
  cercetare
  , pentru îmbunătățirea calității cercetării și pentru stimularea inovării. Activitățile ar trebui să vizeze, de asemenea, implementarea principiilor referitoare la egalitatea dintre femei și bărbați, astfel cum sunt prevăzute la articolele 2 și 3 din Tratatul privind Uniunea Europeană și la articolul 8 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (TFUE).

Amendamentul 13

Propunere de regulament

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (20) | Activitățile de cercetare și inovare sprijinite de programul Euratom ar trebui să respecte principiile etice fundamentale. Ar trebui să fie luate în considerare, după caz, avizele privind chestiuni legate de energie emise de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii. Activitățile de cercetare ar trebui să țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să
  limiteze
  folosirea animalelor pentru cercetare și testare, în vederea
  înlocuirii
  , în cele din urmă, a utilizării animalelor. În cadrul tuturor activităților desfășurate, ar trebui să se asigure
  un nivel
  ridicat de protecție a sănătății umane. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Activitățile de cercetare și inovare sprijinite de programul Euratom ar trebui să respecte principiile etice fundamentale. Ar trebui să fie luate în considerare, după caz, avizele privind chestiuni legate de energie emise de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii. Activitățile de cercetare ar trebui să țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să
  limiteze
  folosirea animalelor pentru cercetare și testare, în vederea
  înlocuirii
  , în cele din urmă, a utilizării animalelor. În cadrul tuturor activităților desfășurate, ar trebui să se asigure
  un nivel
  ridicat de protecție a sănătății umane.

| (20) | Activitățile de cercetare și inovare sprijinite de programul Euratom ar trebui să respecte principiile etice fundamentale. Ar trebui să fie luate în considerare, după caz, avizele privind chestiuni legate de energie emise de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii. Activitățile de cercetare ar trebui să țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să
  înlocuiască
  folosirea animalelor pentru cercetare și testare, în vederea
  interzicerii
  , în cele din urmă, a utilizării animalelor. În cadrul tuturor activităților desfășurate, ar trebui să se asigure
  cel mai
  ridicat
  nivel
  de protecție a sănătății umane. |
| --- | --- |

(20)

Activitățile de cercetare și inovare sprijinite de programul Euratom ar trebui să respecte principiile etice fundamentale. Ar trebui să fie luate în considerare, după caz, avizele privind chestiuni legate de energie emise de Grupul european pentru etică în domeniul științei și al noilor tehnologii. Activitățile de cercetare ar trebui să țină seama, de asemenea, de articolul 13 din TFUE și să
  înlocuiască
  folosirea animalelor pentru cercetare și testare, în vederea
  interzicerii
  , în cele din urmă, a utilizării animalelor. În cadrul tuturor activităților desfășurate, ar trebui să se asigure
  cel mai
  ridicat
  nivel
  de protecție a sănătății umane.

Amendamentul 14

Propunere de regulament

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (21) | De asemenea, ar trebui să se obțină un impact mai mare prin combinarea programului Euratom cu fonduri din sectorul privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii-cheie în care cercetarea și inovarea ar putea contribui la obiectivele mai ample ale Uniunii în materie de competitivitate. Ar trebui acordată o atenție deosebită implicării întreprinderilor mici și mijlocii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

De asemenea, ar trebui să se obțină un impact mai mare prin combinarea programului Euratom cu fonduri din sectorul privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii-cheie în care cercetarea și inovarea ar putea contribui la obiectivele mai ample ale Uniunii în materie de competitivitate. Ar trebui acordată o atenție deosebită implicării întreprinderilor mici și mijlocii.

| (21) | De asemenea, ar trebui să se obțină un impact mai mare prin combinarea programului Euratom cu fonduri din sectorul privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii-cheie în care cercetarea și inovarea ar putea contribui la obiectivele mai ample ale Uniunii în materie de competitivitate. Ar trebui acordată o atenție deosebită implicării întreprinderilor mici și mijlocii,
  inclusiv a noilor actori inovatori care apar în domeniul relevant de cercetare
  . |
| --- | --- |

(21)

De asemenea, ar trebui să se obțină un impact mai mare prin combinarea programului Euratom cu fonduri din sectorul privat în cadrul unor parteneriate public-privat în domenii-cheie în care cercetarea și inovarea ar putea contribui la obiectivele mai ample ale Uniunii în materie de competitivitate. Ar trebui acordată o atenție deosebită implicării întreprinderilor mici și mijlocii,
  inclusiv a noilor actori inovatori care apar în domeniul relevant de cercetare
  .

Amendamentul 15

Propunere de regulament

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (25) | Interesele financiare ale Uniunii ar trebui protejate prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, prin recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni. O strategie de control revizuită, care să nu mai fie orientată spre reducerea ratelor de eroare, ci spre controale bazate pe analiza riscurilor și pe detectarea fraudei, ar trebui să reducă sarcina pe care o presupune controlul pentru participanți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Interesele financiare ale Uniunii ar trebui protejate prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor, prin recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni. O strategie de control revizuită, care să nu mai fie orientată spre reducerea ratelor de eroare, ci spre controale bazate pe analiza riscurilor și pe detectarea fraudei, ar trebui să reducă sarcina pe care o presupune controlul pentru participanți.

| (25) | Interesele financiare ale Uniunii ar trebui protejate prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor
  prin proceduri comune de audit
  , prin recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni. O strategie de control revizuită, care să nu mai fie orientată spre reducerea ratelor de eroare, ci spre controale bazate pe analiza riscurilor și pe detectarea fraudei
  în temeiul unor principii și criterii comune la nivelul UE
  , ar trebui să reducă sarcina pe care o presupune controlul pentru participanți. |
| --- | --- |

(25)

Interesele financiare ale Uniunii ar trebui protejate prin măsuri proporționale de-a lungul întregului ciclu de cheltuieli, inclusiv prin prevenirea, depistarea și investigarea neregulilor
  prin proceduri comune de audit
  , prin recuperarea fondurilor pierdute, plătite în mod necuvenit sau incorect utilizate și, dacă este cazul, prin aplicarea de sancțiuni. O strategie de control revizuită, care să nu mai fie orientată spre reducerea ratelor de eroare, ci spre controale bazate pe analiza riscurilor și pe detectarea fraudei
  în temeiul unor principii și criterii comune la nivelul UE
  , ar trebui să reducă sarcina pe care o presupune controlul pentru participanți.

Amendamentul 16

Propunere de regulament

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (26) | Este important să se asigure o bună gestiune financiară a programului Euratom și a implementării sale în modul cel mai eficace și mai ușor de utilizat cu putință, garantându-se, în același timp, securitatea juridică și accesibilitatea
  sa
  pentru toți participanții. Este necesar să se asigure respectarea dispozițiilor relevante ale Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul financiar”) (3), precum și a cerințelor legate de simplificare și de o mai bună legiferare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Este important să se asigure o bună gestiune financiară a programului Euratom și a implementării sale în modul cel mai eficace și mai ușor de utilizat cu putință, garantându-se, în același timp, securitatea juridică și accesibilitatea
  sa
  pentru toți participanții. Este necesar să se asigure respectarea dispozițiilor relevante ale Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul financiar”) (3), precum și a cerințelor legate de simplificare și de o mai bună legiferare.

| (26) | Este important să se asigure o bună gestiune financiară a programului Euratom și a implementării sale în modul cel mai eficace și mai ușor de utilizat cu putință, garantându-se, în același timp, securitatea juridică și
  informarea adecvată a potențialilor beneficiari, în scopul de a spori
  accesibilitatea pentru toți participanții. Este necesar să se asigure respectarea dispozițiilor relevante ale Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul financiar”) (4), precum și a cerințelor legate de simplificare și de o mai bună legiferare. |
| --- | --- |

(26)

Este important să se asigure o bună gestiune financiară a programului Euratom și a implementării sale în modul cel mai eficace și mai ușor de utilizat cu putință, garantându-se, în același timp, securitatea juridică și
  informarea adecvată a potențialilor beneficiari, în scopul de a spori
  accesibilitatea pentru toți participanții. Este necesar să se asigure respectarea dispozițiilor relevante ale Regulamentului (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului (denumit în continuare „Regulamentul financiar”) (4), precum și a cerințelor legate de simplificare și de o mai bună legiferare.

Amendamentul 17

Propunere de regulament

Considerentul 33

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (33) | În vederea realizării obiectivelor programului Euratom în domenii relevante, este necesar să fie sprijinite activitățile orizontale, atât în cadrul programului Euratom, cât și în comun cu activitățile din Programul-cadru Orizont 2020. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33)

În vederea realizării obiectivelor programului Euratom în domenii relevante, este necesar să fie sprijinite activitățile orizontale, atât în cadrul programului Euratom, cât și în comun cu activitățile din Programul-cadru Orizont 2020.

| (33) | În vederea realizării obiectivelor programului Euratom în domenii relevante, este necesar să fie sprijinite activitățile orizontale, atât în cadrul programului Euratom, cât și în comun cu activitățile din Programul-cadru Orizont 2020,
  de exemplu în cazul acțiunilor Marie Skłodowská Curie, care sprijină mobilitatea cercetătorilor
  . |
| --- | --- |

(33)

În vederea realizării obiectivelor programului Euratom în domenii relevante, este necesar să fie sprijinite activitățile orizontale, atât în cadrul programului Euratom, cât și în comun cu activitățile din Programul-cadru Orizont 2020,
  de exemplu în cazul acțiunilor Marie Skłodowská Curie, care sprijină mobilitatea cercetătorilor
  .

Amendamentul 18

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| 1.   Obiectivul general al programului Euratom este de a desfășura activități de cercetare și formare în domeniul nuclear, cu accent pe îmbunătățirea continuă a securității nucleare, a siguranței nucleare și a radioprotecției, și în special de a contribui
  potențial
  la decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic, în condiții de siguranță, eficiență și securitate. Obiectivul general este pus în aplicare prin activitățile specificate în anexa I sub formă de acțiuni directe și indirecte, care urmăresc obiectivele specifice stabilite la alineatele (2) și (3) din prezentul articol. | | 1.   Obiectivul general al programului Euratom este de a desfășura activități de cercetare și formare în domeniul nuclear, cu accent pe îmbunătățirea continuă a securității nucleare, a siguranței nucleare și a radioprotecției, și în special de a contribui la decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic, în condiții de siguranță, eficiență și securitate. Obiectivul general este pus în aplicare prin activitățile specificate în anexa I sub formă de acțiuni directe și indirecte, care urmăresc obiectivele specifice stabilite la alineatele (2) și (3) din prezentul articol. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

1.   Obiectivul general al programului Euratom este de a desfășura activități de cercetare și formare în domeniul nuclear, cu accent pe îmbunătățirea continuă a securității nucleare, a siguranței nucleare și a radioprotecției, și în special de a contribui
  potențial
  la decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic, în condiții de siguranță, eficiență și securitate. Obiectivul general este pus în aplicare prin activitățile specificate în anexa I sub formă de acțiuni directe și indirecte, care urmăresc obiectivele specifice stabilite la alineatele (2) și (3) din prezentul articol.

1.   Obiectivul general al programului Euratom este de a desfășura activități de cercetare și formare în domeniul nuclear, cu accent pe îmbunătățirea continuă a securității nucleare, a siguranței nucleare și a radioprotecției, și în special de a contribui la decarbonizarea pe termen lung a sistemului energetic, în condiții de siguranță, eficiență și securitate. Obiectivul general este pus în aplicare prin activitățile specificate în anexa I sub formă de acțiuni directe și indirecte, care urmăresc obiectivele specifice stabilite la alineatele (2) și (3) din prezentul articol.

Amendamentul 19

Amendamentul 19

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera a

Articolul 3 – alineatul 2 – litera a

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (a) | să sprijine securitatea sistemelor nucleare; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

să sprijine securitatea sistemelor nucleare;

| (a) | să sprijine securitatea sistemelor nucleare,
  printre altele prin intermediul unor inspecții transfrontaliere structurale în cazul instalațiilor nucleare aflate în apropierea granițelor naționale cu unul sau mai multe alte state membre
  ; |
| --- | --- |

(a)

să sprijine securitatea sistemelor nucleare,
  printre altele prin intermediul unor inspecții transfrontaliere structurale în cazul instalațiilor nucleare aflate în apropierea granițelor naționale cu unul sau mai multe alte state membre
  ;

printre altele prin intermediul unor inspecții transfrontaliere structurale în cazul instalațiilor nucleare aflate în apropierea granițelor naționale cu unul sau mai multe alte state membre

Amendamentul 20

Amendamentul 20

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 2 – litera b

Articolul 3 – alineatul 2 – litera b

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (b) | să contribuie la dezvoltarea unor soluții sigure pe termen
  mai
  lung pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale, inclusiv depozitarea geologică finală, precum și separarea și transmutarea acestora; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

să contribuie la dezvoltarea unor soluții sigure pe termen
  mai
  lung pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale, inclusiv depozitarea geologică finală, precum și separarea și transmutarea acestora;

mai

| (b) | să contribuie la
  cooperarea la nivelul UE și cu statele terțe pentru identificarea și
  dezvoltarea unor soluții sigure pe termen lung pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale, inclusiv depozitarea geologică finală, precum și separarea și transmutarea acestora; |
| --- | --- |

(b)

să contribuie la
  cooperarea la nivelul UE și cu statele terțe pentru identificarea și
  dezvoltarea unor soluții sigure pe termen lung pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale, inclusiv depozitarea geologică finală, precum și separarea și transmutarea acestora;

cooperarea la nivelul UE și cu statele terțe pentru identificarea și

Amendamentul 21

Amendamentul 21

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera a

Articolul 3 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera a

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (a) | să îmbunătățească securitatea nucleară, inclusiv: securitatea reactoarelor și a combustibililor nucleari, gestionarea deșeurilor, inclusiv depozitarea geologică finală, precum și separarea și transmutarea; dezafectarea și pregătirea pentru situații de urgență; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(a)

să îmbunătățească securitatea nucleară, inclusiv: securitatea reactoarelor și a combustibililor nucleari, gestionarea deșeurilor, inclusiv depozitarea geologică finală, precum și separarea și transmutarea; dezafectarea și pregătirea pentru situații de urgență;

| (a) | să îmbunătățească securitatea nucleară, inclusiv: securitatea reactoarelor și a combustibililor nucleari, gestionarea deșeurilor
  pentru a preveni orice efecte nedorite asupra oamenilor sau a mediului
  , inclusiv depozitarea geologică finală, precum și separarea și transmutarea; dezafectarea și pregătirea pentru situații de urgență; |
| --- | --- |

(a)

să îmbunătățească securitatea nucleară, inclusiv: securitatea reactoarelor și a combustibililor nucleari, gestionarea deșeurilor
  pentru a preveni orice efecte nedorite asupra oamenilor sau a mediului
  , inclusiv depozitarea geologică finală, precum și separarea și transmutarea; dezafectarea și pregătirea pentru situații de urgență;

pentru a preveni orice efecte nedorite asupra oamenilor sau a mediului

Amendamentul 22

Amendamentul 22

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera b

Articolul 3 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera b

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (b) | să îmbunătățească siguranța nucleară, inclusiv: garanțiile nucleare, neproliferarea, combaterea traficului ilegal și criminalistica nucleară; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

să îmbunătățească siguranța nucleară, inclusiv: garanțiile nucleare, neproliferarea, combaterea traficului ilegal și criminalistica nucleară;

| (b) | să îmbunătățească siguranța nucleară, inclusiv: garanțiile nucleare, neproliferarea, combaterea traficului ilegal și criminalistica nucleară,
  depozitarea materialelor sursă și a deșeurilor radioactive, contracararea atacurilor cibernetice și reducerea riscurilor de terorism la centralele nucleare, precum și inspecții transfrontaliere structurale în cazul instalațiilor nucleare aflate în apropierea granițelor naționale cu unul sau mai multe alte state membre ale UE
  ; |
| --- | --- |

(b)

să îmbunătățească siguranța nucleară, inclusiv: garanțiile nucleare, neproliferarea, combaterea traficului ilegal și criminalistica nucleară,
  depozitarea materialelor sursă și a deșeurilor radioactive, contracararea atacurilor cibernetice și reducerea riscurilor de terorism la centralele nucleare, precum și inspecții transfrontaliere structurale în cazul instalațiilor nucleare aflate în apropierea granițelor naționale cu unul sau mai multe alte state membre ale UE
  ;

depozitarea materialelor sursă și a deșeurilor radioactive, contracararea atacurilor cibernetice și reducerea riscurilor de terorism la centralele nucleare, precum și inspecții transfrontaliere structurale în cazul instalațiilor nucleare aflate în apropierea granițelor naționale cu unul sau mai multe alte state membre ale UE

Amendamentul 23

Amendamentul 23

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera d

Articolul 3 – alineatul 3 – paragraful 1 – litera d

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (d) | să promoveze gestionarea cunoștințelor, educația și formarea; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(d)

să promoveze gestionarea cunoștințelor, educația și formarea;

| (d) | să promoveze gestionarea cunoștințelor, educația și formarea,
  inclusiv formarea profesională pe termen lung pentru a reflecta evoluțiile permanente posibile datorită noilor tehnologii
  ; |
| --- | --- |

(d)

să promoveze gestionarea cunoștințelor, educația și formarea,
  inclusiv formarea profesională pe termen lung pentru a reflecta evoluțiile permanente posibile datorită noilor tehnologii
  ;

inclusiv formarea profesională pe termen lung pentru a reflecta evoluțiile permanente posibile datorită noilor tehnologii

Amendamentul 24

Amendamentul 24

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 3 – alineatul 4

Articolul 3 – alineatul 4

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| 4.   Programul Euratom este implementat astfel încât să se asigure că prioritățile și activitățile sprijinite sunt relevante pentru evoluția necesităților și țin seama de caracterul evolutiv al științei, al tehnologiei, al inovării, al elaborării politicilor, al piețelor și al societății, în scopul optimizării resurselor umane și financiare și al evitării duplicării
  eforturilor
  în domeniul cercetării și al dezvoltării nucleare din Uniune. | | 4.   Programul Euratom este implementat astfel încât să se asigure că prioritățile și activitățile sprijinite sunt relevante pentru evoluția necesităților și țin seama de caracterul evolutiv al științei, al tehnologiei, al inovării, al elaborării politicilor,
  în special în ceea ce privește politica energetică și de mediu
  , al piețelor și al societății, în scopul optimizării resurselor umane și financiare,
  al creării unor mai mari sinergii între programele și proiectele existente
  și al evitării duplicării în domeniul cercetării și al dezvoltării nucleare din Uniune. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4.   Programul Euratom este implementat astfel încât să se asigure că prioritățile și activitățile sprijinite sunt relevante pentru evoluția necesităților și țin seama de caracterul evolutiv al științei, al tehnologiei, al inovării, al elaborării politicilor, al piețelor și al societății, în scopul optimizării resurselor umane și financiare și al evitării duplicării
  eforturilor
  în domeniul cercetării și al dezvoltării nucleare din Uniune.

4.   Programul Euratom este implementat astfel încât să se asigure că prioritățile și activitățile sprijinite sunt relevante pentru evoluția necesităților și țin seama de caracterul evolutiv al științei, al tehnologiei, al inovării, al elaborării politicilor,
  în special în ceea ce privește politica energetică și de mediu
  , al piețelor și al societății, în scopul optimizării resurselor umane și financiare,
  al creării unor mai mari sinergii între programele și proiectele existente
  și al evitării duplicării în domeniul cercetării și al dezvoltării nucleare din Uniune.

Amendamentul 25

Amendamentul 25

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 4 – alineatul 2

Articolul 4 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| 2.   Pachetul financiar al programului Euratom poate acoperi cheltuieli legate de activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare care sunt necesare pentru gestionarea programului respectiv și pentru îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special studii și reuniuni ale experților, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament, precum și cheltuieli legate de rețelele informatice specializate în schimbul și prelucrarea de informații, împreună cu toate celelalte cheltuieli legate de asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului Euratom. Cheltuielile pentru acțiuni continue și repetitive, precum controlul, auditul și rețelele informatice, vor fi acoperite în limitele cheltuielilor administrative ale Comisiei menționate la alineatul (1). | | 2.   Pachetul financiar al programului Euratom poate acoperi cheltuieli legate de activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare care sunt necesare pentru gestionarea programului respectiv și pentru îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special studii și reuniuni ale experților, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament, precum și cheltuieli legate de rețelele informatice specializate în schimbul și prelucrarea de informații
  și de securitatea acestor rețele
  , împreună cu toate celelalte cheltuieli legate de asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului Euratom. Cheltuielile pentru acțiuni continue și repetitive, precum controlul, auditul și rețelele informatice, vor fi acoperite în limitele cheltuielilor administrative ale Comisiei menționate la alineatul (1). |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Pachetul financiar al programului Euratom poate acoperi cheltuieli legate de activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare care sunt necesare pentru gestionarea programului respectiv și pentru îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special studii și reuniuni ale experților, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament, precum și cheltuieli legate de rețelele informatice specializate în schimbul și prelucrarea de informații, împreună cu toate celelalte cheltuieli legate de asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului Euratom. Cheltuielile pentru acțiuni continue și repetitive, precum controlul, auditul și rețelele informatice, vor fi acoperite în limitele cheltuielilor administrative ale Comisiei menționate la alineatul (1).

2.   Pachetul financiar al programului Euratom poate acoperi cheltuieli legate de activitățile de pregătire, monitorizare, control, audit și evaluare care sunt necesare pentru gestionarea programului respectiv și pentru îndeplinirea obiectivelor acestuia, în special studii și reuniuni ale experților, în măsura în care acestea sunt legate de obiectivele generale ale prezentului regulament, precum și cheltuieli legate de rețelele informatice specializate în schimbul și prelucrarea de informații
  și de securitatea acestor rețele
  , împreună cu toate celelalte cheltuieli legate de asistența tehnică și administrativă efectuate de Comisie pentru gestionarea programului Euratom. Cheltuielile pentru acțiuni continue și repetitive, precum controlul, auditul și rețelele informatice, vor fi acoperite în limitele cheltuielilor administrative ale Comisiei menționate la alineatul (1).

Amendamentul 26

Amendamentul 26

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 5 – alineatul 1 – litera c

Articolul 5 – alineatul 1 – litera c

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (c) | țărilor sau teritoriilor asociate la Al șaptelea program-cadru
  al
  Euratom sau la Programul pentru cercetare și formare al Euratom pentru perioada 2014-2018. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(c)

țărilor sau teritoriilor asociate la Al șaptelea program-cadru
  al
  Euratom sau la Programul pentru cercetare și formare al Euratom pentru perioada 2014-2018.

al

| (c) | țărilor sau teritoriilor asociate
  sau participante, în calitate de state membre
  , la Al șaptelea program-cadru Euratom sau la Programul pentru cercetare și formare al Euratom pentru perioada 2014-2018. |
| --- | --- |

(c)

țărilor sau teritoriilor asociate
  sau participante, în calitate de state membre
  , la Al șaptelea program-cadru Euratom sau la Programul pentru cercetare și formare al Euratom pentru perioada 2014-2018.

sau participante, în calitate de state membre

Amendamentul 27

Amendamentul 27

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 11 – alineatul 3

Articolul 11 – alineatul 3

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| 3.   Programele de lucru menționate la alineatele (1) și (2) iau în considerare starea de fapt din domeniul științei, tehnologiei și al inovării la nivel național, la nivelul Uniunii și la nivel internațional, precum și evoluțiile relevante ale politicilor, pieței și societății. Programele de lucru se actualizează în funcție de necesități. | | 3.   Programele de lucru menționate la alineatele (1) și (2) iau în considerare starea de fapt din domeniul științei, tehnologiei și al inovării la nivel național, la nivelul Uniunii și la nivel internațional, precum și evoluțiile relevante ale politicilor, pieței și societății. Programele de lucru se actualizează în funcție de necesități,
  ținând seama de recomandările relevante făcute de grupurile de experți independenți ai Comisiei, instituite pentru a evalua programul EURATOM
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

3.   Programele de lucru menționate la alineatele (1) și (2) iau în considerare starea de fapt din domeniul științei, tehnologiei și al inovării la nivel național, la nivelul Uniunii și la nivel internațional, precum și evoluțiile relevante ale politicilor, pieței și societății. Programele de lucru se actualizează în funcție de necesități.

3.   Programele de lucru menționate la alineatele (1) și (2) iau în considerare starea de fapt din domeniul științei, tehnologiei și al inovării la nivel național, la nivelul Uniunii și la nivel internațional, precum și evoluțiile relevante ale politicilor, pieței și societății. Programele de lucru se actualizează în funcție de necesități,
  ținând seama de recomandările relevante făcute de grupurile de experți independenți ai Comisiei, instituite pentru a evalua programul EURATOM
  .

Amendamentul 28

Amendamentul 28

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 15 – paragraful 1

Articolul 15 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Se acordă o atenție deosebită asigurării participării adecvate la programul Euratom a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) și a sectorului privat în general, precum și impactului inovării asupra acestora. Evaluările cantitative și calitative ale participării IMM-urilor sunt efectuate în cadrul măsurilor de evaluare și de monitorizare. | | Se acordă o atenție deosebită asigurării participării adecvate la programul Euratom a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM),
  inclusiv a noilor actori inovatori care apar în domeniul relevant de cercetare
  , și a sectorului privat în general, precum și impactului inovării asupra acestora. Evaluările cantitative și calitative ale participării IMM-urilor sunt efectuate în cadrul măsurilor de evaluare și de monitorizare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Se acordă o atenție deosebită asigurării participării adecvate la programul Euratom a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM) și a sectorului privat în general, precum și impactului inovării asupra acestora. Evaluările cantitative și calitative ale participării IMM-urilor sunt efectuate în cadrul măsurilor de evaluare și de monitorizare.

Se acordă o atenție deosebită asigurării participării adecvate la programul Euratom a întreprinderilor mici și mijlocii (IMM),
  inclusiv a noilor actori inovatori care apar în domeniul relevant de cercetare
  , și a sectorului privat în general, precum și impactului inovării asupra acestora. Evaluările cantitative și calitative ale participării IMM-urilor sunt efectuate în cadrul măsurilor de evaluare și de monitorizare.

inclusiv a noilor actori inovatori care apar în domeniul relevant de cercetare

Amendamentul 29

Amendamentul 29

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Articolul 21 – alineatul 2

Articolul 21 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| 2.   Comisia raportează și pune la dispoziția publicului rezultatele monitorizării menționate la alineatul (1). | | 2.   Comisia raportează și pune la dispoziția publicului rezultatele monitorizării menționate la alineatul (1)
  și le transmite Parlamentului
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.   Comisia raportează și pune la dispoziția publicului rezultatele monitorizării menționate la alineatul (1).

2.   Comisia raportează și pune la dispoziția publicului rezultatele monitorizării menționate la alineatul (1)
  și le transmite Parlamentului
  .

Amendamentul 30

Amendamentul 30

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 2

Anexa I – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Energia nucleară
  constituie un element al dezbaterii privind
  combaterea schimbărilor climatice și reducerea dependenței Europei de energia importată. În contextul mai larg al găsirii unui mix energetic durabil pentru viitor, programul Euratom va contribui, de asemenea, prin activitățile sale de cercetare, la
  dezbaterea privind beneficiile și limitările
  energiei provenite din fisiune nucleară pentru o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Prin asigurarea îmbunătățirii continue a securității nucleare, tehnologiile nucleare mai avansate ar putea, de asemenea, oferi perspectiva unor îmbunătățiri semnificative ale eficienței și ale utilizării resurselor, producând totodată cantități mai reduse de deșeuri decât modelele actuale. Aspectele legate de securitatea nucleară vor fi tratate cu cea mai mare atenție. | | Energia nucleară
  aduce o contribuție importantă la
  combaterea schimbărilor climatice și reducerea dependenței Europei de energia importată. În contextul mai larg al găsirii unui mix energetic durabil pentru viitor, programul Euratom va contribui, de asemenea, prin activitățile sale de cercetare la
  menținerea avantajelor tehnologice în domeniul
  energiei provenite din fisiune nucleară pentru o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Prin asigurarea îmbunătățirii continue a securității nucleare, tehnologiile nucleare mai avansate ar putea, de asemenea, oferi perspectiva unor îmbunătățiri semnificative ale eficienței și ale utilizării resurselor, producând totodată cantități mai reduse de deșeuri decât modelele actuale. Aspectele legate de securitatea nucleară vor fi tratate cu cea mai mare atenție. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Energia nucleară
  constituie un element al dezbaterii privind
  combaterea schimbărilor climatice și reducerea dependenței Europei de energia importată. În contextul mai larg al găsirii unui mix energetic durabil pentru viitor, programul Euratom va contribui, de asemenea, prin activitățile sale de cercetare, la
  dezbaterea privind beneficiile și limitările
  energiei provenite din fisiune nucleară pentru o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Prin asigurarea îmbunătățirii continue a securității nucleare, tehnologiile nucleare mai avansate ar putea, de asemenea, oferi perspectiva unor îmbunătățiri semnificative ale eficienței și ale utilizării resurselor, producând totodată cantități mai reduse de deșeuri decât modelele actuale. Aspectele legate de securitatea nucleară vor fi tratate cu cea mai mare atenție.

constituie un element al dezbaterii privind

dezbaterea privind beneficiile și limitările

Energia nucleară
  aduce o contribuție importantă la
  combaterea schimbărilor climatice și reducerea dependenței Europei de energia importată. În contextul mai larg al găsirii unui mix energetic durabil pentru viitor, programul Euratom va contribui, de asemenea, prin activitățile sale de cercetare la
  menținerea avantajelor tehnologice în domeniul
  energiei provenite din fisiune nucleară pentru o economie cu emisii scăzute de dioxid de carbon. Prin asigurarea îmbunătățirii continue a securității nucleare, tehnologiile nucleare mai avansate ar putea, de asemenea, oferi perspectiva unor îmbunătățiri semnificative ale eficienței și ale utilizării resurselor, producând totodată cantități mai reduse de deșeuri decât modelele actuale. Aspectele legate de securitatea nucleară vor fi tratate cu cea mai mare atenție.

aduce o contribuție importantă la

menținerea avantajelor tehnologice în domeniul

Amendamentul 31

Amendamentul 31

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 6 – litera a – paragraful 2

Anexa I – paragraful 6 – litera a – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| În conformitate cu obiectivul general, sprijinirea activităților comune de cercetare care vizează funcționarea și dezafectarea în condiții de siguranță a sistemelor de reactoare (inclusiv a instalațiilor aferente ciclului de combustibil) aflate în uz pe teritoriul Uniunii sau, în măsura în care este necesar pentru a se menține un nivel ridicat de expertiză în materie de securitate nucleară în Uniune, a tipurilor de reactoare care ar putea fi utilizate în viitor,
  cu o atenție acordată exclusiv aspectelor de securitate, inclusiv tuturor aspectelor
  legate de ciclul de combustibil, precum separarea și transmutarea. | | În conformitate cu obiectivul general, sprijinirea activităților comune de cercetare care vizează funcționarea și dezafectarea în condiții de siguranță a sistemelor de reactoare (inclusiv a instalațiilor aferente ciclului de combustibil) aflate în uz pe teritoriul Uniunii sau, în măsura în care este necesar pentru a se menține un nivel ridicat de expertiză în materie de securitate nucleară în Uniune, a tipurilor de reactoare care ar putea fi utilizate în viitor,
  în toate aspectele
  legate de ciclul de combustibil, precum separarea și transmutarea. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În conformitate cu obiectivul general, sprijinirea activităților comune de cercetare care vizează funcționarea și dezafectarea în condiții de siguranță a sistemelor de reactoare (inclusiv a instalațiilor aferente ciclului de combustibil) aflate în uz pe teritoriul Uniunii sau, în măsura în care este necesar pentru a se menține un nivel ridicat de expertiză în materie de securitate nucleară în Uniune, a tipurilor de reactoare care ar putea fi utilizate în viitor,
  cu o atenție acordată exclusiv aspectelor de securitate, inclusiv tuturor aspectelor
  legate de ciclul de combustibil, precum separarea și transmutarea.

cu o atenție acordată exclusiv aspectelor de securitate, inclusiv tuturor aspectelor

În conformitate cu obiectivul general, sprijinirea activităților comune de cercetare care vizează funcționarea și dezafectarea în condiții de siguranță a sistemelor de reactoare (inclusiv a instalațiilor aferente ciclului de combustibil) aflate în uz pe teritoriul Uniunii sau, în măsura în care este necesar pentru a se menține un nivel ridicat de expertiză în materie de securitate nucleară în Uniune, a tipurilor de reactoare care ar putea fi utilizate în viitor,
  în toate aspectele
  legate de ciclul de combustibil, precum separarea și transmutarea.

în toate aspectele

Amendamentul 32

Amendamentul 32

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 9 – litera a – paragraful 2 – punctul 3

Anexa I – paragraful 9 – litera a – paragraful 2 – punctul 3

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (3) | schimburi cu părțile interesate relevante pentru consolidarea capacității Uniunii de a reacționa la accidentele și incidentele nucleare prin cercetarea cu privire la sistemele de alertă și la modelele de dispersie radiologică în aer, precum și prin mobilizarea resurselor și a expertizei necesare pentru analizarea și modelizarea accidentelor nucleare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(3)

schimburi cu părțile interesate relevante pentru consolidarea capacității Uniunii de a reacționa la accidentele și incidentele nucleare prin cercetarea cu privire la sistemele de alertă și la modelele de dispersie radiologică în aer, precum și prin mobilizarea resurselor și a expertizei necesare pentru analizarea și modelizarea accidentelor nucleare.

| (3) | schimburi cu părțile interesate relevante pentru consolidarea capacității Uniunii de a reacționa la accidentele și incidentele nucleare prin cercetarea cu privire la sistemele de alertă și la modelele de dispersie radiologică în
  mediul înconjurător
  (aer,
  apă și sol)
  , precum și prin mobilizarea resurselor și a expertizei necesare pentru analizarea și modelizarea accidentelor nucleare. |
| --- | --- |

(3)

schimburi cu părțile interesate relevante pentru consolidarea capacității Uniunii de a reacționa la accidentele și incidentele nucleare prin cercetarea cu privire la sistemele de alertă și la modelele de dispersie radiologică în
  mediul înconjurător
  (aer,
  apă și sol)
  , precum și prin mobilizarea resurselor și a expertizei necesare pentru analizarea și modelizarea accidentelor nucleare.

mediul înconjurător

apă și sol)

Amendamentul 33

Amendamentul 33

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa I – paragraful 11

Anexa I – paragraful 11

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| În scopul realizării obiectivelor programului Euratom, se vor asigura legături și interfețe adecvate, cum ar fi cereri de propuneri comune, cu programul specific al Programului-cadru Orizont 2020. | | În scopul realizării obiectivelor programului Euratom
  și pentru a crea sinergii între activitățile nucleare și cele nenucleare și a asigura transferul de cunoștințe în domeniile relevante
  , se vor asigura legături și interfețe adecvate, cum ar fi cereri de propuneri comune, cu programul specific al Programului-cadru Orizont 2020. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

În scopul realizării obiectivelor programului Euratom, se vor asigura legături și interfețe adecvate, cum ar fi cereri de propuneri comune, cu programul specific al Programului-cadru Orizont 2020.

În scopul realizării obiectivelor programului Euratom
  și pentru a crea sinergii între activitățile nucleare și cele nenucleare și a asigura transferul de cunoștințe în domeniile relevante
  , se vor asigura legături și interfețe adecvate, cum ar fi cereri de propuneri comune, cu programul specific al Programului-cadru Orizont 2020.

și pentru a crea sinergii între activitățile nucleare și cele nenucleare și a asigura transferul de cunoștințe în domeniile relevante

Amendamentul 34

Amendamentul 34

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea 1 – litera b – teza introductivă

Anexa II – partea 1 – litera b – teza introductivă

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (b) | Contribuția la dezvoltarea unor soluții sigure pe termen
  mai
  lung pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale, inclusiv depozitarea geologică finală, precum și separarea și transmutarea |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(b)

Contribuția la dezvoltarea unor soluții sigure pe termen
  mai
  lung pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale, inclusiv depozitarea geologică finală, precum și separarea și transmutarea

mai

| (b) | Contribuția la dezvoltarea unor soluții sigure pe termen lung pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale, inclusiv depozitarea geologică finală, precum și separarea și transmutarea |
| --- | --- |

(b)

Contribuția la dezvoltarea unor soluții sigure pe termen lung pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale, inclusiv depozitarea geologică finală, precum și separarea și transmutarea

Contribuția la dezvoltarea unor soluții sigure pe termen lung pentru gestionarea deșeurilor nucleare finale, inclusiv depozitarea geologică finală, precum și separarea și transmutarea

Amendamentul 36

Amendamentul 36

Propunere de regulament

Propunere de regulament

Anexa II – partea 1 – litera g – partea introductivă

Anexa II – partea 1 – litera g – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (g) | Promovarea inovării
  și a competitivității industriale |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(g)

Promovarea inovării
  și a competitivității industriale

și a competitivității industriale

| (g) | Promovarea inovării |
| --- | --- |

(g)

Promovarea inovării

---

(1)  Recomandarea Comisiei din 11 martie 2005
  referitoare la
  Carta europeană a cercetătorilor și
  la Codul
  de conduită
  privind
  recrutarea cercetătorilor (JO L 75, 22.3.2005, p. 67).

1

referitoare la

la Codul

privind

(2)  Recomandarea Comisiei din 11 martie 2005
  referitoare la
  Carta europeană a cercetătorilor și
  la Codul
  de conduită
  privind
  recrutarea cercetătorilor (JO L 75, 22.3.2005, p. 67).

2

referitoare la

la Codul

privind

(3)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) Nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

3

(4)  Regulamentul (UE, Euratom) nr. 966/2012 al Parlamentului European și al Consiliului din 25 octombrie 2012 privind normele financiare aplicabile bugetului general al Uniunii și de abrogare a Regulamentului (CE, Euratom) Nr. 1605/2002 al Consiliului (JO L 298, 26.10.2012, p. 1).

4

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/244 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/244

---

P8_TA(2018)0334

Cantitățile nominale pentru introducerea pe piața Uniunii a shochu distilat o singură dată ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 în ceea ce privește cantitățile nominale pentru introducerea pe piața Uniunii a shochu distilat o singură dată, produs în alambic și îmbuteliat în Japonia (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 433/33)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0199), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2018)0199),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0156/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0156/2018),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2018 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 11 iulie 2018 (1),

| — | având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 10 iulie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 10 iulie 2018, de a aproba poziția Parlamentului European în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0255/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru mediu, sănătate publică și siguranță alimentară (A8-0255/2018),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Nepublicat încă în Jurnalul Oficial.

---

P8_TC1-COD(2018)0097

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului de modificare a Regulamentului (CE) nr. 110/2008 în ceea ce privește cantitățile nominale pentru introducerea pe piața Uniunii a shochu distilat o singură dată, produs în alambic și îmbuteliat în Japonia

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2018/1670.)

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/246 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/246

---

P8_TA(2018)0335

Modificarea Memorandumului de cooperare SUA-UE (implementarea sistemelor de management al traficului aerian) ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind încheierea, în numele Uniunii, a Modificării 1 la Memorandumul de cooperare NAT-I-9406 dintre Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2019/C 433/34)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (05800/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea de decizie a Consiliului (05800/2018),

| — | având în vedere Modificarea 1 la Memorandumul de cooperare NAT-I-9406 între Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană (14031/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere Modificarea 1 la Memorandumul de cooperare NAT-I-9406 între Statele Unite ale Americii și Uniunea Europeană (14031/2017),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0122/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2), articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) și articolul 218 alineatul (7) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0122/2018),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0214/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru industrie, cercetare și energie (A8-0214/2018),

| 1. | aprobă încheierea acordului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Statelor Unite ale Americii. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/247 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/247

---

P8_TA(2018)0336

Acordul privind transportul aerian dintre Canada și UE (aderarea Croației) ***

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de decizie a Consiliului privind semnarea, în numele Uniunii Europene și al statelor sale membre, a unui Protocol de modificare a Acordului privind transportul aerian dintre Canada și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pentru a se ține cont de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE))

(Procedura de aprobare)

(2019/C 433/35)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12256/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul de decizie a Consiliului (12256/2014),

| — | având în vedere Protocolul de modificare a Acordului privind transportul aerian dintre Canada și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pentru a se ține cont de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (12255/2014), |
| --- | --- |

—

având în vedere Protocolul de modificare a Acordului privind transportul aerian dintre Canada și Comunitatea Europeană și statele sale membre, pentru a se ține cont de aderarea Republicii Croația la Uniunea Europeană (12255/2014),

| — | având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0080/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere cererea de aprobare prezentată de Consiliu în conformitate cu articolul 100 alineatul (2) și cu articolul 218 alineatul (6) al doilea paragraf litera (a) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene (C8-0080/2017),

| — | având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 99 alineatele (1) și (4) și articolul 108 alineatul (7) din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A8-0256/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere recomandarea Comisiei pentru transport și turism (A8-0256/2018),

| 1. | aprobă încheierea protocolului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite poziția Parlamentului Consiliului și Comisiei, precum și guvernelor și parlamentelor statelor membre și ale Canadei. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/248 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/248

---

P8_TA(2018)0337

Dreptul de autor pe piața unică digitală ***I

Amendamentele adoptate de Parlamentul European la 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind dreptul de autor pe piața unică digitală (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 –2016/0280(COD)) (1)

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 433/36)

Amendamentul 1

Propunere de directivă

Considerentul 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (2) | Directivele adoptate în domeniul dreptului de autor și al drepturilor conexe asigură un nivel ridicat de protecție a titularilor de drepturi și creează un cadru în care poate avea loc exploatarea operelor și a altor obiecte protejate. Prezentul cadru juridic armonizat contribuie la buna funcționare a
  pieței
  interne, stimulând inovarea, creativitatea, investițiile și producerea de conținut nou, inclusiv în mediul digital. Protecția oferită de prezentul cadru juridic contribuie, de asemenea, la obiectivul Uniunii de a respecta și a promova diversitatea culturală și, în același timp, de a aduce în prim-plan patrimoniul cultural comun european. Articolul 167 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene conține cerința ca Uniunea să țină seama de aspectele culturale în acțiunile sale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(2)

Directivele adoptate în domeniul dreptului de autor și al drepturilor conexe asigură un nivel ridicat de protecție a titularilor de drepturi și creează un cadru în care poate avea loc exploatarea operelor și a altor obiecte protejate. Prezentul cadru juridic armonizat contribuie la buna funcționare a
  pieței
  interne, stimulând inovarea, creativitatea, investițiile și producerea de conținut nou, inclusiv în mediul digital. Protecția oferită de prezentul cadru juridic contribuie, de asemenea, la obiectivul Uniunii de a respecta și a promova diversitatea culturală și, în același timp, de a aduce în prim-plan patrimoniul cultural comun european. Articolul 167 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene conține cerința ca Uniunea să țină seama de aspectele culturale în acțiunile sale.

| (2) | Directivele adoptate în domeniul dreptului de autor și al drepturilor conexe
  contribuie la funcționarea pieței interne
  , asigură un nivel ridicat de protecție a titularilor de drepturi,
  facilitează procesul de obținere a drepturilor
  și creează un cadru în care poate avea loc exploatarea operelor și a altor obiecte protejate. Prezentul cadru juridic armonizat contribuie la buna funcționare a
  unei piețe
  interne
  cu adevărat integrate
  , stimulând inovarea, creativitatea, investițiile și producerea de conținut nou, inclusiv în mediul digital,
  urmărind a se evita fragmentarea pe piața internă
  . Protecția oferită de prezentul cadru juridic contribuie, de asemenea, la obiectivul Uniunii de a respecta și a promova diversitatea culturală și, în același timp, de a aduce în prim-plan patrimoniul cultural comun european. Articolul 167 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene conține cerința ca Uniunea să țină seama de aspectele culturale în acțiunile sale. |
| --- | --- |

(2)

Directivele adoptate în domeniul dreptului de autor și al drepturilor conexe
  contribuie la funcționarea pieței interne
  , asigură un nivel ridicat de protecție a titularilor de drepturi,
  facilitează procesul de obținere a drepturilor
  și creează un cadru în care poate avea loc exploatarea operelor și a altor obiecte protejate. Prezentul cadru juridic armonizat contribuie la buna funcționare a
  unei piețe
  interne
  cu adevărat integrate
  , stimulând inovarea, creativitatea, investițiile și producerea de conținut nou, inclusiv în mediul digital,
  urmărind a se evita fragmentarea pe piața internă
  . Protecția oferită de prezentul cadru juridic contribuie, de asemenea, la obiectivul Uniunii de a respecta și a promova diversitatea culturală și, în același timp, de a aduce în prim-plan patrimoniul cultural comun european. Articolul 167 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene conține cerința ca Uniunea să țină seama de aspectele culturale în acțiunile sale.

Amendamentul 2

Propunere de directivă

Considerentul 3

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (3) | Rapidele evoluții tehnologice continuă să transforme modul în care sunt create, produse, distribuite și exploatate operele și alte obiecte protejate. Continuă să apară noi modele de afaceri și noi actori. Obiectivele și principiile stabilite în cadrul juridic al Uniunii privind drepturile de autor sunt în continuare valabile. Cu toate acestea, atât pentru titularii de drepturi, cât și pentru utilizatori continuă să existe insecuritate juridică în ceea ce privește anumite utilizări, printre care și utilizările transfrontaliere, ale operelor și ale altor obiecte protejate în mediul digital. După cum s-a enunțat în Comunicarea Comisiei intitulată „Către un cadru modern, mai european privind drepturile de autor” (2), este necesar ca actualul cadru al UE privind drepturile de autor să fie adaptat și completat în anumite domenii. Prezenta directivă conține norme pentru adaptarea anumitor excepții și limitări la mediul digital și la cel transfrontalier, precum și măsuri pentru facilitarea anumitor practici de acordare a licențelor în ceea ce privește difuzarea operelor aflate în afara circuitului comercial și disponibilitatea online a operelor audiovizuale pe platforme de video la cerere, în scopul asigurării unui acces mai larg la conținut. În vederea asigurării unei piețe performante a drepturilor de autor, ar trebui să existe norme
  pentru drepturile în cazul publicațiilor, pentru utilizarea
  operelor și a altor obiecte protejate de
  către furnizorii de
  servicii online
  de stocare și permitere a accesării conținutului încărcat de utilizatori și pentru
  transparența contractelor autorilor și ale artiștilor interpreți sau executanți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(3)

Rapidele evoluții tehnologice continuă să transforme modul în care sunt create, produse, distribuite și exploatate operele și alte obiecte protejate. Continuă să apară noi modele de afaceri și noi actori. Obiectivele și principiile stabilite în cadrul juridic al Uniunii privind drepturile de autor sunt în continuare valabile. Cu toate acestea, atât pentru titularii de drepturi, cât și pentru utilizatori continuă să existe insecuritate juridică în ceea ce privește anumite utilizări, printre care și utilizările transfrontaliere, ale operelor și ale altor obiecte protejate în mediul digital. După cum s-a enunțat în Comunicarea Comisiei intitulată „Către un cadru modern, mai european privind drepturile de autor” (2), este necesar ca actualul cadru al UE privind drepturile de autor să fie adaptat și completat în anumite domenii. Prezenta directivă conține norme pentru adaptarea anumitor excepții și limitări la mediul digital și la cel transfrontalier, precum și măsuri pentru facilitarea anumitor practici de acordare a licențelor în ceea ce privește difuzarea operelor aflate în afara circuitului comercial și disponibilitatea online a operelor audiovizuale pe platforme de video la cerere, în scopul asigurării unui acces mai larg la conținut. În vederea asigurării unei piețe performante a drepturilor de autor, ar trebui să existe norme
  pentru drepturile în cazul publicațiilor, pentru utilizarea
  operelor și a altor obiecte protejate de
  către furnizorii de
  servicii online
  de stocare și permitere a accesării conținutului încărcat de utilizatori și pentru
  transparența contractelor autorilor și ale artiștilor interpreți sau executanți.

| (3) | Rapidele evoluții tehnologice continuă să transforme modul în care sunt create, produse, distribuite și exploatate operele și alte obiecte protejate, iar legislația relevantă trebuie să fie orientată spre viitor, astfel încât să nu împiedice dezvoltarea tehnologică. Continuă să apară noi modele de afaceri și noi actori. Obiectivele și principiile stabilite în cadrul juridic al Uniunii privind drepturile de autor sunt în continuare valabile. Cu toate acestea, atât pentru titularii de drepturi, cât și pentru utilizatori continuă să existe insecuritate juridică în ceea ce privește anumite utilizări, printre care și utilizările transfrontaliere, ale operelor și ale altor obiecte protejate în mediul digital. După cum s-a enunțat în Comunicarea Comisiei intitulată „Către un cadru modern, mai european privind drepturile de autor” (3), este necesar ca actualul cadru al UE privind drepturile de autor să fie adaptat și completat în anumite domenii. Prezenta directivă conține norme pentru adaptarea anumitor excepții și limitări la mediul digital și la cel transfrontalier, precum și măsuri pentru facilitarea anumitor practici de acordare a licențelor în ceea ce privește difuzarea operelor aflate în afara circuitului comercial și disponibilitatea online a operelor audiovizuale pe platforme de video la cerere, în scopul asigurării unui acces mai larg la conținut. În vederea asigurării unei piețe performante și echitabile a drepturilor de autor, ar trebui să existe norme vizând exercitarea și aplicarea utilizării operelor și a altor obiecte protejate pe platformele furnizorilor de servicii online, precum și transparența contractelor autorilor și ale artiștilor interpreți sau executanți și a contabilității legate de exploatarea operelor protejate în conformitate cu contractele respective. |
| --- | --- |

(3)

Rapidele evoluții tehnologice continuă să transforme modul în care sunt create, produse, distribuite și exploatate operele și alte obiecte protejate, iar legislația relevantă trebuie să fie orientată spre viitor, astfel încât să nu împiedice dezvoltarea tehnologică. Continuă să apară noi modele de afaceri și noi actori. Obiectivele și principiile stabilite în cadrul juridic al Uniunii privind drepturile de autor sunt în continuare valabile. Cu toate acestea, atât pentru titularii de drepturi, cât și pentru utilizatori continuă să existe insecuritate juridică în ceea ce privește anumite utilizări, printre care și utilizările transfrontaliere, ale operelor și ale altor obiecte protejate în mediul digital. După cum s-a enunțat în Comunicarea Comisiei intitulată „Către un cadru modern, mai european privind drepturile de autor” (3), este necesar ca actualul cadru al UE privind drepturile de autor să fie adaptat și completat în anumite domenii. Prezenta directivă conține norme pentru adaptarea anumitor excepții și limitări la mediul digital și la cel transfrontalier, precum și măsuri pentru facilitarea anumitor practici de acordare a licențelor în ceea ce privește difuzarea operelor aflate în afara circuitului comercial și disponibilitatea online a operelor audiovizuale pe platforme de video la cerere, în scopul asigurării unui acces mai larg la conținut. În vederea asigurării unei piețe performante și echitabile a drepturilor de autor, ar trebui să existe norme vizând exercitarea și aplicarea utilizării operelor și a altor obiecte protejate pe platformele furnizorilor de servicii online, precum și transparența contractelor autorilor și ale artiștilor interpreți sau executanți și a contabilității legate de exploatarea operelor protejate în conformitate cu contractele respective.

Amendamentul 3

Propunere de directivă

Considerentul 4

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (4) | Prezenta directivă se bazează pe normele stabilite în directivele aflate în vigoare în acest domeniu, și anume Directiva 96/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), Directiva 2006/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6), Directiva 2009/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7), Directiva 2012/28/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8) și Directiva 2014/26/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9), și completează respectivele norme. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(4)

Prezenta directivă se bazează pe normele stabilite în directivele aflate în vigoare în acest domeniu, și anume Directiva 96/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului (4), Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (5), Directiva 2006/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului (6), Directiva 2009/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului (7), Directiva 2012/28/UE a Parlamentului European și a Consiliului (8) și Directiva 2014/26/UE a Parlamentului European și a Consiliului (9), și completează respectivele norme.

| (4) | Prezenta directivă se bazează pe normele stabilite în directivele aflate în vigoare în acest domeniu, și anume Directiva 96/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11), Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12), Directiva 2006/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13), Directiva 2009/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14), Directiva 2012/28/UE a Parlamentului European și a Consiliului (15) și Directiva 2014/26/UE a Parlamentului European și a Consiliului (16), și completează respectivele norme. |
| --- | --- |

(4)

Prezenta directivă se bazează pe normele stabilite în directivele aflate în vigoare în acest domeniu, și anume Directiva 96/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului (10), Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului (11), Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului (12), Directiva 2006/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului (13), Directiva 2009/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului (14), Directiva 2012/28/UE a Parlamentului European și a Consiliului (15) și Directiva 2014/26/UE a Parlamentului European și a Consiliului (16), și completează respectivele norme.

Amendamentul 4

Propunere de directivă

Considerentul 5

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (5) | În domeniul cercetării, al educației și al conservării patrimoniului cultural, tehnologiile digitale permit noi tipuri de utilizări care nu sunt reglementate în mod clar de normele actuale ale Uniunii în materie de excepții și limitări. În plus, caracterul opțional al excepțiilor și limitărilor prevăzute de Directivele 2001/29/CE, 96/9/CE și 2009/24/CE în aceste domenii poate avea un impact negativ asupra funcționării pieței interne. Acest lucru este deosebit de relevant în ceea ce privește utilizările transfrontaliere, care devin tot mai importante în mediul digital. Prin urmare, excepțiile și limitările care sunt prevăzute în prezent în dreptul Uniunii și care au relevanță pentru cercetarea științifică, activitățile didactice și conservarea patrimoniului cultural ar trebui să fie reevaluate prin prisma noilor utilizări respective. Ar trebui introduse excepții obligatorii sau limitări pentru utilizarea tehnologiilor de extragere a textului și a datelor în domeniul cercetării științifice, al ilustrării didactice din mediul digital și al conservării patrimoniului cultural. În cazul utilizărilor care nu fac obiectul excepțiilor sau al limitării prevăzute în prezenta directivă, ar trebui să se aplice în continuare excepțiile și limitările existente în dreptul Uniunii. Directivele 96/9/CE și 2001/29/CE ar trebui adaptate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(5)

În domeniul cercetării, al educației și al conservării patrimoniului cultural, tehnologiile digitale permit noi tipuri de utilizări care nu sunt reglementate în mod clar de normele actuale ale Uniunii în materie de excepții și limitări. În plus, caracterul opțional al excepțiilor și limitărilor prevăzute de Directivele 2001/29/CE, 96/9/CE și 2009/24/CE în aceste domenii poate avea un impact negativ asupra funcționării pieței interne. Acest lucru este deosebit de relevant în ceea ce privește utilizările transfrontaliere, care devin tot mai importante în mediul digital. Prin urmare, excepțiile și limitările care sunt prevăzute în prezent în dreptul Uniunii și care au relevanță pentru cercetarea științifică, activitățile didactice și conservarea patrimoniului cultural ar trebui să fie reevaluate prin prisma noilor utilizări respective. Ar trebui introduse excepții obligatorii sau limitări pentru utilizarea tehnologiilor de extragere a textului și a datelor în domeniul cercetării științifice, al ilustrării didactice din mediul digital și al conservării patrimoniului cultural. În cazul utilizărilor care nu fac obiectul excepțiilor sau al limitării prevăzute în prezenta directivă, ar trebui să se aplice în continuare excepțiile și limitările existente în dreptul Uniunii. Directivele 96/9/CE și 2001/29/CE ar trebui adaptate.

| (5) | În domeniul cercetării, al
  inovării, al
  educației și al conservării patrimoniului cultural, tehnologiile digitale permit noi tipuri de utilizări care nu sunt reglementate în mod clar de normele actuale ale Uniunii în materie de excepții și limitări. În plus, caracterul opțional al excepțiilor și limitărilor prevăzute de Directivele 2001/29/CE, 96/9/CE și 2009/24/CE în aceste domenii poate avea un impact negativ asupra funcționării pieței interne. Acest lucru este deosebit de relevant în ceea ce privește utilizările transfrontaliere, care devin tot mai importante în mediul digital. Prin urmare, excepțiile și limitările care sunt prevăzute în prezent în dreptul Uniunii și care au relevanță pentru
  inovare
  , cercetarea științifică, activitățile didactice și conservarea patrimoniului cultural ar trebui să fie reevaluate prin prisma noilor utilizări respective. Ar trebui introduse excepții obligatorii sau limitări pentru utilizarea tehnologiilor de extragere a textului și a datelor în domeniul
  inovării și al
  cercetării științifice, al ilustrării didactice din mediul digital și al conservării patrimoniului cultural. În cazul utilizărilor care nu fac obiectul excepțiilor sau al limitării prevăzute în prezenta directivă, ar trebui să se aplice în continuare excepțiile și limitările existente în dreptul Uniunii.
  Prin urmare, ar trebui să funcționeze în continuare excepțiile funcționale existente în aceste domenii în statele membre, atât timp cât nu restrâng domeniul de aplicare al excepțiilor și al limitărilor prevăzute în prezenta directivă.
  Directivele 96/9/CE și 2001/29/CE ar trebui adaptate. |
| --- | --- |

(5)

În domeniul cercetării, al
  inovării, al
  educației și al conservării patrimoniului cultural, tehnologiile digitale permit noi tipuri de utilizări care nu sunt reglementate în mod clar de normele actuale ale Uniunii în materie de excepții și limitări. În plus, caracterul opțional al excepțiilor și limitărilor prevăzute de Directivele 2001/29/CE, 96/9/CE și 2009/24/CE în aceste domenii poate avea un impact negativ asupra funcționării pieței interne. Acest lucru este deosebit de relevant în ceea ce privește utilizările transfrontaliere, care devin tot mai importante în mediul digital. Prin urmare, excepțiile și limitările care sunt prevăzute în prezent în dreptul Uniunii și care au relevanță pentru
  inovare
  , cercetarea științifică, activitățile didactice și conservarea patrimoniului cultural ar trebui să fie reevaluate prin prisma noilor utilizări respective. Ar trebui introduse excepții obligatorii sau limitări pentru utilizarea tehnologiilor de extragere a textului și a datelor în domeniul
  inovării și al
  cercetării științifice, al ilustrării didactice din mediul digital și al conservării patrimoniului cultural. În cazul utilizărilor care nu fac obiectul excepțiilor sau al limitării prevăzute în prezenta directivă, ar trebui să se aplice în continuare excepțiile și limitările existente în dreptul Uniunii.
  Prin urmare, ar trebui să funcționeze în continuare excepțiile funcționale existente în aceste domenii în statele membre, atât timp cât nu restrâng domeniul de aplicare al excepțiilor și al limitărilor prevăzute în prezenta directivă.
  Directivele 96/9/CE și 2001/29/CE ar trebui adaptate.

Amendamentul 5

Propunere de directivă

Considerentul 6

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (6) | Excepțiile și
  limitarea
  stabilite în prezenta directivă au scopul de a asigura un echilibru corect între drepturile și interesele autorilor și ale altor titulari de drepturi, pe de o parte, și cele ale utilizatorilor, pe de altă parte. Acestea pot fi aplicate doar în anumite cazuri speciale care nu sunt în contradicție cu exploatarea normală a operelor sau a altor obiecte protejate și în care interesele legitime ale titularilor de drepturi nu sunt lezate în mod nejustificat. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(6)

Excepțiile și
  limitarea
  stabilite în prezenta directivă au scopul de a asigura un echilibru corect între drepturile și interesele autorilor și ale altor titulari de drepturi, pe de o parte, și cele ale utilizatorilor, pe de altă parte. Acestea pot fi aplicate doar în anumite cazuri speciale care nu sunt în contradicție cu exploatarea normală a operelor sau a altor obiecte protejate și în care interesele legitime ale titularilor de drepturi nu sunt lezate în mod nejustificat.

| (6) | Excepțiile și
  limitările
  stabilite în prezenta directivă au scopul de a asigura un echilibru corect între drepturile și interesele autorilor și ale altor titulari de drepturi, pe de o parte, și cele ale utilizatorilor, pe de altă parte. Acestea pot fi aplicate doar în anumite cazuri speciale care nu sunt în contradicție cu exploatarea normală a operelor sau a altor obiecte protejate și în care interesele legitime ale titularilor de drepturi nu sunt lezate în mod nejustificat. |
| --- | --- |

(6)

Excepțiile și
  limitările
  stabilite în prezenta directivă au scopul de a asigura un echilibru corect între drepturile și interesele autorilor și ale altor titulari de drepturi, pe de o parte, și cele ale utilizatorilor, pe de altă parte. Acestea pot fi aplicate doar în anumite cazuri speciale care nu sunt în contradicție cu exploatarea normală a operelor sau a altor obiecte protejate și în care interesele legitime ale titularilor de drepturi nu sunt lezate în mod nejustificat.

Amendamentul 6

Propunere de directivă

Considerentul 8

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (8) | Noile tehnologii permit analiza numerică automatizată a informațiilor în formă digitală, cum ar fi texte, sunete, imagini sau alte date, procedeu cunoscut în general sub denumirea de extragere a textului și a datelor.
  Respectivele tehnologii permit cercetătorilor să prelucreze
  volume mari de informații pentru dobândirea de noi cunoștințe și descoperirea de noi tendințe. În timp ce tehnologiile de extragere a textului și a datelor predomină în toată economia digitală, există o largă recunoaștere a faptului că extragerea textului și a datelor poate, în special, să fie utilă mediului de cercetare și, astfel, să încurajeze inovarea. În Uniune, organismele de cercetare, precum universitățile și institutele de cercetare, se confruntă însă cu insecuritate juridică în ceea ce privește măsura în care pot efectua extrageri de text și de date din conținuturi. În anumite cazuri, extragerea textului și a datelor poate presupune acte protejate prin drepturi de autor și/sau prin dreptul sui generis privind bazele de date, în special reproducerea operelor sau a altor obiecte protejate și/sau extragerea de conținuturi dintr-o bază de date. Dacă nu se aplică nicio excepție sau limitare, pentru întreprinderea acestor acte este necesară o autorizație din partea titularilor de drepturi. Extragerea textului și a datelor poate avea loc, de asemenea, în legătură cu simple fapte sau date care nu sunt protejate prin drepturi de autor, iar în astfel de cazuri autorizația nu ar fi necesară. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8)

Noile tehnologii permit analiza numerică automatizată a informațiilor în formă digitală, cum ar fi texte, sunete, imagini sau alte date, procedeu cunoscut în general sub denumirea de extragere a textului și a datelor.
  Respectivele tehnologii permit cercetătorilor să prelucreze
  volume mari de informații pentru dobândirea de noi cunoștințe și descoperirea de noi tendințe. În timp ce tehnologiile de extragere a textului și a datelor predomină în toată economia digitală, există o largă recunoaștere a faptului că extragerea textului și a datelor poate, în special, să fie utilă mediului de cercetare și, astfel, să încurajeze inovarea. În Uniune, organismele de cercetare, precum universitățile și institutele de cercetare, se confruntă însă cu insecuritate juridică în ceea ce privește măsura în care pot efectua extrageri de text și de date din conținuturi. În anumite cazuri, extragerea textului și a datelor poate presupune acte protejate prin drepturi de autor și/sau prin dreptul sui generis privind bazele de date, în special reproducerea operelor sau a altor obiecte protejate și/sau extragerea de conținuturi dintr-o bază de date. Dacă nu se aplică nicio excepție sau limitare, pentru întreprinderea acestor acte este necesară o autorizație din partea titularilor de drepturi. Extragerea textului și a datelor poate avea loc, de asemenea, în legătură cu simple fapte sau date care nu sunt protejate prin drepturi de autor, iar în astfel de cazuri autorizația nu ar fi necesară.

| (8) | Noile tehnologii permit analiza numerică automatizată a informațiilor în formă digitală, cum ar fi texte, sunete, imagini sau alte date, procedeu cunoscut în general sub denumirea de extragere a textului și a datelor.
  Extragerea textului și a datelor permite citirea și analizarea unor
  volume mari de informații
  stocate digital
  pentru dobândirea de noi cunoștințe și descoperirea de noi tendințe. În timp ce tehnologiile de extragere a textului și a datelor predomină în toată economia digitală, există o largă recunoaștere a faptului că extragerea textului și a datelor poate, în special, să fie utilă mediului de cercetare și, astfel, să încurajeze inovarea. În Uniune, organismele de cercetare, precum universitățile și institutele de cercetare, se confruntă însă cu insecuritate juridică în ceea ce privește măsura în care pot efectua extrageri de text și de date din conținuturi. În anumite cazuri, extragerea textului și a datelor poate presupune acte protejate prin drepturi de autor și/sau prin dreptul sui generis privind bazele de date, în special reproducerea operelor sau a altor obiecte protejate și/sau extragerea de conținuturi dintr-o bază de date. Dacă nu se aplică nicio excepție sau limitare, pentru întreprinderea acestor acte este necesară o autorizație din partea titularilor de drepturi. Extragerea textului și a datelor poate avea loc, de asemenea, în legătură cu simple fapte sau date care nu sunt protejate prin drepturi de autor, iar în astfel de cazuri autorizația nu ar fi necesară. |
| --- | --- |

(8)

Noile tehnologii permit analiza numerică automatizată a informațiilor în formă digitală, cum ar fi texte, sunete, imagini sau alte date, procedeu cunoscut în general sub denumirea de extragere a textului și a datelor.
  Extragerea textului și a datelor permite citirea și analizarea unor
  volume mari de informații
  stocate digital
  pentru dobândirea de noi cunoștințe și descoperirea de noi tendințe. În timp ce tehnologiile de extragere a textului și a datelor predomină în toată economia digitală, există o largă recunoaștere a faptului că extragerea textului și a datelor poate, în special, să fie utilă mediului de cercetare și, astfel, să încurajeze inovarea. În Uniune, organismele de cercetare, precum universitățile și institutele de cercetare, se confruntă însă cu insecuritate juridică în ceea ce privește măsura în care pot efectua extrageri de text și de date din conținuturi. În anumite cazuri, extragerea textului și a datelor poate presupune acte protejate prin drepturi de autor și/sau prin dreptul sui generis privind bazele de date, în special reproducerea operelor sau a altor obiecte protejate și/sau extragerea de conținuturi dintr-o bază de date. Dacă nu se aplică nicio excepție sau limitare, pentru întreprinderea acestor acte este necesară o autorizație din partea titularilor de drepturi. Extragerea textului și a datelor poate avea loc, de asemenea, în legătură cu simple fapte sau date care nu sunt protejate prin drepturi de autor, iar în astfel de cazuri autorizația nu ar fi necesară.

Amendamentul 7

Propunere de directivă

Considerentul 8 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (8a) | Pentru extragerea de text și date, în majoritatea cazurilor, este necesară în primul rând accesarea informațiilor și apoi reproducerea lor. În general, informațiile sunt prelucrate prin extragere de text și date numai după ce au fost normalizate. În cazul accesului legal la informații, utilizarea protejată prin drepturi de autor are loc în momentul în care informațiile sunt normalizate, întrucât aceasta presupune o reproducere prin schimbarea formatului informațiilor sau prin extragerea dintr-o bază de date într-un format compatibil cu extragerea de text și date. Procesele cu relevanță pentru drepturile de autor în utilizarea tehnologiilor de extragere de text și date nu sunt, în consecință, procesele ca atare de extragere de text și date, care constau în lectura și analiza informațiilor normalizate și stocate digital, ci accesarea și procesul de normalizare a informațiilor care permite analiza lor computațională automatizată, în măsura în care acest proces implică extragerea dintr-o bază de date sau reproduceri. Excepțiile pentru extragerea textului și a datelor în scopurile prevăzute în prezenta directivă ar trebui înțelese ca o trimitere la procesele cu relevanță pentru drepturile de autor necesare pentru a permite extragerea textului și a datelor. În cazul în care dreptul existent de proprietate intelectuală a fost neaplicabil pentru extragerea textului și a datelor, aceste utilizări ar trebui să rămână neafectate de prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(8a)

Pentru extragerea de text și date, în majoritatea cazurilor, este necesară în primul rând accesarea informațiilor și apoi reproducerea lor. În general, informațiile sunt prelucrate prin extragere de text și date numai după ce au fost normalizate. În cazul accesului legal la informații, utilizarea protejată prin drepturi de autor are loc în momentul în care informațiile sunt normalizate, întrucât aceasta presupune o reproducere prin schimbarea formatului informațiilor sau prin extragerea dintr-o bază de date într-un format compatibil cu extragerea de text și date. Procesele cu relevanță pentru drepturile de autor în utilizarea tehnologiilor de extragere de text și date nu sunt, în consecință, procesele ca atare de extragere de text și date, care constau în lectura și analiza informațiilor normalizate și stocate digital, ci accesarea și procesul de normalizare a informațiilor care permite analiza lor computațională automatizată, în măsura în care acest proces implică extragerea dintr-o bază de date sau reproduceri. Excepțiile pentru extragerea textului și a datelor în scopurile prevăzute în prezenta directivă ar trebui înțelese ca o trimitere la procesele cu relevanță pentru drepturile de autor necesare pentru a permite extragerea textului și a datelor. În cazul în care dreptul existent de proprietate intelectuală a fost neaplicabil pentru extragerea textului și a datelor, aceste utilizări ar trebui să rămână neafectate de prezenta directivă.

Amendamentul 8

Propunere de directivă

Considerentul 10

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (10) | Problema insecurității juridice ar trebui rezolvată prin prevederea unei excepții obligatorii de la dreptul de reproducere și, de asemenea, de la dreptul de prevenire a extragerii dintr-o bază de date. Ar trebui ca noua excepție să nu aducă atingere actualei excepții obligatorii pentru actele provizorii de reproducere, prevăzută la articolul 5 alineatul (1) din Directiva
  2001/29
  , care ar trebui să continue să se aplice în cazul tehnicilor de extragere a textului și a datelor, când acestea nu implică realizarea de copii care depășesc domeniul de aplicare al excepției respective.
  Organismele
  de cercetare ar trebui, de asemenea, să
  beneficieze de excepție atunci când
  sunt
  implicate într-un parteneriat public-privat
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(10)

Problema insecurității juridice ar trebui rezolvată prin prevederea unei excepții obligatorii de la dreptul de reproducere și, de asemenea, de la dreptul de prevenire a extragerii dintr-o bază de date. Ar trebui ca noua excepție să nu aducă atingere actualei excepții obligatorii pentru actele provizorii de reproducere, prevăzută la articolul 5 alineatul (1) din Directiva
  2001/29
  , care ar trebui să continue să se aplice în cazul tehnicilor de extragere a textului și a datelor, când acestea nu implică realizarea de copii care depășesc domeniul de aplicare al excepției respective.
  Organismele
  de cercetare ar trebui, de asemenea, să
  beneficieze de excepție atunci când
  sunt
  implicate într-un parteneriat public-privat
  .

| (10) | Problema insecurității juridice ar trebui rezolvată prin prevederea unei excepții obligatorii
  pentru organizațiile de cercetare
  , de la dreptul de reproducere și, de asemenea, de la dreptul de prevenire a extragerii dintr-o bază de date. Ar trebui ca noua excepție să nu aducă atingere actualei excepții obligatorii pentru actele provizorii de reproducere, prevăzută la articolul 5 alineatul (1) din Directiva
  2001/29/CE
  , care ar trebui să continue să se aplice în cazul tehnicilor de extragere a textului și a datelor, când acestea nu implică realizarea de copii care depășesc domeniul de aplicare al excepției respective.
  Și pentru instituțiile
  de
  învățământ și instituțiile de patrimoniu cultural care desfășoară activități de
  cercetare
  științifică
  ar trebui
  să funcționeze excepția pentru extragerea textului și a datelor
  ,
  cu condiția ca de rezultatele cercetării să nu beneficieze o firmă care exercită o influență decisivă asupra acestui tip de organizații, în particular. În cazul în care cercetarea este efectuată în cadrul unui parteneriat public-privat, întreprinderea care participă la parteneriatul public-privat ar trebui să aibă, de
  asemenea,
  acces legal la opere și la alte materiale. Reproducerile și extracțiile făcute în scopul extragerii textului și a datelor ar trebui
  să
  fie stocate în condiții de siguranță și într-un mod care să garanteze că exemplarele
  sunt
  folosite doar în scopul desfășurării unei activități de cercetare științifică
  . |
| --- | --- |

(10)

Problema insecurității juridice ar trebui rezolvată prin prevederea unei excepții obligatorii
  pentru organizațiile de cercetare
  , de la dreptul de reproducere și, de asemenea, de la dreptul de prevenire a extragerii dintr-o bază de date. Ar trebui ca noua excepție să nu aducă atingere actualei excepții obligatorii pentru actele provizorii de reproducere, prevăzută la articolul 5 alineatul (1) din Directiva
  2001/29/CE
  , care ar trebui să continue să se aplice în cazul tehnicilor de extragere a textului și a datelor, când acestea nu implică realizarea de copii care depășesc domeniul de aplicare al excepției respective.
  Și pentru instituțiile
  de
  învățământ și instituțiile de patrimoniu cultural care desfășoară activități de
  cercetare
  științifică
  ar trebui
  să funcționeze excepția pentru extragerea textului și a datelor
  ,
  cu condiția ca de rezultatele cercetării să nu beneficieze o firmă care exercită o influență decisivă asupra acestui tip de organizații, în particular. În cazul în care cercetarea este efectuată în cadrul unui parteneriat public-privat, întreprinderea care participă la parteneriatul public-privat ar trebui să aibă, de
  asemenea,
  acces legal la opere și la alte materiale. Reproducerile și extracțiile făcute în scopul extragerii textului și a datelor ar trebui
  să
  fie stocate în condiții de siguranță și într-un mod care să garanteze că exemplarele
  sunt
  folosite doar în scopul desfășurării unei activități de cercetare științifică
  .

Amendamentul 9

Propunere de directivă

Considerentul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (13a) | Pentru a încuraja inovarea în sectorul privat, statele membre ar trebui să poată prevedea o excepție care merge mai departe decât excepția obligatorie, cu condiția ca utilizarea operelor și a altor obiecte protejate menționate să fi fost rezervate expres de către titularii de drepturi, inclusiv de mijloace de citire automată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(13a)

Pentru a încuraja inovarea în sectorul privat, statele membre ar trebui să poată prevedea o excepție care merge mai departe decât excepția obligatorie, cu condiția ca utilizarea operelor și a altor obiecte protejate menționate să fi fost rezervate expres de către titularii de drepturi, inclusiv de mijloace de citire automată.

Amendamentul 10

Propunere de directivă

Considerentul 15

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (15) | Deși programele de învățare la distanță și programele educaționale transfrontaliere sunt dezvoltate cel mai adesea la nivelul învățământului superior, instrumentele și resursele digitale sunt utilizate din ce în ce mai mult la toate nivelurile de învățământ, în special pentru a îmbunătăți și a îmbogăți experiența de învățare. De excepția sau limitarea prevăzută în prezenta directivă ar trebui, prin urmare, să beneficieze toate instituțiile de învățământ din cadrul învățământului primar, secundar, profesional și superior, în măsura în care acestea își desfășoară activitatea educațională în scopuri necomerciale. Structura de organizare și mijloacele de finanțare ale unei instituții de învățământ nu sunt factorii decisivi pentru a stabili natura necomercială a activității. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(15)

Deși programele de învățare la distanță și programele educaționale transfrontaliere sunt dezvoltate cel mai adesea la nivelul învățământului superior, instrumentele și resursele digitale sunt utilizate din ce în ce mai mult la toate nivelurile de învățământ, în special pentru a îmbunătăți și a îmbogăți experiența de învățare. De excepția sau limitarea prevăzută în prezenta directivă ar trebui, prin urmare, să beneficieze toate instituțiile de învățământ din cadrul învățământului primar, secundar, profesional și superior, în măsura în care acestea își desfășoară activitatea educațională în scopuri necomerciale. Structura de organizare și mijloacele de finanțare ale unei instituții de învățământ nu sunt factorii decisivi pentru a stabili natura necomercială a activității.

| (15) | Deși programele de învățare la distanță și programele educaționale transfrontaliere sunt dezvoltate cel mai adesea la nivelul învățământului superior, instrumentele și resursele digitale sunt utilizate din ce în ce mai mult la toate nivelurile de învățământ, în special pentru a îmbunătăți și a îmbogăți experiența de învățare. De excepția sau limitarea prevăzută în prezenta directivă ar trebui, prin urmare, să beneficieze toate instituțiile de învățământ din cadrul învățământului primar, secundar, profesional și superior, în măsura în care acestea își desfășoară activitatea educațională în scopuri necomerciale. Structura de organizare și mijloacele de finanțare ale unei instituții de învățământ nu sunt factorii decisivi pentru a stabili natura necomercială a activității.
  În cazul în care instituțiile de patrimoniu cultural urmăresc un obiectiv educațional și sunt implicate în activități de predare, ar trebui să existe posibilitatea ca statele membre să considere această instituție ca instituție de învățământ în cadrul acestei excepții, în măsura în care sunt vizate activitățile de predare. |
| --- | --- |

(15)

Deși programele de învățare la distanță și programele educaționale transfrontaliere sunt dezvoltate cel mai adesea la nivelul învățământului superior, instrumentele și resursele digitale sunt utilizate din ce în ce mai mult la toate nivelurile de învățământ, în special pentru a îmbunătăți și a îmbogăți experiența de învățare. De excepția sau limitarea prevăzută în prezenta directivă ar trebui, prin urmare, să beneficieze toate instituțiile de învățământ din cadrul învățământului primar, secundar, profesional și superior, în măsura în care acestea își desfășoară activitatea educațională în scopuri necomerciale. Structura de organizare și mijloacele de finanțare ale unei instituții de învățământ nu sunt factorii decisivi pentru a stabili natura necomercială a activității.
  În cazul în care instituțiile de patrimoniu cultural urmăresc un obiectiv educațional și sunt implicate în activități de predare, ar trebui să existe posibilitatea ca statele membre să considere această instituție ca instituție de învățământ în cadrul acestei excepții, în măsura în care sunt vizate activitățile de predare.

Amendamentul 11

Propunere de directivă

Considerentul 16

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (16) | Excepția sau limitarea ar trebui să acopere utilizările digitale ale operelor și ale altor obiecte protejate,
  cum ar fi utilizarea unor părți sau extrase din opere
  pentru a sprijini, a îmbogăți sau a completa procesul de predare, inclusiv activitățile de învățare conexe. Utilizarea operelor sau a altor obiecte protejate în temeiul excepției sau al limitării ar trebui să se facă numai în cadrul activităților de predare și de învățare desfășurate sub responsabilitatea instituțiilor de învățământ, inclusiv în cursul examenelor, și să se limiteze la ceea ce este necesar pentru desfășurarea activităților respective. Excepția sau limitarea ar trebui să acopere atât utilizările prin mijloace digitale în
  clasă
  , cât și utilizările online prin intermediul
  rețelei electronice
  securizate
  a
  instituției de învățământ, accesul la
  aceasta
  trebuind să fie protejat, în special prin proceduri de autentificare. Ar trebui să se înțeleagă că excepția sau limitarea acoperă și nevoile specifice de accesibilitate ale persoanelor cu
  handicap în cadrul
  ilustrării în scopuri didactice. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16)

Excepția sau limitarea ar trebui să acopere utilizările digitale ale operelor și ale altor obiecte protejate,
  cum ar fi utilizarea unor părți sau extrase din opere
  pentru a sprijini, a îmbogăți sau a completa procesul de predare, inclusiv activitățile de învățare conexe. Utilizarea operelor sau a altor obiecte protejate în temeiul excepției sau al limitării ar trebui să se facă numai în cadrul activităților de predare și de învățare desfășurate sub responsabilitatea instituțiilor de învățământ, inclusiv în cursul examenelor, și să se limiteze la ceea ce este necesar pentru desfășurarea activităților respective. Excepția sau limitarea ar trebui să acopere atât utilizările prin mijloace digitale în
  clasă
  , cât și utilizările online prin intermediul
  rețelei electronice
  securizate
  a
  instituției de învățământ, accesul la
  aceasta
  trebuind să fie protejat, în special prin proceduri de autentificare. Ar trebui să se înțeleagă că excepția sau limitarea acoperă și nevoile specifice de accesibilitate ale persoanelor cu
  handicap în cadrul
  ilustrării în scopuri didactice.

| (16) | Excepția sau limitarea ar trebui să acopere utilizările digitale ale operelor și ale altor obiecte protejate pentru a sprijini, a îmbogăți sau a completa procesul de predare, inclusiv activitățile de învățare conexe.
  Excepția sau limitarea utilizării ar trebui acordată atâta timp cât opera sau alte obiecte protejate folosite indică sursa, inclusiv numele autorilor, cu excepția cazului în care acest lucru se dovedește imposibil din motive de ordin practic.
  Utilizarea operelor sau a altor obiecte protejate în temeiul excepției sau al limitării ar trebui să se facă numai în cadrul activităților de predare și de învățare desfășurate sub responsabilitatea instituțiilor de învățământ, inclusiv în cursul examenelor, și să se limiteze la ceea ce este necesar pentru desfășurarea activităților respective. Excepția sau limitarea ar trebui să acopere atât utilizările prin mijloace digitale în
  cazul în care activitatea didactică se desfășoară fizic
  ,
  inclusiv atunci când aceasta are loc în afara spațiilor instituției de învățământ, de exemplu în biblioteci sau instituții de patrimoniu cultural, atâta timp
  cât
  utilizarea se face sub responsabilitatea unității de învățământ, cât
  și utilizările online prin intermediul
  mediului electronic
  securizate
  al
  instituției de învățământ, accesul la
  acesta
  trebuind să fie protejat, în special prin proceduri de autentificare. Ar trebui să se înțeleagă că excepția sau limitarea acoperă și nevoile specifice de accesibilitate ale persoanelor cu
  dizabilități în contextul
  ilustrării în scopuri didactice. |
| --- | --- |

(16)

Excepția sau limitarea ar trebui să acopere utilizările digitale ale operelor și ale altor obiecte protejate pentru a sprijini, a îmbogăți sau a completa procesul de predare, inclusiv activitățile de învățare conexe.
  Excepția sau limitarea utilizării ar trebui acordată atâta timp cât opera sau alte obiecte protejate folosite indică sursa, inclusiv numele autorilor, cu excepția cazului în care acest lucru se dovedește imposibil din motive de ordin practic.
  Utilizarea operelor sau a altor obiecte protejate în temeiul excepției sau al limitării ar trebui să se facă numai în cadrul activităților de predare și de învățare desfășurate sub responsabilitatea instituțiilor de învățământ, inclusiv în cursul examenelor, și să se limiteze la ceea ce este necesar pentru desfășurarea activităților respective. Excepția sau limitarea ar trebui să acopere atât utilizările prin mijloace digitale în
  cazul în care activitatea didactică se desfășoară fizic
  ,
  inclusiv atunci când aceasta are loc în afara spațiilor instituției de învățământ, de exemplu în biblioteci sau instituții de patrimoniu cultural, atâta timp
  cât
  utilizarea se face sub responsabilitatea unității de învățământ, cât
  și utilizările online prin intermediul
  mediului electronic
  securizate
  al
  instituției de învățământ, accesul la
  acesta
  trebuind să fie protejat, în special prin proceduri de autentificare. Ar trebui să se înțeleagă că excepția sau limitarea acoperă și nevoile specifice de accesibilitate ale persoanelor cu
  dizabilități în contextul
  ilustrării în scopuri didactice.

Amendamentul 12

Propunere de directivă

Considerentul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (16a) | Prin mediu electronic securizat ar trebui să se înțeleagă un mediu de învățare și predare digitale, la care au acces prin intermediul unei proceduri de autentificare adecvate ale instituției de învățământ numai personalul didactic și elevii sau studenții înscriși într-un program de studiu. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(16a)

Prin mediu electronic securizat ar trebui să se înțeleagă un mediu de învățare și predare digitale, la care au acces prin intermediul unei proceduri de autentificare adecvate ale instituției de învățământ numai personalul didactic și elevii sau studenții înscriși într-un program de studiu.

Amendamentul 13

Propunere de directivă

Considerentul 17

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (17) | Pentru a facilita utilizările educaționale ale operelor și ale altor obiecte protejate, într-o serie de state membre sunt în vigoare dispoziții diferite, bazate pe punerea în aplicare a excepției prevăzute în Directiva 2001/29/CE sau pe contracte de licență care vizează alte utilizări. De obicei, aceste dispoziții au fost elaborate ținând seama de necesitățile instituțiilor de învățământ și ale diferitelor niveluri de învățământ. Deși este esențial să se armonizeze domeniul de aplicare al noii excepții obligatorii sau limitări în ceea ce privește utilizările digitale și activitățile didactice transfrontaliere, modalitățile de punere în aplicare pot diferi de la un stat membru la altul în măsura în care nu împiedică aplicarea efectivă a excepției sau a limitării sau utilizările transfrontaliere. Acest lucru ar trebui să permită statelor membre să folosească drept punct de plecare dispozițiile existente la nivel național. Mai precis, statele membre ar putea decide să condiționeze aplicarea excepției sau a limitării, integral sau parțial, de disponibilitatea unor licențe adecvate, care să acopere cel puțin aceleași utilizări ca și cele autorizate în temeiul excepției. Acest mecanism ar permite, de exemplu, să se dea prioritate licențelor pentru materiale care sunt destinate în principal pieței educației. Pentru a evita ca acest mecanism să genereze insecuritate juridică sau sarcini administrative excesive pentru instituțiile de învățământ, statele membre care adoptă această abordare ar trebui să ia măsuri concrete pentru a se asigura că
  sistemele
  de acordare a licențelor ce permit utilizări digitale ale operelor sau ale altor obiecte protejate pentru ilustrare în scopuri didactice sunt ușor accesibile și că instituțiile de învățământ au cunoștință de existența unor astfel de sisteme de acordare a licențelor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17)

Pentru a facilita utilizările educaționale ale operelor și ale altor obiecte protejate, într-o serie de state membre sunt în vigoare dispoziții diferite, bazate pe punerea în aplicare a excepției prevăzute în Directiva 2001/29/CE sau pe contracte de licență care vizează alte utilizări. De obicei, aceste dispoziții au fost elaborate ținând seama de necesitățile instituțiilor de învățământ și ale diferitelor niveluri de învățământ. Deși este esențial să se armonizeze domeniul de aplicare al noii excepții obligatorii sau limitări în ceea ce privește utilizările digitale și activitățile didactice transfrontaliere, modalitățile de punere în aplicare pot diferi de la un stat membru la altul în măsura în care nu împiedică aplicarea efectivă a excepției sau a limitării sau utilizările transfrontaliere. Acest lucru ar trebui să permită statelor membre să folosească drept punct de plecare dispozițiile existente la nivel național. Mai precis, statele membre ar putea decide să condiționeze aplicarea excepției sau a limitării, integral sau parțial, de disponibilitatea unor licențe adecvate, care să acopere cel puțin aceleași utilizări ca și cele autorizate în temeiul excepției. Acest mecanism ar permite, de exemplu, să se dea prioritate licențelor pentru materiale care sunt destinate în principal pieței educației. Pentru a evita ca acest mecanism să genereze insecuritate juridică sau sarcini administrative excesive pentru instituțiile de învățământ, statele membre care adoptă această abordare ar trebui să ia măsuri concrete pentru a se asigura că
  sistemele
  de acordare a licențelor ce permit utilizări digitale ale operelor sau ale altor obiecte protejate pentru ilustrare în scopuri didactice sunt ușor accesibile și că instituțiile de învățământ au cunoștință de existența unor astfel de sisteme de acordare a licențelor.

| (17) | Pentru a facilita utilizările educaționale ale operelor și ale altor obiecte protejate, într-o serie de state membre sunt în vigoare dispoziții diferite, bazate pe punerea în aplicare a excepției prevăzute în Directiva 2001/29/CE sau pe contracte de licență care vizează alte utilizări. De obicei, aceste dispoziții au fost elaborate ținând seama de necesitățile instituțiilor de învățământ și ale diferitelor niveluri de învățământ. Deși este esențial să se armonizeze domeniul de aplicare al noii excepții obligatorii sau limitări în ceea ce privește utilizările digitale și activitățile didactice transfrontaliere, modalitățile de punere în aplicare pot diferi de la un stat membru la altul în măsura în care nu împiedică aplicarea efectivă a excepției sau a limitării sau utilizările transfrontaliere. Acest lucru ar trebui să permită statelor membre să folosească drept punct de plecare dispozițiile existente la nivel național. Mai precis, statele membre ar putea decide să condiționeze aplicarea excepției sau a limitării, integral sau parțial, de disponibilitatea unor licențe adecvate.
  Aceste tipuri de licențe pot lua forma unor acorduri de licențe colective
  ,
  acorduri de licență colective extinse și licențe
  care
  sunt negociate colectiv precum „licențe generale”, pentru a evita ca instituțiile de învățământ
  să
  trebuiască să negocieze în mod individual cu titularii de drepturi. Aceste tipuri de licențe ar trebui să fie accesibile și să
  acopere cel puțin aceleași utilizări ca și cele autorizate în temeiul excepției. Acest mecanism ar permite, de exemplu, să se dea prioritate licențelor pentru materiale care sunt destinate în principal pieței educației
  sau pentru predarea în instituții de învățâmânt sau partituri muzicale
  . Pentru a evita ca acest mecanism să genereze insecuritate juridică sau sarcini administrative excesive pentru instituțiile de învățământ, statele membre care adoptă această abordare ar trebui să ia măsuri concrete pentru a se asigura că
  astfel
  de
  sisteme de
  acordare a licențelor ce permit utilizări digitale ale operelor sau ale altor obiecte protejate pentru ilustrare în scopuri didactice sunt ușor accesibile și că instituțiile de învățământ au cunoștință de existența unor astfel de sisteme de acordare a licențelor.
  Statele membre ar trebui să poată să prevadă sisteme care garantează că există o compensație echitabilă pentru titularii de drepturi pentru utilizările care fac obiectul acestor excepții sau limitări. Statele membre ar trebui încurajate să folosească sisteme care nu generează o sarcină administrativă, cum ar fi sistemele care prevăd plăți unice. |
| --- | --- |

(17)

Pentru a facilita utilizările educaționale ale operelor și ale altor obiecte protejate, într-o serie de state membre sunt în vigoare dispoziții diferite, bazate pe punerea în aplicare a excepției prevăzute în Directiva 2001/29/CE sau pe contracte de licență care vizează alte utilizări. De obicei, aceste dispoziții au fost elaborate ținând seama de necesitățile instituțiilor de învățământ și ale diferitelor niveluri de învățământ. Deși este esențial să se armonizeze domeniul de aplicare al noii excepții obligatorii sau limitări în ceea ce privește utilizările digitale și activitățile didactice transfrontaliere, modalitățile de punere în aplicare pot diferi de la un stat membru la altul în măsura în care nu împiedică aplicarea efectivă a excepției sau a limitării sau utilizările transfrontaliere. Acest lucru ar trebui să permită statelor membre să folosească drept punct de plecare dispozițiile existente la nivel național. Mai precis, statele membre ar putea decide să condiționeze aplicarea excepției sau a limitării, integral sau parțial, de disponibilitatea unor licențe adecvate.
  Aceste tipuri de licențe pot lua forma unor acorduri de licențe colective
  ,
  acorduri de licență colective extinse și licențe
  care
  sunt negociate colectiv precum „licențe generale”, pentru a evita ca instituțiile de învățământ
  să
  trebuiască să negocieze în mod individual cu titularii de drepturi. Aceste tipuri de licențe ar trebui să fie accesibile și să
  acopere cel puțin aceleași utilizări ca și cele autorizate în temeiul excepției. Acest mecanism ar permite, de exemplu, să se dea prioritate licențelor pentru materiale care sunt destinate în principal pieței educației
  sau pentru predarea în instituții de învățâmânt sau partituri muzicale
  . Pentru a evita ca acest mecanism să genereze insecuritate juridică sau sarcini administrative excesive pentru instituțiile de învățământ, statele membre care adoptă această abordare ar trebui să ia măsuri concrete pentru a se asigura că
  astfel
  de
  sisteme de
  acordare a licențelor ce permit utilizări digitale ale operelor sau ale altor obiecte protejate pentru ilustrare în scopuri didactice sunt ușor accesibile și că instituțiile de învățământ au cunoștință de existența unor astfel de sisteme de acordare a licențelor.
  Statele membre ar trebui să poată să prevadă sisteme care garantează că există o compensație echitabilă pentru titularii de drepturi pentru utilizările care fac obiectul acestor excepții sau limitări. Statele membre ar trebui încurajate să folosească sisteme care nu generează o sarcină administrativă, cum ar fi sistemele care prevăd plăți unice.

Amendamentul 14

Propunere de directivă

Considerentul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (17a) | Pentru a asigura securitate juridică atunci când un stat membru decide să supună aplicarea excepției condiției de disponibilitate a licențelor adecvate, este necesar să se specifice condițiile în care o instituție de învățământ poate utiliza opere sau alte obiecte protejate în baza excepției respective și, dimpotrivă, situațiile în care ar trebui să acționeze în temeiul unui sistem de acordare a licenței. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(17a)

Pentru a asigura securitate juridică atunci când un stat membru decide să supună aplicarea excepției condiției de disponibilitate a licențelor adecvate, este necesar să se specifice condițiile în care o instituție de învățământ poate utiliza opere sau alte obiecte protejate în baza excepției respective și, dimpotrivă, situațiile în care ar trebui să acționeze în temeiul unui sistem de acordare a licenței.

Amendamentul 15

Propunere de directivă

Considerentul 18

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (18) | Un act de conservare poate
  necesita
  reproducerea unei opere sau a unui alt obiect protejat din colecția unei instituții de patrimoniu cultural și, prin urmare, autorizarea
  în acest scop
  de către titularii de drepturi în cauză. Instituțiile de patrimoniu cultural s-au angajat să își conserve colecțiile pentru generațiile viitoare. Tehnologiile digitale oferă noi modalități de conservare a patrimoniului conținut în aceste colecții, dar creează și noi provocări. Având în vedere aceste noi provocări, este necesar să se adapteze cadrul juridic actual prin prevederea unei excepții obligatorii de la dreptul de reproducere, pentru a permite actele de conservare respective. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(18)

Un act de conservare poate
  necesita
  reproducerea unei opere sau a unui alt obiect protejat din colecția unei instituții de patrimoniu cultural și, prin urmare, autorizarea
  în acest scop
  de către titularii de drepturi în cauză. Instituțiile de patrimoniu cultural s-au angajat să își conserve colecțiile pentru generațiile viitoare. Tehnologiile digitale oferă noi modalități de conservare a patrimoniului conținut în aceste colecții, dar creează și noi provocări. Având în vedere aceste noi provocări, este necesar să se adapteze cadrul juridic actual prin prevederea unei excepții obligatorii de la dreptul de reproducere, pentru a permite actele de conservare respective.

| (18) | Un act de conservare
  a unei opere sau a unui alt obiect protejat din colecția unei instituții de patrimoniu cultural
  poate
  impune
  reproducerea și, prin urmare,
  cere
  autorizarea de către titularii de drepturi în cauză. Instituțiile de patrimoniu cultural s-au angajat să își conserve colecțiile pentru generațiile viitoare. Tehnologiile digitale oferă noi modalități de conservare a patrimoniului conținut în aceste colecții, dar creează și noi provocări. Având în vedere aceste noi provocări, este necesar să se adapteze cadrul juridic actual prin prevederea unei excepții obligatorii de la dreptul de reproducere, pentru a permite actele de conservare respective
  de către astfel de instituții
  . |
| --- | --- |

(18)

Un act de conservare
  a unei opere sau a unui alt obiect protejat din colecția unei instituții de patrimoniu cultural
  poate
  impune
  reproducerea și, prin urmare,
  cere
  autorizarea de către titularii de drepturi în cauză. Instituțiile de patrimoniu cultural s-au angajat să își conserve colecțiile pentru generațiile viitoare. Tehnologiile digitale oferă noi modalități de conservare a patrimoniului conținut în aceste colecții, dar creează și noi provocări. Având în vedere aceste noi provocări, este necesar să se adapteze cadrul juridic actual prin prevederea unei excepții obligatorii de la dreptul de reproducere, pentru a permite actele de conservare respective
  de către astfel de instituții
  .

Amendamentul 16

Propunere de directivă

Considerentul 19

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (19) | Modurile diferite în care statele membre abordează actele de conservare
  realizate de către instituțiile de patrimoniu cultural
  îngreunează cooperarea transfrontalieră
  și
  schimbul de mijloace de conservare de către instituțiile de patrimoniu cultural în cadrul pieței interne, ceea ce duce la o utilizare ineficientă a resurselor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(19)

Modurile diferite în care statele membre abordează actele de conservare
  realizate de către instituțiile de patrimoniu cultural
  îngreunează cooperarea transfrontalieră
  și
  schimbul de mijloace de conservare de către instituțiile de patrimoniu cultural în cadrul pieței interne, ceea ce duce la o utilizare ineficientă a resurselor.

| (19) | Modurile diferite în care statele membre abordează actele de
  reproducere în scopuri de
  conservare îngreunează cooperarea transfrontalieră, schimbul de mijloace de conservare
  și crearea unor rețele
  de
  conservare transfrontaliere de
  către instituțiile de patrimoniu cultural în cadrul pieței interne, ceea ce duce la o utilizare ineficientă a resurselor.
  Acest lucru poate avea consecințe negative asupra conservării patrimoniului cultural. |
| --- | --- |

(19)

Modurile diferite în care statele membre abordează actele de
  reproducere în scopuri de
  conservare îngreunează cooperarea transfrontalieră, schimbul de mijloace de conservare
  și crearea unor rețele
  de
  conservare transfrontaliere de
  către instituțiile de patrimoniu cultural în cadrul pieței interne, ceea ce duce la o utilizare ineficientă a resurselor.
  Acest lucru poate avea consecințe negative asupra conservării patrimoniului cultural.

Amendamentul 17

Propunere de directivă

Considerentul 20

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (20) | Prin urmare, statele membre ar trebui să fie obligate să prevadă o excepție care să permită instituțiilor de patrimoniu cultural să reproducă opere și alte obiecte din colecțiile lor permanente în scopul conservării,
  de exemplu
  pentru a rezolva problema uzurii tehnologice sau a degradării suporturilor inițiale. O astfel de excepție ar trebui să permită realizarea de copii cu ajutorul instrumentelor, mijloacelor sau tehnologiilor de conservare adecvate, în numărul necesar
  și
  în orice moment pe durata de viață a unei opere sau a unui alt obiect protejat în măsura necesară pentru a realiza o copie exclusiv în scopul conservării. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(20)

Prin urmare, statele membre ar trebui să fie obligate să prevadă o excepție care să permită instituțiilor de patrimoniu cultural să reproducă opere și alte obiecte din colecțiile lor permanente în scopul conservării,
  de exemplu
  pentru a rezolva problema uzurii tehnologice sau a degradării suporturilor inițiale. O astfel de excepție ar trebui să permită realizarea de copii cu ajutorul instrumentelor, mijloacelor sau tehnologiilor de conservare adecvate, în numărul necesar
  și
  în orice moment pe durata de viață a unei opere sau a unui alt obiect protejat în măsura necesară pentru a realiza o copie exclusiv în scopul conservării.

| (20) | Prin urmare, statele membre ar trebui să fie obligate să prevadă o excepție care să permită instituțiilor de patrimoniu cultural să reproducă opere și alte obiecte din colecțiile lor permanente în scopul conservării, pentru a rezolva problema uzurii tehnologice sau a degradării suporturilor inițiale
  sau pentru a asigura operele
  . O astfel de excepție ar trebui să permită realizarea de copii cu ajutorul instrumentelor, mijloacelor sau tehnologiilor de conservare adecvate, în
  orice format sau mediu, în
  numărul necesar, în orice moment pe durata de viață a unei opere sau a unui alt obiect protejat
  și
  în măsura necesară pentru a realiza o copie exclusiv în scopul conservării.
  Arhivele organizațiilor de cercetare sau ale organismelor de radiodifuziune aflate în serviciu public ar trebui să fie considerate instituții de patrimoniu cultural și, prin urmare, beneficiare ale acestei excepții. În scopul acestei excepții, statele membre ar trebui să poată menține dispoziții prin care galeriile accesibile publicului să fie tratate ca muzee. |
| --- | --- |

(20)

Prin urmare, statele membre ar trebui să fie obligate să prevadă o excepție care să permită instituțiilor de patrimoniu cultural să reproducă opere și alte obiecte din colecțiile lor permanente în scopul conservării, pentru a rezolva problema uzurii tehnologice sau a degradării suporturilor inițiale
  sau pentru a asigura operele
  . O astfel de excepție ar trebui să permită realizarea de copii cu ajutorul instrumentelor, mijloacelor sau tehnologiilor de conservare adecvate, în
  orice format sau mediu, în
  numărul necesar, în orice moment pe durata de viață a unei opere sau a unui alt obiect protejat
  și
  în măsura necesară pentru a realiza o copie exclusiv în scopul conservării.
  Arhivele organizațiilor de cercetare sau ale organismelor de radiodifuziune aflate în serviciu public ar trebui să fie considerate instituții de patrimoniu cultural și, prin urmare, beneficiare ale acestei excepții. În scopul acestei excepții, statele membre ar trebui să poată menține dispoziții prin care galeriile accesibile publicului să fie tratate ca muzee.

Amendamentul 18

Propunere de directivă

Considerentul 21

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (21) | În sensul prezentei directive, ar trebui să se considere că operele și alte obiecte protejate se află în colecția permanentă a unei instituții de patrimoniu cultural atunci când
  aceasta are copii
  în proprietate sau în păstrare
  permanent
  , de exemplu ca urmare a unui transfer de proprietate sau a unui contract de licență. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21)

În sensul prezentei directive, ar trebui să se considere că operele și alte obiecte protejate se află în colecția permanentă a unei instituții de patrimoniu cultural atunci când
  aceasta are copii
  în proprietate sau în păstrare
  permanent
  , de exemplu ca urmare a unui transfer de proprietate sau a unui contract de licență.

| (21) | În sensul prezentei directive, ar trebui să se considere că operele și alte obiecte protejate se află în colecția permanentă a unei instituții de patrimoniu cultural atunci când
  organizațiile respective au
  în proprietate sau în păstrare
  permanentă copii ale acestor opere sau ale altor obiecte protejate
  , de exemplu ca urmare a unui transfer de proprietate sau a unui contract de licență,
  a unui depozit legal sau a unui împrumut pe termen lung
  .
  Operele sau alte obiecte protejate pe care le accesează instituțiile de patrimoniu cultural prin intermediul serverului unei părți terțe nu sunt considerate ca făcând parte permanentă din colecțiile lor. |
| --- | --- |

(21)

În sensul prezentei directive, ar trebui să se considere că operele și alte obiecte protejate se află în colecția permanentă a unei instituții de patrimoniu cultural atunci când
  organizațiile respective au
  în proprietate sau în păstrare
  permanentă copii ale acestor opere sau ale altor obiecte protejate
  , de exemplu ca urmare a unui transfer de proprietate sau a unui contract de licență,
  a unui depozit legal sau a unui împrumut pe termen lung
  .
  Operele sau alte obiecte protejate pe care le accesează instituțiile de patrimoniu cultural prin intermediul serverului unei părți terțe nu sunt considerate ca făcând parte permanentă din colecțiile lor.

Amendamentul 19

Propunere de directivă

Considerentul 21 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (21a) | Ca urmare a evoluțiilor tehnologice, au apărut servicii ale societății informaționale care permit utilizatorilor lor să încarce sau să pună la dispoziție conținuturi sub diverse forme și în scopuri diverse, inclusiv pentru a ilustra o idee, critica, parodia sau pastișa. Aceste conținuturi pot include extrase scurte din opere sau din alte obiecte protejate preexistente, modificate, combinate sau prelucrate probabil de către acești utilizatori. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21a)

Ca urmare a evoluțiilor tehnologice, au apărut servicii ale societății informaționale care permit utilizatorilor lor să încarce sau să pună la dispoziție conținuturi sub diverse forme și în scopuri diverse, inclusiv pentru a ilustra o idee, critica, parodia sau pastișa. Aceste conținuturi pot include extrase scurte din opere sau din alte obiecte protejate preexistente, modificate, combinate sau prelucrate probabil de către acești utilizatori.

Amendamentul 20

Propunere de directivă

Considerentul 21 b (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (21b) | În pofida unei suprapuneri cu excepțiile sau cu limitările existente, cum ar fi citarea sau parodia, nu tot conținutul încărcat sau pus la dispoziție de către utilizator, care include în mod rezonabil extrase din opere sau din alte obiecte protejate, intră sub incidența articolului 5 din Directiva 2001/29/CE. Acest lucru creează insecuritate juridică atât pentru utilizatori cât și pentru titularii drepturilor. Prin urmare, ar trebui să se prevadă o nouă excepție specifică, care să permită utilizările legitime ale extraselor din opere sau din alte obiecte protejate preexistente în conținuturile încărcate sau puse la dispoziție de către utilizatori. În cazul în care conținutul încărcat sau pus la dispoziție de către un utilizator implică utilizarea limitată și proporțională în scopuri legitime a unui citat sau a unui fragment dintr-o operă sau din alt obiect protejat, o astfel de utilizare ar trebui să fie protejată în temeiul excepției prevăzute de prezenta directivă. Excepția respectivă ar trebui să se aplice doar în anumite cazuri speciale care nu aduc atingere exploatării normale a operei sau a altor obiecte protejate în cauză și care nu aduc în mod nejustificat atingere intereselor legitime ale titularului drepturilor de autor. Pentru a evalua un astfel de prejudiciu, este esențial să se analizeze gradul de originalitate a conținutului în cauză, lungimea/amploarea citatului sau a fragmentului utilizat, caracterul profesional al conținutului în cauză sau amploarea prejudiciului de natură economică, dacă este cazul, fără a aduce atingere, însă, exercitării legitime a excepției. Această excepție nu ar trebui să aducă atingere drepturilor morale ale autorilor operei sau altor obiecte protejate. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21b)

În pofida unei suprapuneri cu excepțiile sau cu limitările existente, cum ar fi citarea sau parodia, nu tot conținutul încărcat sau pus la dispoziție de către utilizator, care include în mod rezonabil extrase din opere sau din alte obiecte protejate, intră sub incidența articolului 5 din Directiva 2001/29/CE. Acest lucru creează insecuritate juridică atât pentru utilizatori cât și pentru titularii drepturilor. Prin urmare, ar trebui să se prevadă o nouă excepție specifică, care să permită utilizările legitime ale extraselor din opere sau din alte obiecte protejate preexistente în conținuturile încărcate sau puse la dispoziție de către utilizatori. În cazul în care conținutul încărcat sau pus la dispoziție de către un utilizator implică utilizarea limitată și proporțională în scopuri legitime a unui citat sau a unui fragment dintr-o operă sau din alt obiect protejat, o astfel de utilizare ar trebui să fie protejată în temeiul excepției prevăzute de prezenta directivă. Excepția respectivă ar trebui să se aplice doar în anumite cazuri speciale care nu aduc atingere exploatării normale a operei sau a altor obiecte protejate în cauză și care nu aduc în mod nejustificat atingere intereselor legitime ale titularului drepturilor de autor. Pentru a evalua un astfel de prejudiciu, este esențial să se analizeze gradul de originalitate a conținutului în cauză, lungimea/amploarea citatului sau a fragmentului utilizat, caracterul profesional al conținutului în cauză sau amploarea prejudiciului de natură economică, dacă este cazul, fără a aduce atingere, însă, exercitării legitime a excepției. Această excepție nu ar trebui să aducă atingere drepturilor morale ale autorilor operei sau altor obiecte protejate.

Amendamentul 21

Propunere de directivă

Considerentul 21 c (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (21c) | Furnizorii de servicii ai societății informaționale care intră în domeniul de aplicare al articolul 13 din prezenta directivă nu ar trebui să poată invoca în beneficiul lor excepția vizând utilizarea de extrase din opere preexistente, prevăzută în prezenta directivă, pentru folosirea de citate sau de extrase din opere sau din alte obiecte protejate în conținutul încărcat sau pus la dispoziție de către utilizatori pentru aceste servicii ale societății informaționale, pentru a reduce domeniul de aplicare a obligațiilor care le revin în temeiul articolul 13 din prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(21c)

Furnizorii de servicii ai societății informaționale care intră în domeniul de aplicare al articolul 13 din prezenta directivă nu ar trebui să poată invoca în beneficiul lor excepția vizând utilizarea de extrase din opere preexistente, prevăzută în prezenta directivă, pentru folosirea de citate sau de extrase din opere sau din alte obiecte protejate în conținutul încărcat sau pus la dispoziție de către utilizatori pentru aceste servicii ale societății informaționale, pentru a reduce domeniul de aplicare a obligațiilor care le revin în temeiul articolul 13 din prezenta directivă.

Amendamentul 22

Propunere de directivă

Considerentul 22

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (22) | Instituțiile de patrimoniu cultural ar trebui să beneficieze de un cadru clar privind digitalizarea și difuzarea, inclusiv la nivel transfrontalier, a operelor sau a altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial. Cu toate acestea, caracteristicile colecțiilor de opere aflate în afara circuitului comercial pot face extrem de dificilă obținerea consimțământului prealabil al titularilor de drepturi individuali. Acest lucru poate fi cauzat, de exemplu, de vechimea operelor sau a altor obiecte protejate, de valoarea lor comercială limitată sau de faptul că acestea nu au fost niciodată destinate utilizării în scop comercial. Prin urmare, este necesar să se prevadă măsuri pentru a facilita
  acordarea de licențe privind drepturile asupra
  operelor aflate în afara circuitului comercial care fac parte din colecțiile instituțiilor patrimoniului cultural și, astfel, să se permită încheierea de contracte cu efect transfrontalier în cadrul pieței interne. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22)

Instituțiile de patrimoniu cultural ar trebui să beneficieze de un cadru clar privind digitalizarea și difuzarea, inclusiv la nivel transfrontalier, a operelor sau a altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial. Cu toate acestea, caracteristicile colecțiilor de opere aflate în afara circuitului comercial pot face extrem de dificilă obținerea consimțământului prealabil al titularilor de drepturi individuali. Acest lucru poate fi cauzat, de exemplu, de vechimea operelor sau a altor obiecte protejate, de valoarea lor comercială limitată sau de faptul că acestea nu au fost niciodată destinate utilizării în scop comercial. Prin urmare, este necesar să se prevadă măsuri pentru a facilita
  acordarea de licențe privind drepturile asupra
  operelor aflate în afara circuitului comercial care fac parte din colecțiile instituțiilor patrimoniului cultural și, astfel, să se permită încheierea de contracte cu efect transfrontalier în cadrul pieței interne.

| (22) | Instituțiile de patrimoniu cultural ar trebui să beneficieze de un cadru clar privind digitalizarea și difuzarea, inclusiv la nivel transfrontalier, a operelor sau a altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial. Cu toate acestea, caracteristicile colecțiilor de opere aflate în afara circuitului comercial pot face extrem de dificilă obținerea consimțământului prealabil al titularilor de drepturi individuali. Acest lucru poate fi cauzat, de exemplu, de vechimea operelor sau a altor obiecte protejate, de valoarea lor comercială limitată sau de faptul că acestea nu au fost niciodată destinate utilizării în scop comercial
  sau nu au fost niciodată comercializate
  . Prin urmare, este necesar să se prevadă măsuri pentru a facilita
  utilizarea online a
  operelor aflate în afara circuitului comercial care fac parte din colecțiile instituțiilor patrimoniului cultural și, astfel, să se permită încheierea de contracte cu efect transfrontalier în cadrul pieței interne. |
| --- | --- |

(22)

Instituțiile de patrimoniu cultural ar trebui să beneficieze de un cadru clar privind digitalizarea și difuzarea, inclusiv la nivel transfrontalier, a operelor sau a altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial. Cu toate acestea, caracteristicile colecțiilor de opere aflate în afara circuitului comercial pot face extrem de dificilă obținerea consimțământului prealabil al titularilor de drepturi individuali. Acest lucru poate fi cauzat, de exemplu, de vechimea operelor sau a altor obiecte protejate, de valoarea lor comercială limitată sau de faptul că acestea nu au fost niciodată destinate utilizării în scop comercial
  sau nu au fost niciodată comercializate
  . Prin urmare, este necesar să se prevadă măsuri pentru a facilita
  utilizarea online a
  operelor aflate în afara circuitului comercial care fac parte din colecțiile instituțiilor patrimoniului cultural și, astfel, să se permită încheierea de contracte cu efect transfrontalier în cadrul pieței interne.

Amendamentul 23

Propunere de directivă

Considerentul 22 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (22a) | Mai multe state membre au adoptat deja regimuri de acordare de licențe colective extinse, mandate legale sau prezumții juridice care facilitează acordarea de licențe pentru operele aflate în afara circuitului comercial. Cu toate acestea, având în vedere diversitatea operelor și a altor obiecte protejate din colecțiile instituțiilor de patrimoniu cultural, precum și variația între practicile de gestionare colectivă între statele membre și sectoarele de producție culturală, aceste măsuri nu pot oferi o soluție universală, de exemplu, pentru că nu există nicio practică de gestionare colectivă pentru un anumit tip de opere sau de obiecte protejate. În aceste cazuri specifice, este necesar, așadar, să se permită instituțiilor de patrimoniu cultural să pună la dispoziție online operele aflate în afara circuitului comercial deținute în colecțiile permanente, în temeiul unei excepții la dreptul de autor și drepturile conexe. Deși este esențial să se armonizeze domeniul de aplicare al noii excepții obligatorii pentru a permite utilizările transfrontaliere ale operelor aflate în afara circuitului comercial, statelor membre ar trebui să li se permită, totuși, să folosească sau să continue să folosească acordurile de acordare a licențelor colective extinse încheiate cu instituțiile de patrimoniu cultural la nivel național, pentru categoriile de opere care sunt permanent în colecțiile instituțiilor de patrimoniu cultural. Lipsa unui acord privind condițiile de licență nu ar trebui interpretată ca o lipsă de disponibilitate a soluțiilor bazate pe licențe. Toate utilizările în temeiul acestei excepții ar trebui să facă obiectul acelorași cerințe de retragere și publicitate precum utilizările autorizate printr-un mecanism de acordare de licențe. Pentru a se asigura că excepția se aplică numai atunci când sunt îndeplinite anumite condiții și pentru a garanta certitudinea juridică, statele membre ar trebui să hotărască, în consultare cu titularii de drepturi, cu organismele de gestiune colectivă și cu organizațiile de patrimoniu cultural și la intervale corespunzătoare de timp, pentru ce sectoare și ce tipuri de opere nu sunt disponibile soluții adecvate bazate pe licențe, iar în acest caz ar trebui să se aplice excepția. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(22a)

Mai multe state membre au adoptat deja regimuri de acordare de licențe colective extinse, mandate legale sau prezumții juridice care facilitează acordarea de licențe pentru operele aflate în afara circuitului comercial. Cu toate acestea, având în vedere diversitatea operelor și a altor obiecte protejate din colecțiile instituțiilor de patrimoniu cultural, precum și variația între practicile de gestionare colectivă între statele membre și sectoarele de producție culturală, aceste măsuri nu pot oferi o soluție universală, de exemplu, pentru că nu există nicio practică de gestionare colectivă pentru un anumit tip de opere sau de obiecte protejate. În aceste cazuri specifice, este necesar, așadar, să se permită instituțiilor de patrimoniu cultural să pună la dispoziție online operele aflate în afara circuitului comercial deținute în colecțiile permanente, în temeiul unei excepții la dreptul de autor și drepturile conexe. Deși este esențial să se armonizeze domeniul de aplicare al noii excepții obligatorii pentru a permite utilizările transfrontaliere ale operelor aflate în afara circuitului comercial, statelor membre ar trebui să li se permită, totuși, să folosească sau să continue să folosească acordurile de acordare a licențelor colective extinse încheiate cu instituțiile de patrimoniu cultural la nivel național, pentru categoriile de opere care sunt permanent în colecțiile instituțiilor de patrimoniu cultural. Lipsa unui acord privind condițiile de licență nu ar trebui interpretată ca o lipsă de disponibilitate a soluțiilor bazate pe licențe. Toate utilizările în temeiul acestei excepții ar trebui să facă obiectul acelorași cerințe de retragere și publicitate precum utilizările autorizate printr-un mecanism de acordare de licențe. Pentru a se asigura că excepția se aplică numai atunci când sunt îndeplinite anumite condiții și pentru a garanta certitudinea juridică, statele membre ar trebui să hotărască, în consultare cu titularii de drepturi, cu organismele de gestiune colectivă și cu organizațiile de patrimoniu cultural și la intervale corespunzătoare de timp, pentru ce sectoare și ce tipuri de opere nu sunt disponibile soluții adecvate bazate pe licențe, iar în acest caz ar trebui să se aplice excepția.

Amendamentul 24

Propunere de directivă

Considerentul 23

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (23) | Statele membre ar trebui, în cadrul prevăzut în prezenta directivă, să dispună de flexibilitate la alegerea tipului specific de mecanism care să permită ca licențele pentru operele aflate în afara circuitului comercial să vizeze și drepturile titularilor de drepturi care nu sunt reprezentați de organismul de gestiune colectivă, în conformitate cu tradițiile, practicile sau circumstanțele lor juridice. Astfel de mecanisme pot include acordarea de licențe colective extinse și prezumțiile de reprezentare. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(23)

Statele membre ar trebui, în cadrul prevăzut în prezenta directivă, să dispună de flexibilitate la alegerea tipului specific de mecanism care să permită ca licențele pentru operele aflate în afara circuitului comercial să vizeze și drepturile titularilor de drepturi care nu sunt reprezentați de organismul de gestiune colectivă, în conformitate cu tradițiile, practicile sau circumstanțele lor juridice. Astfel de mecanisme pot include acordarea de licențe colective extinse și prezumțiile de reprezentare.

| (23) | Statele membre ar trebui, în cadrul prevăzut în prezenta directivă, să dispună de flexibilitate la alegerea tipului specific de mecanism care să permită ca licențele pentru operele aflate în afara circuitului comercial să vizeze și drepturile titularilor de drepturi care nu sunt reprezentați de organismul de gestiune colectivă
  relevant
  , în conformitate cu tradițiile, practicile sau circumstanțele lor juridice. Astfel de mecanisme pot include acordarea de licențe colective extinse și prezumțiile de reprezentare. |
| --- | --- |

(23)

Statele membre ar trebui, în cadrul prevăzut în prezenta directivă, să dispună de flexibilitate la alegerea tipului specific de mecanism care să permită ca licențele pentru operele aflate în afara circuitului comercial să vizeze și drepturile titularilor de drepturi care nu sunt reprezentați de organismul de gestiune colectivă
  relevant
  , în conformitate cu tradițiile, practicile sau circumstanțele lor juridice. Astfel de mecanisme pot include acordarea de licențe colective extinse și prezumțiile de reprezentare.

Amendamentul 25

Propunere de directivă

Considerentul 24

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (24) | În scopul aplicării acestor mecanisme de acordare a licențelor, este important să existe un sistem riguros și performant de gestiune colectivă. Acest sistem cuprinde în special norme de bună guvernanță, transparență și raportare, precum și repartizarea și plata cu regularitate, cu diligență și cu exactitate a sumelor datorate fiecărui titular de drepturi, astfel cum se prevede în Directiva 2014/26/UE. Ar trebui să fie disponibile garanții suplimentare adecvate pentru toți titularii de drepturi, care ar trebui să aibă posibilitatea de a exclude aplicarea unor astfel de mecanisme în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate. Condițiile aferente acestor mecanisme nu ar trebui să aducă atingere relevanței lor practice pentru instituțiile de patrimoniu cultural. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(24)

În scopul aplicării acestor mecanisme de acordare a licențelor, este important să existe un sistem riguros și performant de gestiune colectivă. Acest sistem cuprinde în special norme de bună guvernanță, transparență și raportare, precum și repartizarea și plata cu regularitate, cu diligență și cu exactitate a sumelor datorate fiecărui titular de drepturi, astfel cum se prevede în Directiva 2014/26/UE. Ar trebui să fie disponibile garanții suplimentare adecvate pentru toți titularii de drepturi, care ar trebui să aibă posibilitatea de a exclude aplicarea unor astfel de mecanisme în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate. Condițiile aferente acestor mecanisme nu ar trebui să aducă atingere relevanței lor practice pentru instituțiile de patrimoniu cultural.

| (24) | În scopul aplicării acestor mecanisme de acordare a licențelor, este important să existe un sistem riguros și performant de gestiune colectivă
  și acesta ar trebui să fie încurajat de statele membre
  . Acest sistem cuprinde în special norme de bună guvernanță, transparență și raportare, precum și repartizarea și plata cu regularitate, cu diligență și cu exactitate a sumelor datorate fiecărui titular de drepturi, astfel cum se prevede în Directiva 2014/26/UE. Ar trebui să fie disponibile garanții suplimentare adecvate pentru toți titularii de drepturi, care ar trebui să aibă posibilitatea de a exclude aplicarea unor astfel de mecanisme
  de acordare a licențelor sau a acestor excepții
  în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate. Condițiile aferente acestor mecanisme nu ar trebui să aducă atingere relevanței lor practice pentru instituțiile de patrimoniu cultural. |
| --- | --- |

(24)

În scopul aplicării acestor mecanisme de acordare a licențelor, este important să existe un sistem riguros și performant de gestiune colectivă
  și acesta ar trebui să fie încurajat de statele membre
  . Acest sistem cuprinde în special norme de bună guvernanță, transparență și raportare, precum și repartizarea și plata cu regularitate, cu diligență și cu exactitate a sumelor datorate fiecărui titular de drepturi, astfel cum se prevede în Directiva 2014/26/UE. Ar trebui să fie disponibile garanții suplimentare adecvate pentru toți titularii de drepturi, care ar trebui să aibă posibilitatea de a exclude aplicarea unor astfel de mecanisme
  de acordare a licențelor sau a acestor excepții
  în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate. Condițiile aferente acestor mecanisme nu ar trebui să aducă atingere relevanței lor practice pentru instituțiile de patrimoniu cultural.

Amendamentul 26

Propunere de directivă

Considerentul 25

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (25) | Având în vedere diversitatea operelor și a altor obiecte protejate din colecțiile instituțiilor de patrimoniu cultural, este important ca mecanismele de acordare a licențelor introduse prin prezenta directivă să fie disponibile și să poată fi utilizate în practică pentru diferite tipuri de opere și de alte obiecte protejate, inclusiv fotografii, înregistrări sonore și opere audiovizuale. Pentru a reflecta particularitățile diferitelor categorii de opere și de alte obiecte protejate în ceea ce privește modurile de publicare și de distribuție și pentru a facilita utilizarea
  acestor mecanisme
  , ar putea fi necesar ca statele membre să stabilească cerințe și proceduri specifice pentru aplicarea practică a respectivelor mecanisme de acordare a licențelor. Este oportun ca statele membre să consulte titularii de drepturi,
  utilizatorii
  și organismele de gestiune colectivă în această privință. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(25)

Având în vedere diversitatea operelor și a altor obiecte protejate din colecțiile instituțiilor de patrimoniu cultural, este important ca mecanismele de acordare a licențelor introduse prin prezenta directivă să fie disponibile și să poată fi utilizate în practică pentru diferite tipuri de opere și de alte obiecte protejate, inclusiv fotografii, înregistrări sonore și opere audiovizuale. Pentru a reflecta particularitățile diferitelor categorii de opere și de alte obiecte protejate în ceea ce privește modurile de publicare și de distribuție și pentru a facilita utilizarea
  acestor mecanisme
  , ar putea fi necesar ca statele membre să stabilească cerințe și proceduri specifice pentru aplicarea practică a respectivelor mecanisme de acordare a licențelor. Este oportun ca statele membre să consulte titularii de drepturi,
  utilizatorii
  și organismele de gestiune colectivă în această privință.

| (25) | Având în vedere diversitatea operelor și a altor obiecte protejate din colecțiile instituțiilor de patrimoniu cultural, este important ca mecanismele de acordare a licențelor introduse prin prezenta directivă să fie disponibile și să poată fi utilizate în practică pentru diferite tipuri de opere și de alte obiecte protejate, inclusiv fotografii, înregistrări sonore și opere audiovizuale. Pentru a reflecta particularitățile diferitelor categorii de opere și de alte obiecte protejate în ceea ce privește modurile de publicare și de distribuție și pentru a facilita utilizarea
  soluțiilor referitoare la folosirea operelor aflate în afara circuitului comercial introdusă de prezenta directivă
  , ar putea fi necesar ca statele membre să stabilească cerințe și proceduri specifice pentru aplicarea practică a respectivelor mecanisme de acordare a licențelor. Este oportun ca statele membre să consulte titularii de drepturi,
  instituțiile de patrimoniu cultural
  și organismele de gestiune colectivă în această privință. |
| --- | --- |

(25)

Având în vedere diversitatea operelor și a altor obiecte protejate din colecțiile instituțiilor de patrimoniu cultural, este important ca mecanismele de acordare a licențelor introduse prin prezenta directivă să fie disponibile și să poată fi utilizate în practică pentru diferite tipuri de opere și de alte obiecte protejate, inclusiv fotografii, înregistrări sonore și opere audiovizuale. Pentru a reflecta particularitățile diferitelor categorii de opere și de alte obiecte protejate în ceea ce privește modurile de publicare și de distribuție și pentru a facilita utilizarea
  soluțiilor referitoare la folosirea operelor aflate în afara circuitului comercial introdusă de prezenta directivă
  , ar putea fi necesar ca statele membre să stabilească cerințe și proceduri specifice pentru aplicarea practică a respectivelor mecanisme de acordare a licențelor. Este oportun ca statele membre să consulte titularii de drepturi,
  instituțiile de patrimoniu cultural
  și organismele de gestiune colectivă în această privință.

Amendamentul 27

Propunere de directivă

Considerentul 26

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (26) | Din motive de curtoazie internațională, mecanismele de acordare a licențelor
  în vederea digitalizării și difuzării
  operelor aflate în afara circuitului comercial, care sunt prevăzute de prezenta directivă, nu ar trebui să se aplice operelor sau altor obiecte protejate care sunt publicate pentru prima dată sau, în absența publicării, difuzate pentru prima dată într-o țară terță și nici, în cazul operelor cinematografice ori audiovizuale, operelor al căror producător își are sediul sau reședința obișnuită într-o țară terță. Aceste mecanisme ar trebui să nu se aplice nici operelor sau altor obiecte protejate ale resortisanților țărilor terțe, cu excepția cazului în care respectivele opere sau alte obiecte protejate sunt publicate pentru prima dată sau, în absența publicării, sunt difuzate pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, și nici, în cazul operelor cinematografice ori audiovizuale, operelor al căror producător își are sediul sau reședința obișnuită într-un stat membru. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(26)

Din motive de curtoazie internațională, mecanismele de acordare a licențelor
  în vederea digitalizării și difuzării
  operelor aflate în afara circuitului comercial, care sunt prevăzute de prezenta directivă, nu ar trebui să se aplice operelor sau altor obiecte protejate care sunt publicate pentru prima dată sau, în absența publicării, difuzate pentru prima dată într-o țară terță și nici, în cazul operelor cinematografice ori audiovizuale, operelor al căror producător își are sediul sau reședința obișnuită într-o țară terță. Aceste mecanisme ar trebui să nu se aplice nici operelor sau altor obiecte protejate ale resortisanților țărilor terțe, cu excepția cazului în care respectivele opere sau alte obiecte protejate sunt publicate pentru prima dată sau, în absența publicării, sunt difuzate pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, și nici, în cazul operelor cinematografice ori audiovizuale, operelor al căror producător își are sediul sau reședința obișnuită într-un stat membru.

| (26) | Din motive de curtoazie internațională, mecanismele de acordare a licențelor
  și excepția privind digitalizarea și difuzarea
  operelor aflate în afara circuitului comercial, care sunt prevăzute de prezenta directivă, nu ar trebui să se aplice operelor sau altor obiecte protejate care sunt publicate pentru prima dată sau, în absența publicării, difuzate pentru prima dată într-o țară terță și nici, în cazul operelor cinematografice ori audiovizuale, operelor al căror producător își are sediul sau reședința obișnuită într-o țară terță. Aceste mecanisme ar trebui să nu se aplice nici operelor sau altor obiecte protejate ale resortisanților țărilor terțe, cu excepția cazului în care respectivele opere sau alte obiecte protejate sunt publicate pentru prima dată sau, în absența publicării, sunt difuzate pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, și nici, în cazul operelor cinematografice ori audiovizuale, operelor al căror producător își are sediul sau reședința obișnuită într-un stat membru. |
| --- | --- |

(26)

Din motive de curtoazie internațională, mecanismele de acordare a licențelor
  și excepția privind digitalizarea și difuzarea
  operelor aflate în afara circuitului comercial, care sunt prevăzute de prezenta directivă, nu ar trebui să se aplice operelor sau altor obiecte protejate care sunt publicate pentru prima dată sau, în absența publicării, difuzate pentru prima dată într-o țară terță și nici, în cazul operelor cinematografice ori audiovizuale, operelor al căror producător își are sediul sau reședința obișnuită într-o țară terță. Aceste mecanisme ar trebui să nu se aplice nici operelor sau altor obiecte protejate ale resortisanților țărilor terțe, cu excepția cazului în care respectivele opere sau alte obiecte protejate sunt publicate pentru prima dată sau, în absența publicării, sunt difuzate pentru prima dată pe teritoriul unui stat membru, și nici, în cazul operelor cinematografice ori audiovizuale, operelor al căror producător își are sediul sau reședința obișnuită într-un stat membru.

Amendamentul 28

Propunere de directivă

Considerentul 27

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (27) | Având în vedere că proiectele de digitalizare în masă pot presupune investiții semnificative din partea instituțiilor de patrimoniu cultural, licențele acordate în cadrul mecanismelor prevăzute în prezenta directivă nu ar trebui să le împiedice pe instituțiile respective să
  genereze venituri rezonabile pentru a acoperi
  costurile licenței și costurile legate de digitalizarea și difuzarea operelor și a altor obiecte protejate care intră în domeniul de aplicare al licenței. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(27)

Având în vedere că proiectele de digitalizare în masă pot presupune investiții semnificative din partea instituțiilor de patrimoniu cultural, licențele acordate în cadrul mecanismelor prevăzute în prezenta directivă nu ar trebui să le împiedice pe instituțiile respective să
  genereze venituri rezonabile pentru a acoperi
  costurile licenței și costurile legate de digitalizarea și difuzarea operelor și a altor obiecte protejate care intră în domeniul de aplicare al licenței.

| (27) | Având în vedere că proiectele de digitalizare în masă pot presupune investiții semnificative din partea instituțiilor de patrimoniu cultural, licențele acordate în cadrul mecanismelor prevăzute în prezenta directivă nu ar trebui să le împiedice pe instituțiile respective să
  acopere
  costurile licenței și costurile legate de digitalizarea și difuzarea operelor și a altor obiecte protejate care intră în domeniul de aplicare al licenței. |
| --- | --- |

(27)

Având în vedere că proiectele de digitalizare în masă pot presupune investiții semnificative din partea instituțiilor de patrimoniu cultural, licențele acordate în cadrul mecanismelor prevăzute în prezenta directivă nu ar trebui să le împiedice pe instituțiile respective să
  acopere
  costurile licenței și costurile legate de digitalizarea și difuzarea operelor și a altor obiecte protejate care intră în domeniul de aplicare al licenței.

Amendamentul 29

Propunere de directivă

Considerentul 28

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (28) | Ar trebui să se publice suficiente informații referitoare la utilizarea viitoare și actuală, de către instituțiile de patrimoniu cultural, a operelor și a altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial, pe baza mecanismelor de acordare a licențelor prevăzute în prezenta directivă, și referitoare la dispozițiile în vigoare care le permit tuturor titularilor de drepturi să excludă aplicarea licențelor în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate. Acest lucru este deosebit de important atunci când utilizările au un caracter transfrontalier în cadrul pieței interne. Prin urmare, este oportun să se prevadă crearea unui portal online unic, accesibil publicului, pe care Uniunea să pună aceste informații la dispoziția publicului pentru o perioadă de timp rezonabilă înainte ca utilizarea transfrontalieră să aibă loc. În temeiul Regulamentului (UE) nr. 386/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, Oficiului Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală i se încredințează anumite sarcini și activități, finanțate din mijloace bugetare proprii, menite să faciliteze și să sprijine activitățile autorităților naționale, ale sectorului privat și ale instituțiilor Uniunii de combatere și de prevenire a încălcării drepturilor de proprietate intelectuală. Prin urmare, este oportun să se recurgă la oficiul în cauză în vederea creării și gestionării portalului european pe care să fie puse la dispoziție astfel de informații. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28)

Ar trebui să se publice suficiente informații referitoare la utilizarea viitoare și actuală, de către instituțiile de patrimoniu cultural, a operelor și a altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial, pe baza mecanismelor de acordare a licențelor prevăzute în prezenta directivă, și referitoare la dispozițiile în vigoare care le permit tuturor titularilor de drepturi să excludă aplicarea licențelor în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate. Acest lucru este deosebit de important atunci când utilizările au un caracter transfrontalier în cadrul pieței interne. Prin urmare, este oportun să se prevadă crearea unui portal online unic, accesibil publicului, pe care Uniunea să pună aceste informații la dispoziția publicului pentru o perioadă de timp rezonabilă înainte ca utilizarea transfrontalieră să aibă loc. În temeiul Regulamentului (UE) nr. 386/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, Oficiului Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală i se încredințează anumite sarcini și activități, finanțate din mijloace bugetare proprii, menite să faciliteze și să sprijine activitățile autorităților naționale, ale sectorului privat și ale instituțiilor Uniunii de combatere și de prevenire a încălcării drepturilor de proprietate intelectuală. Prin urmare, este oportun să se recurgă la oficiul în cauză în vederea creării și gestionării portalului european pe care să fie puse la dispoziție astfel de informații.

| (28) | Ar trebui să se publice suficiente informații referitoare la utilizarea viitoare și actuală, de către instituțiile de patrimoniu cultural, a operelor și a altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial, pe baza mecanismelor de acordare a licențelor
  sau a excepției
  prevăzute în prezenta directivă, și referitoare la dispozițiile în vigoare care le permit tuturor titularilor de drepturi să excludă aplicarea licențelor
  sau a excepției
  în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate. Acest lucru este deosebit de important atunci când utilizările au un caracter transfrontalier în cadrul pieței interne. Prin urmare, este oportun să se prevadă crearea unui portal online unic, accesibil publicului, pe care Uniunea să pună aceste informații la dispoziția publicului pentru o perioadă de timp rezonabilă înainte ca utilizarea transfrontalieră să aibă loc. În temeiul Regulamentului (UE) nr. 386/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, Oficiului Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală i se încredințează anumite sarcini și activități, finanțate din mijloace bugetare proprii, menite să faciliteze și să sprijine activitățile autorităților naționale, ale sectorului privat și ale instituțiilor Uniunii de combatere și de prevenire a încălcării drepturilor de proprietate intelectuală. Prin urmare, este oportun să se recurgă la oficiul în cauză în vederea creării și gestionării portalului european pe care să fie puse la dispoziție astfel de informații. |
| --- | --- |

(28)

Ar trebui să se publice suficiente informații referitoare la utilizarea viitoare și actuală, de către instituțiile de patrimoniu cultural, a operelor și a altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial, pe baza mecanismelor de acordare a licențelor
  sau a excepției
  prevăzute în prezenta directivă, și referitoare la dispozițiile în vigoare care le permit tuturor titularilor de drepturi să excludă aplicarea licențelor
  sau a excepției
  în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate. Acest lucru este deosebit de important atunci când utilizările au un caracter transfrontalier în cadrul pieței interne. Prin urmare, este oportun să se prevadă crearea unui portal online unic, accesibil publicului, pe care Uniunea să pună aceste informații la dispoziția publicului pentru o perioadă de timp rezonabilă înainte ca utilizarea transfrontalieră să aibă loc. În temeiul Regulamentului (UE) nr. 386/2012 al Parlamentului European și al Consiliului, Oficiului Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală i se încredințează anumite sarcini și activități, finanțate din mijloace bugetare proprii, menite să faciliteze și să sprijine activitățile autorităților naționale, ale sectorului privat și ale instituțiilor Uniunii de combatere și de prevenire a încălcării drepturilor de proprietate intelectuală. Prin urmare, este oportun să se recurgă la oficiul în cauză în vederea creării și gestionării portalului european pe care să fie puse la dispoziție astfel de informații.

Amendamentul 30

Propunere de directivă

Considerentul 28 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (28a) | Pentru a garanta că mecanismele de acordare a licențelor instituite pentru operele care se află în afara circuitului comercial sunt relevante și funcționează în mod corespunzător, că titularii de drepturi sunt protejați în mod corespunzător în temeiul respectivelor mecanisme, că licențele sunt mediatizate în mod corespunzător și că claritatea juridică este asigurată în ceea ce privește reprezentativitatea organismelor de gestiune colectivă și clasificarea operelor, statele membre ar trebui să încurajeze dialogul între părțile interesate din fiecare sector în parte. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(28a)

Pentru a garanta că mecanismele de acordare a licențelor instituite pentru operele care se află în afara circuitului comercial sunt relevante și funcționează în mod corespunzător, că titularii de drepturi sunt protejați în mod corespunzător în temeiul respectivelor mecanisme, că licențele sunt mediatizate în mod corespunzător și că claritatea juridică este asigurată în ceea ce privește reprezentativitatea organismelor de gestiune colectivă și clasificarea operelor, statele membre ar trebui să încurajeze dialogul între părțile interesate din fiecare sector în parte.

Amendamentul 31

Propunere de directivă

Considerentul 30

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (30) | Pentru a facilita acordarea de licențe privind drepturile asupra operelor audiovizuale către platformele de video la cerere,
  prezenta directivă impune statelor
  membre să instituie un mecanism de negociere care să permită părților care doresc să încheie un contract să se bazeze pe asistența unui organism imparțial. Organismul respectiv ar trebui să se întâlnească cu părțile și să le ajute să negocieze oferind consiliere profesională și externă. În acest context, statele membre ar trebui să decidă condițiile de funcționare a mecanismului de negociere, inclusiv când și pentru cât timp se acordă asistență pentru negocieri, precum și
  cine suportă costurile
  . Statele membre ar trebui să se asigure că sarcinile administrative și financiare rămân proporționale, pentru a garanta eficiența forumului de negociere. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30)

Pentru a facilita acordarea de licențe privind drepturile asupra operelor audiovizuale către platformele de video la cerere,
  prezenta directivă impune statelor
  membre să instituie un mecanism de negociere care să permită părților care doresc să încheie un contract să se bazeze pe asistența unui organism imparțial. Organismul respectiv ar trebui să se întâlnească cu părțile și să le ajute să negocieze oferind consiliere profesională și externă. În acest context, statele membre ar trebui să decidă condițiile de funcționare a mecanismului de negociere, inclusiv când și pentru cât timp se acordă asistență pentru negocieri, precum și
  cine suportă costurile
  . Statele membre ar trebui să se asigure că sarcinile administrative și financiare rămân proporționale, pentru a garanta eficiența forumului de negociere.

| (30) | Pentru a facilita acordarea de licențe privind drepturile asupra operelor audiovizuale către platformele de video la cerere,
  statele
  membre
  ar trebui
  să instituie un mecanism de negociere,
  gestionat de un organism național desemnat, existent sau nou înființat
  , care să permită părților care doresc să încheie un contract să se bazeze pe asistența unui organism imparțial.
  Participarea la acest mecanism de negociere și încheierea acordurilor ulterioare ar trebui să fie voluntară. Atunci când negocierea implică părți din state membre diferite, acestea ar trebui să convină în prealabil asupra statului membru competent, în cazul în care decid să recurgă la mecanismul de negociere.
  Organismul respectiv ar trebui să se întâlnească cu părțile și să le ajute să negocieze oferind consiliere profesională,
  imparțială
  și externă. În acest context, statele membre ar trebui să decidă condițiile de funcționare a mecanismului de negociere, inclusiv când și pentru cât timp se acordă asistență pentru negocieri,
  și repartizarea eventualelor costuri
  , precum și
  componența acestor organisme
  . Statele membre ar trebui să se asigure că sarcinile administrative și financiare rămân proporționale, pentru a garanta eficiența forumului de negociere. |
| --- | --- |

(30)

Pentru a facilita acordarea de licențe privind drepturile asupra operelor audiovizuale către platformele de video la cerere,
  statele
  membre
  ar trebui
  să instituie un mecanism de negociere,
  gestionat de un organism național desemnat, existent sau nou înființat
  , care să permită părților care doresc să încheie un contract să se bazeze pe asistența unui organism imparțial.
  Participarea la acest mecanism de negociere și încheierea acordurilor ulterioare ar trebui să fie voluntară. Atunci când negocierea implică părți din state membre diferite, acestea ar trebui să convină în prealabil asupra statului membru competent, în cazul în care decid să recurgă la mecanismul de negociere.
  Organismul respectiv ar trebui să se întâlnească cu părțile și să le ajute să negocieze oferind consiliere profesională,
  imparțială
  și externă. În acest context, statele membre ar trebui să decidă condițiile de funcționare a mecanismului de negociere, inclusiv când și pentru cât timp se acordă asistență pentru negocieri,
  și repartizarea eventualelor costuri
  , precum și
  componența acestor organisme
  . Statele membre ar trebui să se asigure că sarcinile administrative și financiare rămân proporționale, pentru a garanta eficiența forumului de negociere.

Amendamentul 32

Propunere de directivă

Considerentul 30 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (30a) | Conservarea patrimoniului Uniunii este de o importanță capitală și ar trebui consolidată, în beneficiul generațiilor viitoare. Acest lucru ar trebui realizat în special prin protecția patrimoniului publicat. În acest scop, ar trebui creat un depozit legal al Uniunii, pentru a asigura colectarea sistematică a publicațiilor referitoare la Uniune, cum ar fi cele referitoare la dreptul Uniunii, la istoria și integrarea acesteia, la politică și democrație, la chestiunile instituționale și parlamentare sau la politică, păstrând astfel patrimoniul intelectual al Uniunii și viitorul patrimoniu de publicații. Acest patrimoniu ar trebui nu doar protejat prin crearea unei arhive a Uniunii pentru publicațiile care se ocupă de aspecte legate de Uniune, ci și pus la dispoziția cetățenilor Uniunii și a generațiilor viitoare. Biblioteca Parlamentului European, ca bibliotecă a singurei instituții care îi reprezintă în mod direct pe cetățenii Uniunii, ar trebui desemnată biblioteca de depozit a Uniunii. Pentru a nu crea complicații excesive pentru editori, tipografi și importatori, ar trebui depozitate la aceasta doar publicațiile electronice, cum ar fi cărțile, ziarele și revistele electronice, Biblioteca trebuind apoi să pună la dispoziția cititorilor publicațiile care fac obiectul depozitului legal al Uniunii pe care ea îl păstrează, pentru cercetare sau studiu și sub controlul său. Aceste publicații nu ar trebui să fie disponibile online în afara bibliotecii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(30a)

Conservarea patrimoniului Uniunii este de o importanță capitală și ar trebui consolidată, în beneficiul generațiilor viitoare. Acest lucru ar trebui realizat în special prin protecția patrimoniului publicat. În acest scop, ar trebui creat un depozit legal al Uniunii, pentru a asigura colectarea sistematică a publicațiilor referitoare la Uniune, cum ar fi cele referitoare la dreptul Uniunii, la istoria și integrarea acesteia, la politică și democrație, la chestiunile instituționale și parlamentare sau la politică, păstrând astfel patrimoniul intelectual al Uniunii și viitorul patrimoniu de publicații. Acest patrimoniu ar trebui nu doar protejat prin crearea unei arhive a Uniunii pentru publicațiile care se ocupă de aspecte legate de Uniune, ci și pus la dispoziția cetățenilor Uniunii și a generațiilor viitoare. Biblioteca Parlamentului European, ca bibliotecă a singurei instituții care îi reprezintă în mod direct pe cetățenii Uniunii, ar trebui desemnată biblioteca de depozit a Uniunii. Pentru a nu crea complicații excesive pentru editori, tipografi și importatori, ar trebui depozitate la aceasta doar publicațiile electronice, cum ar fi cărțile, ziarele și revistele electronice, Biblioteca trebuind apoi să pună la dispoziția cititorilor publicațiile care fac obiectul depozitului legal al Uniunii pe care ea îl păstrează, pentru cercetare sau studiu și sub controlul său. Aceste publicații nu ar trebui să fie disponibile online în afara bibliotecii.

Amendamentele 33 și 137

Propunere de directivă

Considerentul 31

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (31) | O presă liberă și pluralistă este esențială pentru a asigura un jurnalism de calitate și accesul cetățenilor la informații. Aceasta are o contribuție fundamentală la dezbaterea publică și la buna funcționare a unei societăți democratice. În contextul tranziției de la presa tipărită la cea digitală, editorii de publicații de presă se confruntă cu probleme în ceea ce privește acordarea de licențe privind drepturile de utilizare online a publicațiilor lor și recuperarea investițiilor. Atât timp cât editorii de publicații de presă nu sunt recunoscuți ca titulari de drepturi, acordarea de licențe și asigurarea respectării acestora în mediul digital sunt adesea complexe și ineficiente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(31)

O presă liberă și pluralistă este esențială pentru a asigura un jurnalism de calitate și accesul cetățenilor la informații. Aceasta are o contribuție fundamentală la dezbaterea publică și la buna funcționare a unei societăți democratice. În contextul tranziției de la presa tipărită la cea digitală, editorii de publicații de presă se confruntă cu probleme în ceea ce privește acordarea de licențe privind drepturile de utilizare online a publicațiilor lor și recuperarea investițiilor. Atât timp cât editorii de publicații de presă nu sunt recunoscuți ca titulari de drepturi, acordarea de licențe și asigurarea respectării acestora în mediul digital sunt adesea complexe și ineficiente.

| (31) | O presă liberă și pluralistă este esențială pentru a asigura un jurnalism de calitate și accesul cetățenilor la informații. Aceasta are o contribuție fundamentală la dezbaterea publică și la buna funcționare a unei societăți democratice.
  Dezechilibrul
  în
  creștere dintre platformele puternice și editorii de presă, care pot fi și agenții de presă, a condus deja la o regresie remarcabilă a peisajului mediatic la nivel regional. În
  contextul tranziției de la presa tipărită la cea digitală, editorii de publicații
  și agențiile de știri
  se confruntă cu probleme în ceea ce privește acordarea de licențe privind drepturile de utilizare online a publicațiilor lor și recuperarea investițiilor. Atât timp cât editorii de publicații de presă nu sunt recunoscuți ca titulari de drepturi, acordarea de licențe și asigurarea respectării acestora în mediul digital sunt adesea complexe și ineficiente. |
| --- | --- |

(31)

O presă liberă și pluralistă este esențială pentru a asigura un jurnalism de calitate și accesul cetățenilor la informații. Aceasta are o contribuție fundamentală la dezbaterea publică și la buna funcționare a unei societăți democratice.
  Dezechilibrul
  în
  creștere dintre platformele puternice și editorii de presă, care pot fi și agenții de presă, a condus deja la o regresie remarcabilă a peisajului mediatic la nivel regional. În
  contextul tranziției de la presa tipărită la cea digitală, editorii de publicații
  și agențiile de știri
  se confruntă cu probleme în ceea ce privește acordarea de licențe privind drepturile de utilizare online a publicațiilor lor și recuperarea investițiilor. Atât timp cât editorii de publicații de presă nu sunt recunoscuți ca titulari de drepturi, acordarea de licențe și asigurarea respectării acestora în mediul digital sunt adesea complexe și ineficiente.

Amendamentele 34 și 138

Propunere de directivă

Considerentul 32

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (32) | Contribuția organizatorică și financiară a editorilor la producerea publicațiilor de presă trebuie să fie recunoscută și încurajată în continuare pentru a asigura viabilitatea sectorului editorial. Prin urmare, este necesar să
  se
  prevadă, la nivelul Uniunii, o protecție juridică
  armonizată
  pentru publicațiile de presă în cazul utilizărilor digitale. Această protecție ar trebui să fie asigurată în mod efectiv prin introducerea, în dreptul Uniunii, a unor drepturi conexe dreptului de autor pentru reproducerea și punerea la dispoziția publicului a publicațiilor de presă în cazul utilizărilor digitale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(32)

Contribuția organizatorică și financiară a editorilor la producerea publicațiilor de presă trebuie să fie recunoscută și încurajată în continuare pentru a asigura viabilitatea sectorului editorial. Prin urmare, este necesar să
  se
  prevadă, la nivelul Uniunii, o protecție juridică
  armonizată
  pentru publicațiile de presă în cazul utilizărilor digitale. Această protecție ar trebui să fie asigurată în mod efectiv prin introducerea, în dreptul Uniunii, a unor drepturi conexe dreptului de autor pentru reproducerea și punerea la dispoziția publicului a publicațiilor de presă în cazul utilizărilor digitale.

| (32) | Contribuția organizatorică și financiară a editorilor la producerea publicațiilor de presă trebuie să fie recunoscută și încurajată în continuare pentru a asigura viabilitatea sectorului editorial
  și a garanta astfel disponibilitatea unor informații fiabile
  . Prin urmare, este necesar
  ca statele membre
  să prevadă, la nivelul Uniunii, o protecție juridică pentru publicațiile de presă
  din Uniune
  în cazul utilizărilor digitale. Această protecție ar trebui să fie asigurată în mod efectiv prin introducerea, în dreptul Uniunii, a unor drepturi conexe dreptului de autor pentru reproducerea și punerea la dispoziția publicului a publicațiilor de presă în cazul utilizărilor digitale,
  pentru a obține o remunerare echitabilă și proporțională pentru astfel de utilizări
  .
  Utilizările private ar trebui să fie excluse din această trimitere. În plus, enumerarea într-un motor de căutare nu ar trebui să fie considerată drept remunerație echitabilă și proporțională. |
| --- | --- |

(32)

Contribuția organizatorică și financiară a editorilor la producerea publicațiilor de presă trebuie să fie recunoscută și încurajată în continuare pentru a asigura viabilitatea sectorului editorial
  și a garanta astfel disponibilitatea unor informații fiabile
  . Prin urmare, este necesar
  ca statele membre
  să prevadă, la nivelul Uniunii, o protecție juridică pentru publicațiile de presă
  din Uniune
  în cazul utilizărilor digitale. Această protecție ar trebui să fie asigurată în mod efectiv prin introducerea, în dreptul Uniunii, a unor drepturi conexe dreptului de autor pentru reproducerea și punerea la dispoziția publicului a publicațiilor de presă în cazul utilizărilor digitale,
  pentru a obține o remunerare echitabilă și proporțională pentru astfel de utilizări
  .
  Utilizările private ar trebui să fie excluse din această trimitere. În plus, enumerarea într-un motor de căutare nu ar trebui să fie considerată drept remunerație echitabilă și proporțională.

Amendamentul 139

Propunere de directivă

Considerentul 33

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (33) | În sensul prezentei directive, este necesar ca noțiunea de publicație de presă să fie definită în așa fel încât să cuprindă numai publicațiile jurnalistice publicate periodic sau actualizate regulat, de către un furnizor de servicii, în orice formă de media, în scop de informare sau de divertisment. Printre astfel de publicații s-ar număra, de exemplu, cotidienele, revistele săptămânale sau lunare de interes general sau de specialitate și site-urile de știri. Publicațiile periodice care sunt publicate în scop științific sau academic, cum ar fi revistele științifice, nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare al protecției acordate publicațiilor de presă în temeiul prezentei directive. Protecția nu se aplică actelor de introducere de hyperlinkuri,
  deoarece aceste acte
  nu
  constituie o comunicare publică
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(33)

În sensul prezentei directive, este necesar ca noțiunea de publicație de presă să fie definită în așa fel încât să cuprindă numai publicațiile jurnalistice publicate periodic sau actualizate regulat, de către un furnizor de servicii, în orice formă de media, în scop de informare sau de divertisment. Printre astfel de publicații s-ar număra, de exemplu, cotidienele, revistele săptămânale sau lunare de interes general sau de specialitate și site-urile de știri. Publicațiile periodice care sunt publicate în scop științific sau academic, cum ar fi revistele științifice, nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare al protecției acordate publicațiilor de presă în temeiul prezentei directive. Protecția nu se aplică actelor de introducere de hyperlinkuri,
  deoarece aceste acte
  nu
  constituie o comunicare publică
  .

| (33) | În sensul prezentei directive, este necesar ca noțiunea de publicație de presă să fie definită în așa fel încât să cuprindă numai publicațiile jurnalistice publicate periodic sau actualizate regulat, de către un furnizor de servicii, în orice formă de media, în scop de informare sau de divertisment. Printre astfel de publicații s-ar număra, de exemplu, cotidienele, revistele săptămânale sau lunare de interes general sau de specialitate și site-urile de știri. Publicațiile periodice care sunt publicate în scop științific sau academic, cum ar fi revistele științifice, nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare al protecției acordate publicațiilor de presă în temeiul prezentei directive. Protecția nu se aplică actelor de introducere de hyperlinkuri.
  Protecția nu se aplică nici informațiilor factuale care sunt prezentate în articolele de presă dintr-o publicație de presă și, prin urmare
  , nu
  va împiedica pe nimeni să prezinte astfel de informații factuale
  . |
| --- | --- |

(33)

În sensul prezentei directive, este necesar ca noțiunea de publicație de presă să fie definită în așa fel încât să cuprindă numai publicațiile jurnalistice publicate periodic sau actualizate regulat, de către un furnizor de servicii, în orice formă de media, în scop de informare sau de divertisment. Printre astfel de publicații s-ar număra, de exemplu, cotidienele, revistele săptămânale sau lunare de interes general sau de specialitate și site-urile de știri. Publicațiile periodice care sunt publicate în scop științific sau academic, cum ar fi revistele științifice, nu ar trebui să intre în domeniul de aplicare al protecției acordate publicațiilor de presă în temeiul prezentei directive. Protecția nu se aplică actelor de introducere de hyperlinkuri.
  Protecția nu se aplică nici informațiilor factuale care sunt prezentate în articolele de presă dintr-o publicație de presă și, prin urmare
  , nu
  va împiedica pe nimeni să prezinte astfel de informații factuale
  .

Amendamentele 36 și 140

Propunere de directivă

Considerentul 34

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (34) | Drepturile acordate editorilor de publicații de presă în temeiul prezentei directive ar trebui să aibă același domeniu de aplicare ca și drepturile de reproducere și de punere la dispoziția publicului prevăzute în Directiva 2001/29/CE, în măsura în care sunt vizate utilizările digitale.
  De asemenea, acestea
  ar trebui să
  fie reglementate de
  aceleași dispoziții referitoare la excepții și limitări precum cele aplicabile drepturilor prevăzute în Directiva 2001/29/CE, inclusiv excepția referitoare la utilizarea de citate în scopuri cum sunt cel al criticii sau al recenziei, prevăzută la articolul 5 alineatul (3) litera (d) din directiva menționată. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(34)

Drepturile acordate editorilor de publicații de presă în temeiul prezentei directive ar trebui să aibă același domeniu de aplicare ca și drepturile de reproducere și de punere la dispoziția publicului prevăzute în Directiva 2001/29/CE, în măsura în care sunt vizate utilizările digitale.
  De asemenea, acestea
  ar trebui să
  fie reglementate de
  aceleași dispoziții referitoare la excepții și limitări precum cele aplicabile drepturilor prevăzute în Directiva 2001/29/CE, inclusiv excepția referitoare la utilizarea de citate în scopuri cum sunt cel al criticii sau al recenziei, prevăzută la articolul 5 alineatul (3) litera (d) din directiva menționată.

| (34) | Drepturile acordate editorilor de publicații de presă în temeiul prezentei directive ar trebui să aibă același domeniu de aplicare ca și drepturile de reproducere și de punere la dispoziția publicului prevăzute în Directiva 2001/29/CE, în măsura în care sunt vizate utilizările digitale.
  Statele membre
  ar trebui să
  poată aplica acestor drepturi
  aceleași dispoziții referitoare la excepții și limitări precum cele aplicabile drepturilor prevăzute în Directiva 2001/29/CE, inclusiv excepția referitoare la utilizarea de citate în scopuri cum sunt cel al criticii sau al recenziei, prevăzută la articolul 5 alineatul (3) litera (d) din directiva menționată. |
| --- | --- |

(34)

Drepturile acordate editorilor de publicații de presă în temeiul prezentei directive ar trebui să aibă același domeniu de aplicare ca și drepturile de reproducere și de punere la dispoziția publicului prevăzute în Directiva 2001/29/CE, în măsura în care sunt vizate utilizările digitale.
  Statele membre
  ar trebui să
  poată aplica acestor drepturi
  aceleași dispoziții referitoare la excepții și limitări precum cele aplicabile drepturilor prevăzute în Directiva 2001/29/CE, inclusiv excepția referitoare la utilizarea de citate în scopuri cum sunt cel al criticii sau al recenziei, prevăzută la articolul 5 alineatul (3) litera (d) din directiva menționată.

Amendamentul 37

Propunere de directivă

Considerentul 35

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (35) | Protecția acordată editorilor de publicații de presă în temeiul prezentei directive nu ar trebui să aducă atingere drepturilor autorilor și ale altor titulari de drepturi asupra operelor și a altor obiecte protejate încorporate în acestea, inclusiv în ceea ce privește măsura în care autorii și alți titulari de drepturi își pot exploata operele sau alte obiecte protejate independent de publicația de presă în care acestea sunt încorporate. Prin urmare, editorii de publicații de presă nu ar trebui să poată invoca protecția care le este acordată împotriva autorilor și a altor titulari de drepturi. Aceasta nu aduce atingere angajamentelor contractuale încheiate între editorii de publicații de presă, pe de o parte, și autori și alți titulari de drepturi, pe de altă parte. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(35)

Protecția acordată editorilor de publicații de presă în temeiul prezentei directive nu ar trebui să aducă atingere drepturilor autorilor și ale altor titulari de drepturi asupra operelor și a altor obiecte protejate încorporate în acestea, inclusiv în ceea ce privește măsura în care autorii și alți titulari de drepturi își pot exploata operele sau alte obiecte protejate independent de publicația de presă în care acestea sunt încorporate. Prin urmare, editorii de publicații de presă nu ar trebui să poată invoca protecția care le este acordată împotriva autorilor și a altor titulari de drepturi. Aceasta nu aduce atingere angajamentelor contractuale încheiate între editorii de publicații de presă, pe de o parte, și autori și alți titulari de drepturi, pe de altă parte.

| (35) | Protecția acordată editorilor de publicații de presă în temeiul prezentei directive nu ar trebui să aducă atingere drepturilor autorilor și ale altor titulari de drepturi asupra operelor și a altor obiecte protejate încorporate în acestea, inclusiv în ceea ce privește măsura în care autorii și alți titulari de drepturi își pot exploata operele sau alte obiecte protejate independent de publicația de presă în care acestea sunt încorporate. Prin urmare, editorii de publicații de presă nu ar trebui să poată invoca protecția care le este acordată împotriva autorilor și a altor titulari de drepturi. Aceasta nu aduce atingere angajamentelor contractuale încheiate între editorii de publicații de presă, pe de o parte, și autori și alți titulari de drepturi, pe de altă parte.
  Fără a aduce atingere faptului că autorii operelor încorporate într-o publicație de presă primesc o remunerație adecvată pentru utilizarea operelor lor pe baza termenilor de acordare a licenței pentru operele lor editorului de presă, autorii a căror operă este încorporată într-o publicație de presă ar trebui să aibă dreptul la o cotă adecvată din veniturile noi, suplimentare, obținute de editorii de presă pentru anumite tipuri de utilizare secundară a publicațiilor lor de presă de către furnizorii de servicii ale societății informaționale, conform drepturilor prevăzute la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă. Valoarea compensației atribuite autorilor ar trebui să ia în considerare condițiile de acordare a licențelor specifice sectorului industrial în ceea ce privește operele încorporate într-o publicație de presă, care sunt considerate adecvate în respectivul stat membru; iar compensația atribuită autorilor nu ar trebui să afecteze condițiile de acordare a licențelor convenite între autor și editorul de presă pentru utilizarea articolului autorului de către editorul de presă. |
| --- | --- |

(35)

Protecția acordată editorilor de publicații de presă în temeiul prezentei directive nu ar trebui să aducă atingere drepturilor autorilor și ale altor titulari de drepturi asupra operelor și a altor obiecte protejate încorporate în acestea, inclusiv în ceea ce privește măsura în care autorii și alți titulari de drepturi își pot exploata operele sau alte obiecte protejate independent de publicația de presă în care acestea sunt încorporate. Prin urmare, editorii de publicații de presă nu ar trebui să poată invoca protecția care le este acordată împotriva autorilor și a altor titulari de drepturi. Aceasta nu aduce atingere angajamentelor contractuale încheiate între editorii de publicații de presă, pe de o parte, și autori și alți titulari de drepturi, pe de altă parte.
  Fără a aduce atingere faptului că autorii operelor încorporate într-o publicație de presă primesc o remunerație adecvată pentru utilizarea operelor lor pe baza termenilor de acordare a licenței pentru operele lor editorului de presă, autorii a căror operă este încorporată într-o publicație de presă ar trebui să aibă dreptul la o cotă adecvată din veniturile noi, suplimentare, obținute de editorii de presă pentru anumite tipuri de utilizare secundară a publicațiilor lor de presă de către furnizorii de servicii ale societății informaționale, conform drepturilor prevăzute la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă. Valoarea compensației atribuite autorilor ar trebui să ia în considerare condițiile de acordare a licențelor specifice sectorului industrial în ceea ce privește operele încorporate într-o publicație de presă, care sunt considerate adecvate în respectivul stat membru; iar compensația atribuită autorilor nu ar trebui să afecteze condițiile de acordare a licențelor convenite între autor și editorul de presă pentru utilizarea articolului autorului de către editorul de presă.

Amendamentul 38

Propunere de directivă

Considerentul 36

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (36) | Editorii, inclusiv cei de publicații de presă, cărți sau publicații științifice,
  recurg adesea la transferul drepturilor autorilor
  pe baza unor acorduri contractuale
  sau a unor dispoziții legale
  . În acest context, editorii realizează o investiție în vederea exploatării operelor
  cuprinse în publicațiile lor
  și, în
  anumite cazuri, pot fi
  privați de venituri atunci când aceste opere sunt utilizate în temeiul excepțiilor sau al limitărilor de tipul celor pentru copierea privată și reprografie.
  Într-o serie de
  state membre, compensația pentru utilizările care fac obiectul excepțiilor respective este împărțită între autori și editori. Pentru a ține seama de această situație și a îmbunătăți securitatea juridică pentru toate părțile interesate, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a
  stabili că, atunci când autorul și-a transferat drepturile sau a acordat o licență unui editor ori a contribuit în alt mod cu operele sale la o publicație și când sunt instituite sisteme pentru a compensa prejudiciul cauzat de o excepție sau o limitare, editorii au dreptul să pretindă o parte dintr-o
  astfel de
  compensație, iar sarcina editorului de a-și susține pretenția nu ar trebui să depășească cerințele
  prevăzute
  în cadrul sistemului existent
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(36)

Editorii, inclusiv cei de publicații de presă, cărți sau publicații științifice,
  recurg adesea la transferul drepturilor autorilor
  pe baza unor acorduri contractuale
  sau a unor dispoziții legale
  . În acest context, editorii realizează o investiție în vederea exploatării operelor
  cuprinse în publicațiile lor
  și, în
  anumite cazuri, pot fi
  privați de venituri atunci când aceste opere sunt utilizate în temeiul excepțiilor sau al limitărilor de tipul celor pentru copierea privată și reprografie.
  Într-o serie de
  state membre, compensația pentru utilizările care fac obiectul excepțiilor respective este împărțită între autori și editori. Pentru a ține seama de această situație și a îmbunătăți securitatea juridică pentru toate părțile interesate, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a
  stabili că, atunci când autorul și-a transferat drepturile sau a acordat o licență unui editor ori a contribuit în alt mod cu operele sale la o publicație și când sunt instituite sisteme pentru a compensa prejudiciul cauzat de o excepție sau o limitare, editorii au dreptul să pretindă o parte dintr-o
  astfel de
  compensație, iar sarcina editorului de a-și susține pretenția nu ar trebui să depășească cerințele
  prevăzute
  în cadrul sistemului existent
  .

| (36) | Editorii, inclusiv cei de publicații de presă, cărți sau publicații științifice
  și publicații muzicale
  ,
  lucrează
  pe baza unor acorduri contractuale
  cu autorii
  . În acest context, editorii realizează o investiție
  și obțin anumite drepturi
  , în
  unele domenii inclusiv dreptul de a pretinde o parte din compensație în cadrul organismelor comune de gestiune colectivă ale autorilor și editorilor, în
  vederea exploatării operelor, și
  pot
  , în
  consecință, să fie și ei
  privați de venituri atunci când aceste opere sunt utilizate în temeiul excepțiilor sau al limitărilor de tipul celor pentru copierea privată și reprografie.
  În multe
  state membre, compensația pentru utilizările care fac obiectul excepțiilor respective este împărțită între autori și editori. Pentru a ține seama de această situație și
  pentru
  a îmbunătăți securitatea juridică pentru toate părțile interesate, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a
  prevedea un sistem echivalent de partajare a compensațiilor, în cazul în care un
  astfel de
  sistem a fost în funcțiune în respectivul stat membru înainte de 12 noiembrie 2015. Partajarea acestei compensații între autori și editori ar putea fi stabilită în normele interne de repartizare ale organismului de gestiune colectivă, care acționează în comun în numele autorilor și editorilor, sau stabilită de statele membre, prin legi sau reglementări, în conformitate cu sistemul echivalent care a fost în funcțiune în respectivul stat membru înainte de 12 noiembrie 2015. Această prevedere nu aduce atingere regimului prevăzut de statele membre în ceea ce privește dreptul de împrumut public, gestionarea drepturilor care nu au la bază excepții de la drepturile de autor sau limitări ale acestora, cum este cazul sistemelor de acordare a licențelor colective extinse sau în ceea ce privește drepturile la remunerație
  prevăzute
  de legislația națională
  . |
| --- | --- |

(36)

Editorii, inclusiv cei de publicații de presă, cărți sau publicații științifice
  și publicații muzicale
  ,
  lucrează
  pe baza unor acorduri contractuale
  cu autorii
  . În acest context, editorii realizează o investiție
  și obțin anumite drepturi
  , în
  unele domenii inclusiv dreptul de a pretinde o parte din compensație în cadrul organismelor comune de gestiune colectivă ale autorilor și editorilor, în
  vederea exploatării operelor, și
  pot
  , în
  consecință, să fie și ei
  privați de venituri atunci când aceste opere sunt utilizate în temeiul excepțiilor sau al limitărilor de tipul celor pentru copierea privată și reprografie.
  În multe
  state membre, compensația pentru utilizările care fac obiectul excepțiilor respective este împărțită între autori și editori. Pentru a ține seama de această situație și
  pentru
  a îmbunătăți securitatea juridică pentru toate părțile interesate, statele membre ar trebui să aibă posibilitatea de a
  prevedea un sistem echivalent de partajare a compensațiilor, în cazul în care un
  astfel de
  sistem a fost în funcțiune în respectivul stat membru înainte de 12 noiembrie 2015. Partajarea acestei compensații între autori și editori ar putea fi stabilită în normele interne de repartizare ale organismului de gestiune colectivă, care acționează în comun în numele autorilor și editorilor, sau stabilită de statele membre, prin legi sau reglementări, în conformitate cu sistemul echivalent care a fost în funcțiune în respectivul stat membru înainte de 12 noiembrie 2015. Această prevedere nu aduce atingere regimului prevăzut de statele membre în ceea ce privește dreptul de împrumut public, gestionarea drepturilor care nu au la bază excepții de la drepturile de autor sau limitări ale acestora, cum este cazul sistemelor de acordare a licențelor colective extinse sau în ceea ce privește drepturile la remunerație
  prevăzute
  de legislația națională
  .

Amendamentul 39

Propunere de directivă

Considerentul 36 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (36a) | Industriile culturale și creative (ICC) joacă un rol cheie în reindustrializarea Europei, sunt un motor al creșterii și se află într-o poziție strategică pentru a declanșa efecte externe inovatoare în alte sectoare industriale. Mai mult, ICC-urile reprezintă o forță motrice pentru inovarea și dezvoltarea TIC în Europa. Industriile culturale și creative din Europa oferă peste 12 milioane de locuri de muncă cu normă întreagă, ceea ce reprezintă 7,5 % din forța de muncă a Uniunii, creând o valoare adăugată de aproximativ 509 miliarde EUR suplimentar față de PIB (5,3 % din valoarea adăugată brută totală a UE). Protecția drepturilor de autor și a drepturilor conexe se află în centrul veniturilor ICC. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(36a)

Industriile culturale și creative (ICC) joacă un rol cheie în reindustrializarea Europei, sunt un motor al creșterii și se află într-o poziție strategică pentru a declanșa efecte externe inovatoare în alte sectoare industriale. Mai mult, ICC-urile reprezintă o forță motrice pentru inovarea și dezvoltarea TIC în Europa. Industriile culturale și creative din Europa oferă peste 12 milioane de locuri de muncă cu normă întreagă, ceea ce reprezintă 7,5 % din forța de muncă a Uniunii, creând o valoare adăugată de aproximativ 509 miliarde EUR suplimentar față de PIB (5,3 % din valoarea adăugată brută totală a UE). Protecția drepturilor de autor și a drepturilor conexe se află în centrul veniturilor ICC.

Amendamentele 40 și 215 rev

Propunere de directivă

Considerentul 37

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (37) | În ultimii ani, funcționarea pieței conținuturilor online a devenit din ce în ce mai complexă. Serviciile online care oferă acces la conținuturi protejate prin drept de autor care sunt încărcate de către utilizatorii lor fără implicarea titularilor drepturilor s-au înmulțit și au devenit principalele surse de acces la conținuturile online. Această situație afectează posibilitățile titularilor de drepturi de a stabili dacă și în ce condiții opera lor și alte obiecte protejate sunt utilizate, precum și posibilitățile lor de a obține o remunerație adecvată pentru utilizarea respectivă. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(37)

În ultimii ani, funcționarea pieței conținuturilor online a devenit din ce în ce mai complexă. Serviciile online care oferă acces la conținuturi protejate prin drept de autor care sunt încărcate de către utilizatorii lor fără implicarea titularilor drepturilor s-au înmulțit și au devenit principalele surse de acces la conținuturile online. Această situație afectează posibilitățile titularilor de drepturi de a stabili dacă și în ce condiții opera lor și alte obiecte protejate sunt utilizate, precum și posibilitățile lor de a obține o remunerație adecvată pentru utilizarea respectivă.

| (37) | În ultimii ani, funcționarea pieței conținuturilor online a devenit din ce în ce mai complexă. Serviciile online care oferă acces la conținuturi protejate prin drept de autor care sunt încărcate de către utilizatorii lor fără implicarea titularilor drepturilor s-au înmulțit și au devenit principalele surse de acces la conținuturile online
  protejate prin drepturi de autor
  .
  Serviciile online reprezintă mijloace de a oferi un acces mai larg la operele culturale și creative și oferă oportunități deosebite pentru industriile culturale și creative de a dezvolta noi modele de afaceri. Cu toate acestea, deși oferă diversitate și un acces facil la conținut, serviciile online generează și provocări atunci când conținut protejat prin drepturi de autor este încărcat fără autorizarea prealabilă a titularilor drepturilor.
  Această situație afectează posibilitățile titularilor de drepturi de a stabili dacă și în ce condiții opera lor și alte obiecte protejate sunt utilizate, precum și posibilitățile lor de a obține o remunerație adecvată pentru utilizarea respectivă,
  dat fiind faptul că anumite servicii de conținut încărcate de utilizatori nu încheie contracte de licență pe baza faptului că se consideră acoperite de excepția privind „sfera de siguranță”prevăzută în Directiva 2000/31/CE
  . |
| --- | --- |

(37)

În ultimii ani, funcționarea pieței conținuturilor online a devenit din ce în ce mai complexă. Serviciile online care oferă acces la conținuturi protejate prin drept de autor care sunt încărcate de către utilizatorii lor fără implicarea titularilor drepturilor s-au înmulțit și au devenit principalele surse de acces la conținuturile online
  protejate prin drepturi de autor
  .
  Serviciile online reprezintă mijloace de a oferi un acces mai larg la operele culturale și creative și oferă oportunități deosebite pentru industriile culturale și creative de a dezvolta noi modele de afaceri. Cu toate acestea, deși oferă diversitate și un acces facil la conținut, serviciile online generează și provocări atunci când conținut protejat prin drepturi de autor este încărcat fără autorizarea prealabilă a titularilor drepturilor.
  Această situație afectează posibilitățile titularilor de drepturi de a stabili dacă și în ce condiții opera lor și alte obiecte protejate sunt utilizate, precum și posibilitățile lor de a obține o remunerație adecvată pentru utilizarea respectivă,
  dat fiind faptul că anumite servicii de conținut încărcate de utilizatori nu încheie contracte de licență pe baza faptului că se consideră acoperite de excepția privind „sfera de siguranță”prevăzută în Directiva 2000/31/CE
  .

Amendamentul 143

Propunere de directivă

Considerentul 37 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (37a) | Anumite servicii ale societății informaționale sunt concepute pentru a oferi publicului, în cadrul utilizării lor normale, acces la conținut protejat prin drepturi de autor sau la alte obiecte protejate încărcate de către utilizatorii lor. Definiția unui furnizor de servicii de partajare de conținuturi online, în temeiul prezentei directive, acoperă furnizorii de servicii ale societății informaționale care au printre scopurile lor principale să stocheze volume semnificative de conținut protejat prin drepturi de autor încărcat/pus la dispoziție de utilizatorii săi, să ofere acces publicului la acesta sau să îl transmită prin streaming, și care optimizează conținutul și promovează, în scopul de a obține profit, inclusiv, printre altele, prin afișare, marcare, conservare, secvenționare, operele sau alte obiecte protejate încărcate, indiferent de mijloacele utilizate pentru acestea, și prin urmare acționează într-un mod activ. Prin urmare, aceștia nu pot beneficia de exonerarea de răspundere prevăzută la articolul 14 din Directiva 2000/31/CE. Definiția furnizorilor de servicii de partajare de conținuturi online, în temeiul prezentei directive, nu include microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii în sensul titlului I din anexa la Recomandarea Comisiei 2003/361/CE și furnizorii de servicii care acționează în scop necomercial, cum ar fi enciclopediile online și furnizorii de servicii online în cazul cărora conținutul este încărcat cu autorizație din partea tuturor titularilor de drepturi în cauză, cum ar fi arhivele științifice sau educative. Furnizorii de servicii cloud pentru uz individual care nu oferă acces direct publicului, platformele care dezvoltă programe informatice cu sursă deschisă și piețele online a căror activitate principală este vânzarea online cu amănuntul de bunuri fizice nu ar trebui să fie considerați furnizori de servicii de partajare de conținuturi online în sensul prezentei directive. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(37a)

Anumite servicii ale societății informaționale sunt concepute pentru a oferi publicului, în cadrul utilizării lor normale, acces la conținut protejat prin drepturi de autor sau la alte obiecte protejate încărcate de către utilizatorii lor. Definiția unui furnizor de servicii de partajare de conținuturi online, în temeiul prezentei directive, acoperă furnizorii de servicii ale societății informaționale care au printre scopurile lor principale să stocheze volume semnificative de conținut protejat prin drepturi de autor încărcat/pus la dispoziție de utilizatorii săi, să ofere acces publicului la acesta sau să îl transmită prin streaming, și care optimizează conținutul și promovează, în scopul de a obține profit, inclusiv, printre altele, prin afișare, marcare, conservare, secvenționare, operele sau alte obiecte protejate încărcate, indiferent de mijloacele utilizate pentru acestea, și prin urmare acționează într-un mod activ. Prin urmare, aceștia nu pot beneficia de exonerarea de răspundere prevăzută la articolul 14 din Directiva 2000/31/CE. Definiția furnizorilor de servicii de partajare de conținuturi online, în temeiul prezentei directive, nu include microîntreprinderile și întreprinderile mici și mijlocii în sensul titlului I din anexa la Recomandarea Comisiei 2003/361/CE și furnizorii de servicii care acționează în scop necomercial, cum ar fi enciclopediile online și furnizorii de servicii online în cazul cărora conținutul este încărcat cu autorizație din partea tuturor titularilor de drepturi în cauză, cum ar fi arhivele științifice sau educative. Furnizorii de servicii cloud pentru uz individual care nu oferă acces direct publicului, platformele care dezvoltă programe informatice cu sursă deschisă și piețele online a căror activitate principală este vânzarea online cu amănuntul de bunuri fizice nu ar trebui să fie considerați furnizori de servicii de partajare de conținuturi online în sensul prezentei directive.

Amendamentele 144, 145 și 146

Propunere de directivă

Considerentul 38

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (38) | În cazul în care furnizorii
  de
  servicii ale societății informaționale stochează opere sau alte obiecte protejate
  prin
  drept de autor încărcate
  de
  utilizatorii lor
  și
  oferă publicului acces la
  acestea,
  depășind astfel simpla furnizare a instalațiilor fizice
  și
  realizând un act
  de
  comunicare publică
  , aceștia
  au obligația de
  a
  încheia contracte
  de
  licență cu titularii
  de
  drepturi
  ,
  cu excepția cazului în care îndeplinesc condițiile pentru exonerarea de răspundere prevăzută la articolul 14 din Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (17).


  În ceea ce privește articolul 14, este necesar să se verifice dacă furnizorul de servicii joacă un rol activ, cum ar fi prin optimizarea prezentării operelor sau a altor obiecte protejate încărcate ori prin promovarea acestora, indiferent de natura mijloacelor utilizate în acest scop.




  Pentru a asigura funcționarea unui contract de licență, furnizorii de servicii ale societății informaționale care stochează cantități mari de opere sau alte obiecte protejate prin drept de autor încărcate de utilizatorii lor și oferă publicului acces la acestea ar trebui să ia măsuri corespunzătoare și proporționale pentru a asigura protecția operelor sau a altor obiecte protejate, de exemplu prin utilizarea unor tehnologii eficace. Această obligație ar trebui să se aplice și atunci când furnizorii de servicii ale societății informaționale îndeplinesc condițiile pentru exonerarea de răspundere prevăzută la articolul 14 din Directiva 2000/31/CE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(38)

În cazul în care furnizorii
  de
  servicii ale societății informaționale stochează opere sau alte obiecte protejate
  prin
  drept de autor încărcate
  de
  utilizatorii lor
  și
  oferă publicului acces la
  acestea,
  depășind astfel simpla furnizare a instalațiilor fizice
  și
  realizând un act
  de
  comunicare publică
  , aceștia
  au obligația de
  a
  încheia contracte
  de
  licență cu titularii
  de
  drepturi
  ,
  cu excepția cazului în care îndeplinesc condițiile pentru exonerarea de răspundere prevăzută la articolul 14 din Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului

   (17).

În ceea ce privește articolul 14, este necesar să se verifice dacă furnizorul de servicii joacă un rol activ, cum ar fi prin optimizarea prezentării operelor sau a altor obiecte protejate încărcate ori prin promovarea acestora, indiferent de natura mijloacelor utilizate în acest scop.

Pentru a asigura funcționarea unui contract de licență, furnizorii de servicii ale societății informaționale care stochează cantități mari de opere sau alte obiecte protejate prin drept de autor încărcate de utilizatorii lor și oferă publicului acces la acestea ar trebui să ia măsuri corespunzătoare și proporționale pentru a asigura protecția operelor sau a altor obiecte protejate, de exemplu prin utilizarea unor tehnologii eficace. Această obligație ar trebui să se aplice și atunci când furnizorii de servicii ale societății informaționale îndeplinesc condițiile pentru exonerarea de răspundere prevăzută la articolul 14 din Directiva 2000/31/CE.

| (38) | Furnizorii de servicii de partajare
  de
  conținuturi online realizează un act de comunicare către public și
  , prin
  urmare, sunt responsabili pentru conținutul lor și ar trebui, deci, să încheie contracte
  de
  licență echitabile
  și
  corespunzătoare cu titularii de drepturi. În cazurile în care sunt încheiate contracte de licență
  , acestea
  ar trebui
  ,
  de asemenea, să acopere, în aceeași măsură
  și
  cu aceeași sferă
  de
  aplicare, răspunderea utilizatorilor
  ,
  atunci când
  aceștia
  acționează în scop necomercial. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2
  a),
  responsabilitatea furnizorilor
  de
  servicii de partajare
  de
  conținuturi online, în temeiul articolul 13
  ,
  nu se extinde la actele de introducere de hyperlinkuri în ceea ce privește publicațiile de presă. Dialogul între părțile interesate este esențial în lumea digitală. Acestea ar trebui să definească cele mai bune practici pentru a asigura funcționarea contractelor de licență și cooperarea dintre furnizorii de servicii de partajare de conținuturi online și titularii de drepturi. Aceste bune practici ar trebui să țină seama de amploarea conținutului care aduce atingere drepturilor de autor în cadrul serviciului
  . |
| --- | --- |

(38)

Furnizorii de servicii de partajare
  de
  conținuturi online realizează un act de comunicare către public și
  , prin
  urmare, sunt responsabili pentru conținutul lor și ar trebui, deci, să încheie contracte
  de
  licență echitabile
  și
  corespunzătoare cu titularii de drepturi. În cazurile în care sunt încheiate contracte de licență
  , acestea
  ar trebui
  ,
  de asemenea, să acopere, în aceeași măsură
  și
  cu aceeași sferă
  de
  aplicare, răspunderea utilizatorilor
  ,
  atunci când
  aceștia
  acționează în scop necomercial. În conformitate cu articolul 11 alineatul (2
  a),
  responsabilitatea furnizorilor
  de
  servicii de partajare
  de
  conținuturi online, în temeiul articolul 13
  ,
  nu se extinde la actele de introducere de hyperlinkuri în ceea ce privește publicațiile de presă. Dialogul între părțile interesate este esențial în lumea digitală. Acestea ar trebui să definească cele mai bune practici pentru a asigura funcționarea contractelor de licență și cooperarea dintre furnizorii de servicii de partajare de conținuturi online și titularii de drepturi. Aceste bune practici ar trebui să țină seama de amploarea conținutului care aduce atingere drepturilor de autor în cadrul serviciului
  .

Amendamentul 147

Propunere de directivă

Considerentul 39

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (39) | Colaborarea dintre furnizorii
  de
  servicii ale societății informaționale care stochează cantități mari
  de
  opere sau alte obiecte protejate prin drept de autor încărcate
  de
  utilizatorii lor și oferă publicului acces la acestea și titularii drepturilor este esențială pentru funcționarea tehnologiilor, cum ar fi tehnologiile
  de
  recunoaștere
  a conținutului.
  În astfel de cazuri
  , titularii de drepturi
  ar trebui să furnizeze datele necesare
  pentru a
  permite serviciilor să le identifice conținutul
  ,
  iar serviciile ar trebui să manifeste transparență față de titularii de drepturi în ceea ce privește tehnologiile utilizate, pentru a permite evaluarea adecvării acestora. Serviciile ar trebui în special să ofere titularilor de drepturi informații privind tipul tehnologiilor utilizate, modul în care funcționează acestea și rata lor de succes în ceea ce privește recunoașterea conținutului titularilor de drepturi. Tehnologiile respective ar trebui
  ,
  de asemenea, să permită titularilor de drepturi să obțină informații de la furnizorii de servicii ale societății informaționale privind utilizarea conținutului lor care intră sub incidența unui contract
  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(39)

Colaborarea dintre furnizorii
  de
  servicii ale societății informaționale care stochează cantități mari
  de
  opere sau alte obiecte protejate prin drept de autor încărcate
  de
  utilizatorii lor și oferă publicului acces la acestea și titularii drepturilor este esențială pentru funcționarea tehnologiilor, cum ar fi tehnologiile
  de
  recunoaștere
  a conținutului.
  În astfel de cazuri
  , titularii de drepturi
  ar trebui să furnizeze datele necesare
  pentru a
  permite serviciilor să le identifice conținutul
  ,
  iar serviciile ar trebui să manifeste transparență față de titularii de drepturi în ceea ce privește tehnologiile utilizate, pentru a permite evaluarea adecvării acestora. Serviciile ar trebui în special să ofere titularilor de drepturi informații privind tipul tehnologiilor utilizate, modul în care funcționează acestea și rata lor de succes în ceea ce privește recunoașterea conținutului titularilor de drepturi. Tehnologiile respective ar trebui
  ,
  de asemenea, să permită titularilor de drepturi să obțină informații de la furnizorii de servicii ale societății informaționale privind utilizarea conținutului lor care intră sub incidența unui contract
  .

| (39) | Dacă titularii
  de
  drepturi nu doresc să încheie acorduri
  de
  licență, statele membre ar trebui să se asigure că furnizorii
  de
  servicii
  de
  partajare
  a conținutului
  online și
  titularii de drepturi
  cooperează cu bună-credință
  pentru a
  garanta că, în cadrul serviciilor lor
  ,
  nu sunt disponibile opere sau alte obiecte protejate neautorizate. Cooperarea între furnizorii de servicii de conținut online și titularii de drepturi nu
  ar trebui să
  conducă la indisponibilitatea operelor sau a altor obiecte protejate
  care
  nu încalcă drepturile
  de
  autor
  ,
  inclusiv a celor care fac obiectul unei excepții sau al unei limitări a drepturilor de autor
  . |
| --- | --- |

(39)

Dacă titularii
  de
  drepturi nu doresc să încheie acorduri
  de
  licență, statele membre ar trebui să se asigure că furnizorii
  de
  servicii
  de
  partajare
  a conținutului
  online și
  titularii de drepturi
  cooperează cu bună-credință
  pentru a
  garanta că, în cadrul serviciilor lor
  ,
  nu sunt disponibile opere sau alte obiecte protejate neautorizate. Cooperarea între furnizorii de servicii de conținut online și titularii de drepturi nu
  ar trebui să
  conducă la indisponibilitatea operelor sau a altor obiecte protejate
  care
  nu încalcă drepturile
  de
  autor
  ,
  inclusiv a celor care fac obiectul unei excepții sau al unei limitări a drepturilor de autor
  .

Amendamentul 148

Propunere de directivă

Considerentul 39 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (39a) | Statele membre ar trebui să se asigure că furnizorii de servicii de partajare a conținutului online menționați la alineatul (1) instituie mecanisme de reclamații și despăgubiri eficace și rapide de care să dispună utilizatorii în cazul în care cooperarea menționată la alineatul (2a) duce la eliminarea nejustificată a conținuturilor lor. Orice reclamație depusă prin intermediul acestor mecanisme ar trebui să fie tratată fără întârzieri nejustificate. Titularii de drepturi ar trebui să își justifice în mod rezonabil deciziile pentru a se evita cazurile de respingere arbitrară a reclamațiilor. În plus, în conformitate cu Directiva 95/46/CE, Directiva 2002/58/CE și Regulamentul general privind protecția datelor, cooperarea nu ar trebui să conducă la identificarea utilizatorilor individuali, nici la prelucrarea datelor lor cu caracter personal. Statele membre ar trebui să se asigure, de asemenea, că utilizatorii se pot adresa unui organism independent pentru soluționarea litigiilor, precum și unei instanțe sau altei autorități judiciare competente pentru a beneficia de utilizarea unei excepții sau limitări în ceea ce privește dispozițiile referitoare la drepturile de autor. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(39a)

Statele membre ar trebui să se asigure că furnizorii de servicii de partajare a conținutului online menționați la alineatul (1) instituie mecanisme de reclamații și despăgubiri eficace și rapide de care să dispună utilizatorii în cazul în care cooperarea menționată la alineatul (2a) duce la eliminarea nejustificată a conținuturilor lor. Orice reclamație depusă prin intermediul acestor mecanisme ar trebui să fie tratată fără întârzieri nejustificate. Titularii de drepturi ar trebui să își justifice în mod rezonabil deciziile pentru a se evita cazurile de respingere arbitrară a reclamațiilor. În plus, în conformitate cu Directiva 95/46/CE, Directiva 2002/58/CE și Regulamentul general privind protecția datelor, cooperarea nu ar trebui să conducă la identificarea utilizatorilor individuali, nici la prelucrarea datelor lor cu caracter personal. Statele membre ar trebui să se asigure, de asemenea, că utilizatorii se pot adresa unui organism independent pentru soluționarea litigiilor, precum și unei instanțe sau altei autorități judiciare competente pentru a beneficia de utilizarea unei excepții sau limitări în ceea ce privește dispozițiile referitoare la drepturile de autor.

Amendamentul 149

Propunere de directivă

Considerentul 39 b (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (39b) | În cel mai scurt timp posibil după intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia și statele membre ar trebui să organizeze dialoguri între părțile interesate în vederea armonizării și a definirii celor mai bune practici. Acestea ar trebui să emită orientări pentru a asigura funcționarea acordurilor de licență și privind cooperarea dintre furnizorii de servicii de partajare a conținutului online și titularii de drepturi pentru utilizarea operelor lor sau a altor obiecte în sensul prezentei directive. La definirea celor mai bune practici ar trebui să se țină seama în special de drepturile fundamentale, de utilizarea excepțiilor și a limitărilor. Ar trebui, de asemenea, să se pună un accent deosebit pe garantarea faptului că sarcina impusă IMM-urilor rămâne adecvată și că se evită blocarea automată a conținutului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(39b)

În cel mai scurt timp posibil după intrarea în vigoare a prezentei directive, Comisia și statele membre ar trebui să organizeze dialoguri între părțile interesate în vederea armonizării și a definirii celor mai bune practici. Acestea ar trebui să emită orientări pentru a asigura funcționarea acordurilor de licență și privind cooperarea dintre furnizorii de servicii de partajare a conținutului online și titularii de drepturi pentru utilizarea operelor lor sau a altor obiecte în sensul prezentei directive. La definirea celor mai bune practici ar trebui să se țină seama în special de drepturile fundamentale, de utilizarea excepțiilor și a limitărilor. Ar trebui, de asemenea, să se pună un accent deosebit pe garantarea faptului că sarcina impusă IMM-urilor rămâne adecvată și că se evită blocarea automată a conținutului.

Amendamentele 44 și 219

Propunere de directivă

Considerentul 39 c (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (39c) | Statele membre ar trebui să prevadă instituirea unor măsuri intermediare care să permită furnizorilor de servicii și titularilor de drepturi să identifice, dacă este cazul, o soluție amiabilă pentru orice litigiu privind dispozițiile referitoare la acordurile de cooperare între ele. Statele membre ar trebui, în acest scop, să desemneze un organism independent, cu competența și experiența corespunzătoare necesare pentru a ajuta părțile să soluționeze litigiul dintre ele. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(39c)

Statele membre ar trebui să prevadă instituirea unor măsuri intermediare care să permită furnizorilor de servicii și titularilor de drepturi să identifice, dacă este cazul, o soluție amiabilă pentru orice litigiu privind dispozițiile referitoare la acordurile de cooperare între ele. Statele membre ar trebui, în acest scop, să desemneze un organism independent, cu competența și experiența corespunzătoare necesare pentru a ajuta părțile să soluționeze litigiul dintre ele.

Amendamentul 46

Propunere de directivă

Considerentul 39 d (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (39d) | În principiu, titularii de drepturi ar trebui să primească întotdeauna o remunerație echitabilă și adecvată. Autorii și artiștii interpreți sau executanți care au încheiat contracte cu intermediari, cum ar fi casele de discuri și producătorii, ar trebui să primească o remunerație echitabilă și adecvată de la aceștia, fie prin contracte individuale și /sau contracte colective de negociere, acorduri de gestiune colectivă fie prin norme cu efecte similare, de exemplu norme comune de remunerare. Această remunerație ar trebui menționată în mod explicit în contracte, în funcție de fiecare mod de exploatare, inclusiv exploatarea online. Statele membre ar trebui să ia în considerare caracteristicile specifice ale fiecărui sector și să aibă dreptul să prevadă că remunerația este considerată echitabilă și adecvată dacă este stabilită în conformitate cu contractul colectiv de negociere sau cu acordul comun de remunerație. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(39d)

În principiu, titularii de drepturi ar trebui să primească întotdeauna o remunerație echitabilă și adecvată. Autorii și artiștii interpreți sau executanți care au încheiat contracte cu intermediari, cum ar fi casele de discuri și producătorii, ar trebui să primească o remunerație echitabilă și adecvată de la aceștia, fie prin contracte individuale și /sau contracte colective de negociere, acorduri de gestiune colectivă fie prin norme cu efecte similare, de exemplu norme comune de remunerare. Această remunerație ar trebui menționată în mod explicit în contracte, în funcție de fiecare mod de exploatare, inclusiv exploatarea online. Statele membre ar trebui să ia în considerare caracteristicile specifice ale fiecărui sector și să aibă dreptul să prevadă că remunerația este considerată echitabilă și adecvată dacă este stabilită în conformitate cu contractul colectiv de negociere sau cu acordul comun de remunerație.

Amendamentul 47

Propunere de directivă

Considerentul 40

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (40) | Anumiți titulari de drepturi, cum ar fi autorii și artiștii interpreți sau executanți au nevoie de informații pentru a evalua valoarea economică a drepturilor lor care sunt armonizate în temeiul legislației Uniunii. Acest lucru este valabil în special în cazul în care respectivii titulari de drepturi acordă o licență sau transferă drepturi în schimbul unei remunerații. Având în vedere că autorii și artiștii interpreți sau executanți tind să se afle într-o poziție contractuală mai slabă atunci când acordă licențe sau își transferă drepturile, aceștia au nevoie de informații pentru a evalua valoarea economică continuă a drepturilor lor în comparație cu remunerația primită pentru licență sau transfer, însă se confruntă adesea cu o lipsă de transparență. Prin urmare, comunicarea de informații
  adecvate
  de către partenerii lor contractuali sau succesorii în drepturi ai acestora este importantă pentru a asigura transparența și echilibrul în cadrul sistemului care reglementează remunerarea autorilor și a artiștilor interpreți sau executanți. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(40)

Anumiți titulari de drepturi, cum ar fi autorii și artiștii interpreți sau executanți au nevoie de informații pentru a evalua valoarea economică a drepturilor lor care sunt armonizate în temeiul legislației Uniunii. Acest lucru este valabil în special în cazul în care respectivii titulari de drepturi acordă o licență sau transferă drepturi în schimbul unei remunerații. Având în vedere că autorii și artiștii interpreți sau executanți tind să se afle într-o poziție contractuală mai slabă atunci când acordă licențe sau își transferă drepturile, aceștia au nevoie de informații pentru a evalua valoarea economică continuă a drepturilor lor în comparație cu remunerația primită pentru licență sau transfer, însă se confruntă adesea cu o lipsă de transparență. Prin urmare, comunicarea de informații
  adecvate
  de către partenerii lor contractuali sau succesorii în drepturi ai acestora este importantă pentru a asigura transparența și echilibrul în cadrul sistemului care reglementează remunerarea autorilor și a artiștilor interpreți sau executanți.

| (40) | Anumiți titulari de drepturi, cum ar fi autorii și artiștii interpreți sau executanți au nevoie de informații pentru a evalua valoarea economică a drepturilor lor care sunt armonizate în temeiul legislației Uniunii. Acest lucru este valabil în special în cazul în care respectivii titulari de drepturi acordă o licență sau transferă drepturi în schimbul unei remunerații. Având în vedere că autorii și artiștii interpreți sau executanți tind să se afle într-o poziție contractuală mai slabă atunci când acordă licențe sau își transferă drepturile, aceștia au nevoie de informații pentru a evalua valoarea economică continuă a drepturilor lor în comparație cu remunerația primită pentru licență sau transfer, însă se confruntă adesea cu o lipsă de transparență. Prin urmare, comunicarea de informații
  cuprinzătoare și relevante
  de către partenerii lor contractuali sau succesorii în drepturi ai acestora este importantă pentru a asigura transparența și echilibrul în cadrul sistemului care reglementează remunerarea autorilor și a artiștilor interpreți sau executanți.
  Informațiile pe care autorii și artiștii interpreți sau executanți au dreptul să le pretindă ar trebui să fie proporționale și să acopere toate modurile de exploatare, veniturile directe și indirecte generate, inclusiv veniturile provenite din vânzarea de produse promoționale, precum și remunerația datorată. Informațiile privind exploatarea ar trebui să includă, de asemenea, informații cu privire la identitatea oricărui titular al unei sub-licențe sau beneficiar al unui sub-transfer. Cu toate acestea, obligația de transparență ar trebui să se aplice doar în cazul în care drepturile de autor relevante sunt vizate. |
| --- | --- |

(40)

Anumiți titulari de drepturi, cum ar fi autorii și artiștii interpreți sau executanți au nevoie de informații pentru a evalua valoarea economică a drepturilor lor care sunt armonizate în temeiul legislației Uniunii. Acest lucru este valabil în special în cazul în care respectivii titulari de drepturi acordă o licență sau transferă drepturi în schimbul unei remunerații. Având în vedere că autorii și artiștii interpreți sau executanți tind să se afle într-o poziție contractuală mai slabă atunci când acordă licențe sau își transferă drepturile, aceștia au nevoie de informații pentru a evalua valoarea economică continuă a drepturilor lor în comparație cu remunerația primită pentru licență sau transfer, însă se confruntă adesea cu o lipsă de transparență. Prin urmare, comunicarea de informații
  cuprinzătoare și relevante
  de către partenerii lor contractuali sau succesorii în drepturi ai acestora este importantă pentru a asigura transparența și echilibrul în cadrul sistemului care reglementează remunerarea autorilor și a artiștilor interpreți sau executanți.
  Informațiile pe care autorii și artiștii interpreți sau executanți au dreptul să le pretindă ar trebui să fie proporționale și să acopere toate modurile de exploatare, veniturile directe și indirecte generate, inclusiv veniturile provenite din vânzarea de produse promoționale, precum și remunerația datorată. Informațiile privind exploatarea ar trebui să includă, de asemenea, informații cu privire la identitatea oricărui titular al unei sub-licențe sau beneficiar al unui sub-transfer. Cu toate acestea, obligația de transparență ar trebui să se aplice doar în cazul în care drepturile de autor relevante sunt vizate.

Amendamentul 48

Propunere de directivă

Considerentul 42

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (42) | Anumite contracte privind exploatarea drepturilor armonizate la nivelul Uniunii sunt de lungă durată și oferă autorilor și artiștilor interpreți sau executanți puține posibilități de a le renegocia cu partenerii lor contractuali sau cu succesorii în drepturi ai acestora. Prin urmare, fără a aduce atingere legislației aplicabile contractelor din statele membre, ar trebui să existe un mecanism de ajustare a remunerațiilor pentru cazurile în care remunerația convenită inițial pe baza unei licențe sau a unui transfer de drepturi este disproporționat de scăzută în comparație cu veniturile și beneficiile relevante generate de exploatarea operei sau de fixarea interpretării ori a execuției, având în vedere mai ales transparența asigurată de prezenta directivă. La evaluarea situației ar trebui să se țină seama de circumstanțele specifice fiecărui caz în parte,
  precum și
  de particularitățile și practicile diferitelor sectoare de conținut. În cazul în care părțile nu ajung la un acord privind ajustarea remunerațiilor, autorul ori artistul interpret sau executant ar trebui să aibă dreptul de a introduce o acțiune în fața unei instanțe judecătorești sau a unei alte autorități competente. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(42)

Anumite contracte privind exploatarea drepturilor armonizate la nivelul Uniunii sunt de lungă durată și oferă autorilor și artiștilor interpreți sau executanți puține posibilități de a le renegocia cu partenerii lor contractuali sau cu succesorii în drepturi ai acestora. Prin urmare, fără a aduce atingere legislației aplicabile contractelor din statele membre, ar trebui să existe un mecanism de ajustare a remunerațiilor pentru cazurile în care remunerația convenită inițial pe baza unei licențe sau a unui transfer de drepturi este disproporționat de scăzută în comparație cu veniturile și beneficiile relevante generate de exploatarea operei sau de fixarea interpretării ori a execuției, având în vedere mai ales transparența asigurată de prezenta directivă. La evaluarea situației ar trebui să se țină seama de circumstanțele specifice fiecărui caz în parte,
  precum și
  de particularitățile și practicile diferitelor sectoare de conținut. În cazul în care părțile nu ajung la un acord privind ajustarea remunerațiilor, autorul ori artistul interpret sau executant ar trebui să aibă dreptul de a introduce o acțiune în fața unei instanțe judecătorești sau a unei alte autorități competente.

| (42) | Anumite contracte privind exploatarea drepturilor armonizate la nivelul Uniunii sunt de lungă durată și oferă autorilor și artiștilor interpreți sau executanți puține posibilități de a le renegocia cu partenerii lor contractuali sau cu succesorii în drepturi ai acestora. Prin urmare, fără a aduce atingere legislației aplicabile contractelor din statele membre, ar trebui să existe un mecanism de ajustare a remunerațiilor pentru cazurile în care remunerația convenită inițial pe baza unei licențe sau a unui transfer de drepturi este disproporționat de scăzută în comparație cu veniturile
  directe sau indirecte
  și beneficiile relevante generate de exploatarea operei sau de fixarea interpretării ori a execuției, având în vedere mai ales transparența asigurată de prezenta directivă. La evaluarea situației ar trebui să se țină seama de circumstanțele specifice fiecărui caz în parte, de particularitățile și practicile diferitelor sectoare de conținut,
  precum și de natura și de contribuția la opera autorului sau artistului interpret sau executant
  .
  O astfel de cerere de ajustare a contractelor ar putea fi, de asemenea, făcută de organismul care reprezintă autorul ori artistul interpret sau executant
  în
  numele său, cu excepția cazului în care cererea ar fi în detrimentul intereselor autorului sau ale artistului interpret sau executant. În
  cazul în care părțile nu ajung la un acord privind ajustarea remunerațiilor, autorul ori artistul interpret sau executant
  sau un organism de reprezentare numit de acesta
  ar trebui,
  la cererea autorului sau a artistului interpret sau executant
  , să aibă dreptul de a introduce o acțiune în fața unei instanțe judecătorești sau a unei alte autorități competente. |
| --- | --- |

(42)

Anumite contracte privind exploatarea drepturilor armonizate la nivelul Uniunii sunt de lungă durată și oferă autorilor și artiștilor interpreți sau executanți puține posibilități de a le renegocia cu partenerii lor contractuali sau cu succesorii în drepturi ai acestora. Prin urmare, fără a aduce atingere legislației aplicabile contractelor din statele membre, ar trebui să existe un mecanism de ajustare a remunerațiilor pentru cazurile în care remunerația convenită inițial pe baza unei licențe sau a unui transfer de drepturi este disproporționat de scăzută în comparație cu veniturile
  directe sau indirecte
  și beneficiile relevante generate de exploatarea operei sau de fixarea interpretării ori a execuției, având în vedere mai ales transparența asigurată de prezenta directivă. La evaluarea situației ar trebui să se țină seama de circumstanțele specifice fiecărui caz în parte, de particularitățile și practicile diferitelor sectoare de conținut,
  precum și de natura și de contribuția la opera autorului sau artistului interpret sau executant
  .
  O astfel de cerere de ajustare a contractelor ar putea fi, de asemenea, făcută de organismul care reprezintă autorul ori artistul interpret sau executant
  în
  numele său, cu excepția cazului în care cererea ar fi în detrimentul intereselor autorului sau ale artistului interpret sau executant. În
  cazul în care părțile nu ajung la un acord privind ajustarea remunerațiilor, autorul ori artistul interpret sau executant
  sau un organism de reprezentare numit de acesta
  ar trebui,
  la cererea autorului sau a artistului interpret sau executant
  , să aibă dreptul de a introduce o acțiune în fața unei instanțe judecătorești sau a unei alte autorități competente.

Amendamentul 49

Propunere de directivă

Considerentul 43

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (43) | Autorii și artiștii interpreți sau executanți sunt adesea reticenți să apeleze la instanțele judecătorești pentru a-și asigura respectarea drepturilor de către partenerii lor contractuali. Statele membre ar trebui, prin urmare, să prevadă o procedură de soluționare alternativă a litigiilor care să vizeze cererile legate de obligațiile de transparență și de mecanismul de ajustare a contractului. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(43)

Autorii și artiștii interpreți sau executanți sunt adesea reticenți să apeleze la instanțele judecătorești pentru a-și asigura respectarea drepturilor de către partenerii lor contractuali. Statele membre ar trebui, prin urmare, să prevadă o procedură de soluționare alternativă a litigiilor care să vizeze cererile legate de obligațiile de transparență și de mecanismul de ajustare a contractului.

| (43) | Autorii și artiștii interpreți sau executanți sunt adesea reticenți să apeleze la instanțele judecătorești pentru a-și asigura respectarea drepturilor de către partenerii lor contractuali. Statele membre ar trebui, prin urmare, să prevadă o procedură de soluționare alternativă a litigiilor care să vizeze cererile legate de obligațiile de transparență și de mecanismul de ajustare a contractului.
  Organismele de reprezentare a autorilor și a artiștilor interpreți sau executanți, inclusiv organismele de gestiune colectivă și sindicatele, ar trebui să fie în măsură să inițieze astfel de proceduri la solicitarea autorilor și a artiștilor interpreți sau executanți. Detaliile cu privire la inițiatorul procedurii ar trebui să rămână confidențiale. |
| --- | --- |

(43)

Autorii și artiștii interpreți sau executanți sunt adesea reticenți să apeleze la instanțele judecătorești pentru a-și asigura respectarea drepturilor de către partenerii lor contractuali. Statele membre ar trebui, prin urmare, să prevadă o procedură de soluționare alternativă a litigiilor care să vizeze cererile legate de obligațiile de transparență și de mecanismul de ajustare a contractului.
  Organismele de reprezentare a autorilor și a artiștilor interpreți sau executanți, inclusiv organismele de gestiune colectivă și sindicatele, ar trebui să fie în măsură să inițieze astfel de proceduri la solicitarea autorilor și a artiștilor interpreți sau executanți. Detaliile cu privire la inițiatorul procedurii ar trebui să rămână confidențiale.

Amendamentul 50

Propunere de directivă

Considerentul 43 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (43a) | Atunci când autorii și artiștii interpreți sau executanți acordă licențe sau își transferă drepturile, aceștia se așteaptă ca opera ori interpretarea sau execuția lor să fie exploatate. Cu toate acestea, se întâmplă ca unele opere sau interpretări pentru care s-a acordat o licență sau un transfer să nu fie exploatate deloc. Atunci când aceste drepturi au fost transferate în mod exclusiv, autorii și artiștii interpreți sau executanți nu pot apela la un alt partener pentru exploatarea operei lor. Într-un astfel de caz, și după o perioadă de timp rezonabilă, autorii și artiștii interpreți sau executanți ar trebui să dispună de un drept de revocare care să le permită să își transfere drepturile sau să acorde o licență altei persoane. Revocarea ar trebui, de asemenea, să fie posibilă în cazul în care persoana care a beneficiat de transfer sau de licență nu s-a conformat obligației de raportare/transparență prevăzută la articolul 14 din prezenta directivă. Revocarea ar trebui luată în considerare numai după ce toate măsurile alternative de soluționare a litigiilor au fost finalizate, în special în ceea ce privește raportarea. Întrucât exploatarea operelor pot varia în funcție de sectoare, dispoziții specifice ar putea fi luate la nivel național, pentru a lua în considerare particularitățile sectoarelor - cum ar fi sectorul audiovizual - sau ale operelor și ale perioadelor de exploatare anticipate, în special prevăzând termene pentru dreptul de revocare. Pentru a preveni abuzurile și a ține seama de faptul că o anumită perioadă de timp este necesară înainte ca o operă să fie exploatată efectiv, autorii și artiștii interpreți sau executanți ar trebui să fie în măsură să își exercite dreptul de revocare numai după o anumită perioadă de timp de la încheierea contractului de licență sau de transfer. Dreptul național ar trebui să reglementeze exercitarea dreptului de revocare în cazul operelor care implică mai mulți autori sau artiști interpreți sau executanți, luând în considerare importanța relativă a contribuțiilor individuale. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(43a)

Atunci când autorii și artiștii interpreți sau executanți acordă licențe sau își transferă drepturile, aceștia se așteaptă ca opera ori interpretarea sau execuția lor să fie exploatate. Cu toate acestea, se întâmplă ca unele opere sau interpretări pentru care s-a acordat o licență sau un transfer să nu fie exploatate deloc. Atunci când aceste drepturi au fost transferate în mod exclusiv, autorii și artiștii interpreți sau executanți nu pot apela la un alt partener pentru exploatarea operei lor. Într-un astfel de caz, și după o perioadă de timp rezonabilă, autorii și artiștii interpreți sau executanți ar trebui să dispună de un drept de revocare care să le permită să își transfere drepturile sau să acorde o licență altei persoane. Revocarea ar trebui, de asemenea, să fie posibilă în cazul în care persoana care a beneficiat de transfer sau de licență nu s-a conformat obligației de raportare/transparență prevăzută la articolul 14 din prezenta directivă. Revocarea ar trebui luată în considerare numai după ce toate măsurile alternative de soluționare a litigiilor au fost finalizate, în special în ceea ce privește raportarea. Întrucât exploatarea operelor pot varia în funcție de sectoare, dispoziții specifice ar putea fi luate la nivel național, pentru a lua în considerare particularitățile sectoarelor - cum ar fi sectorul audiovizual - sau ale operelor și ale perioadelor de exploatare anticipate, în special prevăzând termene pentru dreptul de revocare. Pentru a preveni abuzurile și a ține seama de faptul că o anumită perioadă de timp este necesară înainte ca o operă să fie exploatată efectiv, autorii și artiștii interpreți sau executanți ar trebui să fie în măsură să își exercite dreptul de revocare numai după o anumită perioadă de timp de la încheierea contractului de licență sau de transfer. Dreptul național ar trebui să reglementeze exercitarea dreptului de revocare în cazul operelor care implică mai mulți autori sau artiști interpreți sau executanți, luând în considerare importanța relativă a contribuțiilor individuale.

Amendamentul 51

Propunere de directivă

Considerentul 43 b (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (43b) | Pentru a sprijini aplicarea eficientă în cadrul statelor membre a dispozițiilor relevante ale prezentei directive, Comisia, în colaborare cu statele membre, ar trebui să încurajeze schimbul de bune practici și să promoveze dialogul la nivelul Uniunii. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(43b)

Pentru a sprijini aplicarea eficientă în cadrul statelor membre a dispozițiilor relevante ale prezentei directive, Comisia, în colaborare cu statele membre, ar trebui să încurajeze schimbul de bune practici și să promoveze dialogul la nivelul Uniunii.

Amendamentul 52

Propunere de directivă

Considerentul 46

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (46) | Orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată în temeiul prezentei directive ar trebui să se realizeze cu respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv dreptul la respectarea vieții private și de familie și dreptul la protecția datelor cu caracter personal prevăzute la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și trebuie să fie conformă cu
  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European
  și
  a Consiliului35 și
  cu Directiva 2002/58/CE a
  Parlamentului European și a Consiliului36

  . |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(46)

Orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată în temeiul prezentei directive ar trebui să se realizeze cu respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv dreptul la respectarea vieții private și de familie și dreptul la protecția datelor cu caracter personal prevăzute la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și trebuie să fie conformă cu
  Directiva 95/46/CE a Parlamentului European
  și
  a Consiliului35 și
  cu Directiva 2002/58/CE a
  Parlamentului European și a Consiliului36

  .

| (46) | Orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată în temeiul prezentei directive ar trebui să se realizeze cu respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv dreptul la respectarea vieții private și de familie și dreptul la protecția datelor cu caracter personal prevăzute la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și trebuie să fie conformă cu
  Regulamentul (UE) 2016/679
  și cu Directiva 2002/58/CE.
  Ar trebui să fie respectate dispozițiile din Regulamentul general privind protecția datelor, inclusiv privind „dreptul de
  a
  fi uitat
  ”. |
| --- | --- |

(46)

Orice prelucrare a datelor cu caracter personal efectuată în temeiul prezentei directive ar trebui să se realizeze cu respectarea drepturilor fundamentale, inclusiv dreptul la respectarea vieții private și de familie și dreptul la protecția datelor cu caracter personal prevăzute la articolele 7 și 8 din Carta drepturilor fundamentale a Uniunii Europene, și trebuie să fie conformă cu
  Regulamentul (UE) 2016/679
  și cu Directiva 2002/58/CE.
  Ar trebui să fie respectate dispozițiile din Regulamentul general privind protecția datelor, inclusiv privind „dreptul de
  a
  fi uitat
  ”.

Amendamentul 53

Propunere de directivă

Considerentul 46 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (46a) | Este important să fie subliniată importanța anonimității atunci când datele cu caracter personal sunt gestionate în scopuri comerciale. În plus, ar trebui promovată opțiunea „implicită”de nepartajare în ceea ce privește datele cu caracter personal în timp ce se utilizează interfețele platformei online. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

(46a)

Este important să fie subliniată importanța anonimității atunci când datele cu caracter personal sunt gestionate în scopuri comerciale. În plus, ar trebui promovată opțiunea „implicită”de nepartajare în ceea ce privește datele cu caracter personal în timp ce se utilizează interfețele platformei online.

Amendamentele 54 și 238

Propunere de directivă

Articolul 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 1
  Obiectul și domeniul de aplicare

  1.   Prezenta directivă stabilește norme care vizează armonizarea în continuare a legislației Uniunii aplicabile drepturilor de autor și drepturilor conexe în cadrul pieței interne, ținând seama în special de utilizările digitale și transfrontaliere ale conținuturilor protejate. Prezenta directivă stabilește, de asemenea, norme pentru excepții și limitări și pentru facilitarea licențelor, precum și norme care vizează asigurarea unei piețe performante pentru exploatarea operelor și a altor obiecte protejate.


  2.   Cu excepția cazurilor menționate la articolul 6, prezenta directivă lasă intacte și nu afectează în niciun fel normele existente stabilite în directivele care sunt în vigoare în acest domeniu, în special Directivele 96/9/CE, 2001/29/CE, 2006/115/CE, 2009/24/CE, 2012/28/UE și 2014/26/UE. | | Articolul 1
  Obiectul și domeniul de aplicare

  1.   Prezenta directivă stabilește norme care vizează armonizarea în continuare a legislației Uniunii aplicabile drepturilor de autor și drepturilor conexe în cadrul pieței interne, ținând seama în special de utilizările digitale și transfrontaliere ale conținuturilor protejate. Prezenta directivă stabilește, de asemenea, norme pentru excepții și limitări și pentru facilitarea licențelor, precum și norme care vizează asigurarea unei piețe performante pentru exploatarea operelor și a altor obiecte protejate.


  2.   Cu excepția cazurilor menționate la articolul 6, prezenta directivă lasă intacte și nu afectează în niciun fel normele existente stabilite în directivele care sunt în vigoare în acest domeniu, în special Directivele 96/9/CE,
  2000/31/CE
  , 2001/29/CE, 2006/115/CE, 2009/24/CE, 2012/28/UE și 2014/26/UE. |

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

1.   Prezenta directivă stabilește norme care vizează armonizarea în continuare a legislației Uniunii aplicabile drepturilor de autor și drepturilor conexe în cadrul pieței interne, ținând seama în special de utilizările digitale și transfrontaliere ale conținuturilor protejate. Prezenta directivă stabilește, de asemenea, norme pentru excepții și limitări și pentru facilitarea licențelor, precum și norme care vizează asigurarea unei piețe performante pentru exploatarea operelor și a altor obiecte protejate.

2.   Cu excepția cazurilor menționate la articolul 6, prezenta directivă lasă intacte și nu afectează în niciun fel normele existente stabilite în directivele care sunt în vigoare în acest domeniu, în special Directivele 96/9/CE, 2001/29/CE, 2006/115/CE, 2009/24/CE, 2012/28/UE și 2014/26/UE.

Articolul 1

Obiectul și domeniul de aplicare

1.   Prezenta directivă stabilește norme care vizează armonizarea în continuare a legislației Uniunii aplicabile drepturilor de autor și drepturilor conexe în cadrul pieței interne, ținând seama în special de utilizările digitale și transfrontaliere ale conținuturilor protejate. Prezenta directivă stabilește, de asemenea, norme pentru excepții și limitări și pentru facilitarea licențelor, precum și norme care vizează asigurarea unei piețe performante pentru exploatarea operelor și a altor obiecte protejate.

2.   Cu excepția cazurilor menționate la articolul 6, prezenta directivă lasă intacte și nu afectează în niciun fel normele existente stabilite în directivele care sunt în vigoare în acest domeniu, în special Directivele 96/9/CE,
  2000/31/CE
  , 2001/29/CE, 2006/115/CE, 2009/24/CE, 2012/28/UE și 2014/26/UE.

Amendamentul 55

Amendamentul 55

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1 – partea introductivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1 – partea introductivă

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (1) | „organism de cercetare”înseamnă o universitate, un institut de cercetare sau orice altă organizație al cărei scop principal este efectuarea de cercetări științifice sau efectuarea de cercetări științifice și furnizarea de servicii de învățământ: |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(1)

„organism de cercetare”înseamnă o universitate, un institut de cercetare sau orice altă organizație al cărei scop principal este efectuarea de cercetări științifice sau efectuarea de cercetări științifice și furnizarea de servicii de învățământ:

| (1) | „organism de cercetare”înseamnă o universitate,
  inclusiv bibliotecile acesteia
  , un institut de cercetare sau orice altă organizație al cărei scop principal este efectuarea de cercetări științifice sau efectuarea de cercetări științifice și furnizarea de servicii de învățământ: |
| --- | --- |

(1)

„organism de cercetare”înseamnă o universitate,
  inclusiv bibliotecile acesteia
  , un institut de cercetare sau orice altă organizație al cărei scop principal este efectuarea de cercetări științifice sau efectuarea de cercetări științifice și furnizarea de servicii de învățământ:

inclusiv bibliotecile acesteia

Amendamentul 57

Amendamentul 57

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1 – paragraful 2

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 1 – paragraful 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| astfel încât de accesul la rezultatele generate de cercetarea științifică să nu poată beneficia în mod preferențial o întreprindere care exercită o influență
  decisivă
  asupra unui astfel de organism; | | astfel încât de accesul la rezultatele generate de cercetarea științifică să nu poată beneficia în mod preferențial o întreprindere care exercită o influență
  semnificativă
  asupra unui astfel de organism; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

astfel încât de accesul la rezultatele generate de cercetarea științifică să nu poată beneficia în mod preferențial o întreprindere care exercită o influență
  decisivă
  asupra unui astfel de organism;

decisivă

astfel încât de accesul la rezultatele generate de cercetarea științifică să nu poată beneficia în mod preferențial o întreprindere care exercită o influență
  semnificativă
  asupra unui astfel de organism;

semnificativă

Amendamentul 58

Amendamentul 58

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (2) | „extragerea textului și a datelor”înseamnă orice tehnică analitică automatizată
  care vizează analizarea textului și a datelor
  în formă digitală pentru a genera informații
  precum
  modele, tendințe și corelații; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(2)

„extragerea textului și a datelor”înseamnă orice tehnică analitică automatizată
  care vizează analizarea textului și a datelor
  în formă digitală pentru a genera informații
  precum
  modele, tendințe și corelații;

care vizează analizarea textului și a datelor

precum

| (2) | „extragerea textului și a datelor”înseamnă orice tehnică analitică automatizată
  ce analizează opere și alte obiecte protejate
  în formă digitală pentru a genera informații
  care includ
  modele, tendințe și corelații,
  fără a se limita însă la acestea. |
| --- | --- |

(2)

„extragerea textului și a datelor”înseamnă orice tehnică analitică automatizată
  ce analizează opere și alte obiecte protejate
  în formă digitală pentru a genera informații
  care includ
  modele, tendințe și corelații,
  fără a se limita însă la acestea.

ce analizează opere și alte obiecte protejate

care includ

fără a se limita însă la acestea.

Amendamentul 59

Amendamentul 59

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 4

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 4

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| (4) | „publicație de presă”înseamnă fixarea unei colecții de opere literare cu caracter jurnalistic, care poate include alte opere sau obiecte protejate și care constituie un element individual în cadrul unei publicații periodice sau actualizate regulat sub un singur titlu, cum ar fi un ziar sau o revistă de interes general ori de specialitate, având scopul de a oferi informații referitoare la știri sau alte subiecte și fiind publicată în orice formă de media la inițiativa, pe răspunderea editorială și sub supravegherea unui furnizor de servicii. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(4)

„publicație de presă”înseamnă fixarea unei colecții de opere literare cu caracter jurnalistic, care poate include alte opere sau obiecte protejate și care constituie un element individual în cadrul unei publicații periodice sau actualizate regulat sub un singur titlu, cum ar fi un ziar sau o revistă de interes general ori de specialitate, având scopul de a oferi informații referitoare la știri sau alte subiecte și fiind publicată în orice formă de media la inițiativa, pe răspunderea editorială și sub supravegherea unui furnizor de servicii.

| (4) | „publicație de presă”înseamnă fixarea
  de către editorii sau agențiile de știri a
  unei colecții de opere literare cu caracter jurnalistic, care poate include alte opere sau obiecte protejate și care constituie un element individual în cadrul unei publicații periodice sau actualizate regulat sub un singur titlu, cum ar fi un ziar sau o revistă de interes general ori de specialitate, având scopul de a oferi informații referitoare la știri sau alte subiecte și fiind publicată în orice formă de media la inițiativa, pe răspunderea editorială și sub supravegherea unui furnizor de servicii.
  Publicațiile periodice care sunt publicate în scop științific sau academic, cum ar fi revistele științifice, nu intră în domeniul de aplicare al prezentei definiții
  ; |
| --- | --- |

(4)

„publicație de presă”înseamnă fixarea
  de către editorii sau agențiile de știri a
  unei colecții de opere literare cu caracter jurnalistic, care poate include alte opere sau obiecte protejate și care constituie un element individual în cadrul unei publicații periodice sau actualizate regulat sub un singur titlu, cum ar fi un ziar sau o revistă de interes general ori de specialitate, având scopul de a oferi informații referitoare la știri sau alte subiecte și fiind publicată în orice formă de media la inițiativa, pe răspunderea editorială și sub supravegherea unui furnizor de servicii.
  Publicațiile periodice care sunt publicate în scop științific sau academic, cum ar fi revistele științifice, nu intră în domeniul de aplicare al prezentei definiții
  ;

de către editorii sau agențiile de știri a

Publicațiile periodice care sunt publicate în scop științific sau academic, cum ar fi revistele științifice, nu intră în domeniul de aplicare al prezentei definiții

Amendamentul 60

Amendamentul 60

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 a (nou)

Articolul 1 – paragraful 1 – punctul 4 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | 4a. | „operă aflată în afara circuitului comercial”înseamnă:









  (a) | o întreagă operă sau un întreg alt obiect în toate versiunile și manifestările sale, care nu mai este la dispoziția publicului prin canalele comerciale obișnuite; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4a.

4a.

„operă aflată în afara circuitului comercial”înseamnă:

(a)

(a)

o întreagă operă sau un întreg alt obiect în toate versiunile și manifestările sale, care nu mai este la dispoziția publicului prin canalele comerciale obișnuite;

o întreagă operă sau un întreg alt obiect în toate versiunile și manifestările sale, care nu mai este la dispoziția publicului prin canalele comerciale obișnuite;

| (b) | o operă sau un alt obiect care nu a fost niciodată la dispoziția publicului prin canalele comerciale într-un stat membru, cu excepția cazului în care se poate deduce, din circumstanțele cazului respectiv, că autorul său a contestat punerea operei sau a obiectului respectiv la dispoziția publicului; |
| --- | --- |

(b)

(b)

o operă sau un alt obiect care nu a fost niciodată la dispoziția publicului prin canalele comerciale într-un stat membru, cu excepția cazului în care se poate deduce, din circumstanțele cazului respectiv, că autorul său a contestat punerea operei sau a obiectului respectiv la dispoziția publicului;

o operă sau un alt obiect care nu a fost niciodată la dispoziția publicului prin canalele comerciale într-un stat membru, cu excepția cazului în care se poate deduce, din circumstanțele cazului respectiv, că autorul său a contestat punerea operei sau a obiectului respectiv la dispoziția publicului;

Amendamentul 150

Amendamentul 150

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 4 b (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 4 b (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (4b) | „furnizor al unui serviciu de partajare de conținuturi online”înseamnă un furnizor al unui serviciu al societății informaționale, unul dintre scopurile principale ale acestuia fiind cel de a stoca și a oferi publicului acces la o cantitate semnificativă de opere protejate prin drepturi de autor sau la alte obiecte protejate încărcate de către utilizatorii săi, operațiuni pe care serviciul respectiv le optimizează și promovează în scop lucrativ. Microîntreprinderile și întreprinderile mici în sensul Titlului I din anexa la Recomandarea Comisiei 2003/361/CE, și serviciile care nu au un caracter comercial, cum ar fi enciclopediile online, și furnizorii de servicii online în cazul cărora conținuturile sunt încărcate cu autorizația tuturor titularilor de drepturi vizați, cum ar fi arhivele educaționale sau științifice, nu intră sub incidența dispozițiilor aplicabile furnizorilor de servicii de partajare de conținuturi online în sensul prezentei directive. Furnizorii de servicii de tip cloud pentru uz individual care nu oferă acces direct publicului, platformele care dezvoltă programe informatice cu sursă deschisă și piețele online a căror activitate principală este vânzarea online cu amănuntul de bunuri fizice nu ar trebui să fie considerați/considerate a fi furnizori de servicii de partajare de conținuturi online în sensul prezentei directive; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(4b)

(4b)

„furnizor al unui serviciu de partajare de conținuturi online”înseamnă un furnizor al unui serviciu al societății informaționale, unul dintre scopurile principale ale acestuia fiind cel de a stoca și a oferi publicului acces la o cantitate semnificativă de opere protejate prin drepturi de autor sau la alte obiecte protejate încărcate de către utilizatorii săi, operațiuni pe care serviciul respectiv le optimizează și promovează în scop lucrativ. Microîntreprinderile și întreprinderile mici în sensul Titlului I din anexa la Recomandarea Comisiei 2003/361/CE, și serviciile care nu au un caracter comercial, cum ar fi enciclopediile online, și furnizorii de servicii online în cazul cărora conținuturile sunt încărcate cu autorizația tuturor titularilor de drepturi vizați, cum ar fi arhivele educaționale sau științifice, nu intră sub incidența dispozițiilor aplicabile furnizorilor de servicii de partajare de conținuturi online în sensul prezentei directive. Furnizorii de servicii de tip cloud pentru uz individual care nu oferă acces direct publicului, platformele care dezvoltă programe informatice cu sursă deschisă și piețele online a căror activitate principală este vânzarea online cu amănuntul de bunuri fizice nu ar trebui să fie considerați/considerate a fi furnizori de servicii de partajare de conținuturi online în sensul prezentei directive;

Amendamentul 62

Amendamentul 62

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 4 c (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 4 c (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | 4c. | „serviciu al societății informaționale”înseamnă un serviciu astfel cum este definit la articolul 1 alineatul (1) litera (b) din Directiva (UE) 2015/1535 a Parlamentului European și a Consiliului

   (18); |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

4c.

4c.

„serviciu al societății informaționale”înseamnă un serviciu astfel cum este definit la articolul 1 alineatul (1) litera (b) din Directiva (UE) 2015/1535 a Parlamentului European și a Consiliului

   (18);

„serviciu al societății informaționale”înseamnă un serviciu astfel cum este definit la articolul 1 alineatul (1) litera (b) din Directiva (UE) 2015/1535 a Parlamentului European și a Consiliului

18

Amendamentul 63

Amendamentul 63

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 4 d (nou)

Articolul 2 – paragraful 1 – punctul 4 d (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | (4d) | „serviciu automatizat de referențiere a imaginilor”înseamnă orice serviciu online în care sunt reproduse sau puse la dispoziția publicului, în scopul indexării sau al referențierii, opere grafice, plastice sau fotografice colectate în mod automat, prin intermediul unui serviciu online terț. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

(4d)

(4d)

„serviciu automatizat de referențiere a imaginilor”înseamnă orice serviciu online în care sunt reproduse sau puse la dispoziția publicului, în scopul indexării sau al referențierii, opere grafice, plastice sau fotografice colectate în mod automat, prin intermediul unui serviciu online terț.

Amendamentul 64

Amendamentul 64

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3

Articolul 3

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 3
  Extragerea textului și a datelor

  1.   Statele membre prevăd o excepție de la drepturile prevăzute la articolul 2 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă pentru reproducerile și extragerile
  efectuate de
  organismele de cercetare pentru a realiza extragerea textului și a datelor
  din opere sau alte obiecte la care au acces legal
  în scopuri de cercetare științifică.


  2.   Dispozițiile contractuale care nu respectă excepția prevăzută la alineatul (1) sunt inaplicabile.


  3.   Titularilor de drepturi li se permite să aplice măsuri menite să asigure securitatea și integritatea rețelelor și a bazelor de date în care sunt găzduite operele sau alte obiecte protejate. Aceste măsuri nu pot depăși ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului respectiv.


  4.   Statele membre
  încurajează titularii de drepturi și organismele de cercetare să definească, de comun acord, bune practici referitoare la aplicarea măsurilor menționate la
  alineatul (3). | | Articolul 3
  Extragerea textului și a datelor

  1.   Statele membre prevăd o excepție de la drepturile prevăzute la articolul 2 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă pentru reproducerile și extragerile
  din opere sau alte obiecte la care
  organismele de cercetare
  au acces legal și care sunt efectuate
  pentru a realiza extragerea textului și a datelor în scopuri de cercetare științifică
  de către aceste organisme
  .


  Statele membre le permit instituțiilor de învățământ și instituțiilor de patrimoniu cultural care efectuează cercetări științifice în sensul punctului (1) litera (a) sau al punctului (1) litera (b) de la articolul 2, cu condiția ca o întreprindere care exercită o influență semnificativă asupra unei astfel de instituții să nu poată beneficia în mod preferențial de accesul la rezultatele generate de cercetarea științifică, să beneficieze, de asemenea, de excepția prevăzută la prezentul articol.






  1a.
     
  Reproducerile și extragerile efectuate în scopul extragerii textului și a datelor trebuie să fie stocate în condiții de siguranță, de exemplu de către organisme de încredere desemnate în acest scop.




  2.   Dispozițiile contractuale care nu respectă excepția prevăzută la alineatul (1) sunt inaplicabile.


  3.   Titularilor de drepturi li se permite să aplice măsuri menite să asigure securitatea și integritatea rețelelor și a bazelor de date în care sunt găzduite operele sau alte obiecte protejate. Aceste măsuri nu pot depăși ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului respectiv.


  4.   Statele membre
  pot continua să prevadă excepții în ceea ce privește extragerea textului și a datelor în conformitate cu articolul 5
  alineatul (3)
  litera (a) din Directiva 2001/29/CE
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 3

Extragerea textului și a datelor

1.   Statele membre prevăd o excepție de la drepturile prevăzute la articolul 2 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă pentru reproducerile și extragerile
  efectuate de
  organismele de cercetare pentru a realiza extragerea textului și a datelor
  din opere sau alte obiecte la care au acces legal
  în scopuri de cercetare științifică.

2.   Dispozițiile contractuale care nu respectă excepția prevăzută la alineatul (1) sunt inaplicabile.

3.   Titularilor de drepturi li se permite să aplice măsuri menite să asigure securitatea și integritatea rețelelor și a bazelor de date în care sunt găzduite operele sau alte obiecte protejate. Aceste măsuri nu pot depăși ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului respectiv.

4.   Statele membre
  încurajează titularii de drepturi și organismele de cercetare să definească, de comun acord, bune practici referitoare la aplicarea măsurilor menționate la
  alineatul (3).

Articolul 3

Extragerea textului și a datelor

1.   Statele membre prevăd o excepție de la drepturile prevăzute la articolul 2 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă pentru reproducerile și extragerile
  din opere sau alte obiecte la care
  organismele de cercetare
  au acces legal și care sunt efectuate
  pentru a realiza extragerea textului și a datelor în scopuri de cercetare științifică
  de către aceste organisme
  .

Statele membre le permit instituțiilor de învățământ și instituțiilor de patrimoniu cultural care efectuează cercetări științifice în sensul punctului (1) litera (a) sau al punctului (1) litera (b) de la articolul 2, cu condiția ca o întreprindere care exercită o influență semnificativă asupra unei astfel de instituții să nu poată beneficia în mod preferențial de accesul la rezultatele generate de cercetarea științifică, să beneficieze, de asemenea, de excepția prevăzută la prezentul articol.

1a.
     
  Reproducerile și extragerile efectuate în scopul extragerii textului și a datelor trebuie să fie stocate în condiții de siguranță, de exemplu de către organisme de încredere desemnate în acest scop.

2.   Dispozițiile contractuale care nu respectă excepția prevăzută la alineatul (1) sunt inaplicabile.

3.   Titularilor de drepturi li se permite să aplice măsuri menite să asigure securitatea și integritatea rețelelor și a bazelor de date în care sunt găzduite operele sau alte obiecte protejate. Aceste măsuri nu pot depăși ceea ce este necesar pentru atingerea obiectivului respectiv.

4.   Statele membre
  pot continua să prevadă excepții în ceea ce privește extragerea textului și a datelor în conformitate cu articolul 5
  alineatul (3)
  litera (a) din Directiva 2001/29/CE
  .

Amendamentul 65

Amendamentul 65

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 3 a (nou)

Articolul 3 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | Articolul 3a
  Excepția sau limitarea opțională în cazul extragerii textului și a datelor

  1.   Fără a aduce atingere articolului 3 din prezenta directivă, statele membre pot prevedea o excepție sau o limitare a drepturilor prevăzute la articolul 2 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și la articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE, precum și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă pentru reproducerile și extragerile din opere și din alte obiecte protejate accesibile în mod legal efectuate în cadrul procesului de extragere a textului și a datelor, cu condiția ca utilizarea operelor și a altor obiecte protejate menționate în prezentul articol să nu fi fost rezervată în mod expres de către titularii de drepturi, inclusiv în cazul mijloacelor de citire automată.


  2.   Reproducerile și extragerile efectuate în conformitate cu alineatul (1) nu pot fi utilizate în alte scopuri decât pentru extragerea textului și a datelor.


  3.   
  Statele membre pot continua să prevadă excepții în ceea ce privește extragerea textului și a datelor în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2001/29/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 3a

Excepția sau limitarea opțională în cazul extragerii textului și a datelor

1.   Fără a aduce atingere articolului 3 din prezenta directivă, statele membre pot prevedea o excepție sau o limitare a drepturilor prevăzute la articolul 2 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și la articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE, precum și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă pentru reproducerile și extragerile din opere și din alte obiecte protejate accesibile în mod legal efectuate în cadrul procesului de extragere a textului și a datelor, cu condiția ca utilizarea operelor și a altor obiecte protejate menționate în prezentul articol să nu fi fost rezervată în mod expres de către titularii de drepturi, inclusiv în cazul mijloacelor de citire automată.

2.   Reproducerile și extragerile efectuate în conformitate cu alineatul (1) nu pot fi utilizate în alte scopuri decât pentru extragerea textului și a datelor.

3.   
  Statele membre pot continua să prevadă excepții în ceea ce privește extragerea textului și a datelor în conformitate cu articolul 5 alineatul (3) litera (a) din Directiva 2001/29/CE.

Amendamentul 66

Amendamentul 66

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 4

Articolul 4

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 4
  Utilizarea operelor și a altor obiecte protejate în activități de predare digitale și transfrontaliere

  1.   Statele membre prevăd o excepție sau o limitare a drepturilor prevăzute la articolele 2 și 3 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE, la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2009/24/CE și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă pentru a permite utilizarea digitală a operelor și a altor obiecte protejate în scopul unic de ilustrare didactică, în măsura justificată de scopul necomercial urmărit, cu condiția ca utilizarea:






  (a) | să aibă loc la sediul unei instituții de învățământ sau prin intermediul
  unei rețele electronice securizate
  la care au acces doar elevii sau studenții și cadrele didactice ale instituției de învățământ; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 4

Utilizarea operelor și a altor obiecte protejate în activități de predare digitale și transfrontaliere

1.   Statele membre prevăd o excepție sau o limitare a drepturilor prevăzute la articolele 2 și 3 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE, la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2009/24/CE și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă pentru a permite utilizarea digitală a operelor și a altor obiecte protejate în scopul unic de ilustrare didactică, în măsura justificată de scopul necomercial urmărit, cu condiția ca utilizarea:

(a)

să aibă loc la sediul unei instituții de învățământ sau prin intermediul
  unei rețele electronice securizate
  la care au acces doar elevii sau studenții și cadrele didactice ale instituției de învățământ;

| (b) | să fie însoțită de indicarea sursei, inclusiv a numelui autorului, cu excepția cazurilor în care acest lucru se dovedește imposibil. |
| --- | --- |

(b)

să fie însoțită de indicarea sursei, inclusiv a numelui autorului, cu excepția cazurilor în care acest lucru se dovedește imposibil.

2.   Statele membre pot prevedea că excepția prevăzută la alineatul (1) nu se aplică în general sau în cazul anumitor tipuri de opere sau alte obiecte protejate, în măsura în care pe piață sunt disponibile cu ușurință
  licențe
  adecvate de autorizare a actelor descrise la alineatul (1).

Statele membre care recurg la dispoziția prevăzută la primul paragraf iau măsurile necesare pentru a asigura disponibilitatea și vizibilitatea corespunzătoare a licențelor de autorizare a actelor descrise la alineatul (1) pentru instituțiile de învățământ.

3.   Se consideră că actul de utilizare a operelor și a altor obiecte protejate în scopul unic de ilustrare didactică prin intermediul
  unei rețele
  electronice securizate care este întreprins în conformitate cu dispozițiile de drept intern adoptate în temeiul prezentului articol are loc numai în statul membru în care este stabilită instituția de învățământ.

4.   Statele membre pot prevedea compensații echitabile pentru prejudiciul suferit de titularii de drepturi ca urmare a utilizării operelor lor sau a altor obiecte protejate în temeiul alineatului (1).

Articolul 4

Utilizarea operelor și a altor obiecte protejate în activități de predare digitale și transfrontaliere

1.   Statele membre prevăd o excepție sau o limitare a drepturilor prevăzute la articolele 2 și 3 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE, la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2009/24/CE și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă pentru a permite utilizarea digitală a operelor și a altor obiecte protejate în scopul unic de ilustrare didactică, în măsura justificată de scopul necomercial urmărit, cu condiția ca utilizarea:

| (a) | să aibă loc la sediul unei instituții de învățământ sau
  în orice alt loc în care activitatea educațională se desfășoară sub responsabilitatea instituției de învățământ sau
  prin intermediul
  unui mediu electronic securizat
  la care au acces doar elevii sau studenții și cadrele didactice ale instituției de învățământ; |
| --- | --- |

(a)

să aibă loc la sediul unei instituții de învățământ sau
  în orice alt loc în care activitatea educațională se desfășoară sub responsabilitatea instituției de învățământ sau
  prin intermediul
  unui mediu electronic securizat
  la care au acces doar elevii sau studenții și cadrele didactice ale instituției de învățământ;

| (b) | să fie însoțită de indicarea sursei, inclusiv a numelui autorului, cu excepția cazurilor în care acest lucru se dovedește imposibil
  din motive de ordin practic
  . |
| --- | --- |

(b)

să fie însoțită de indicarea sursei, inclusiv a numelui autorului, cu excepția cazurilor în care acest lucru se dovedește imposibil
  din motive de ordin practic
  .

2.   Statele membre pot prevedea că excepția prevăzută la alineatul (1) nu se aplică în general sau în cazul anumitor tipuri de opere sau alte obiecte protejate,
  cum ar fi materialele care sunt destinate
  în
  principal pieței educației sau partiturile, în
  măsura în care pe piață sunt disponibile cu ușurință
  contracte de licență
  adecvate de autorizare a actelor descrise la alineatul (1),
  care sunt adaptate nevoilor și particularităților instituțiilor de învățământ
  .

Statele membre care recurg la dispoziția prevăzută la primul paragraf iau măsurile necesare pentru a asigura disponibilitatea și vizibilitatea corespunzătoare a licențelor de autorizare a actelor descrise la alineatul (1) pentru instituțiile de învățământ.

3.   Se consideră că actul de utilizare a operelor și a altor obiecte protejate în scopul unic de ilustrare didactică prin intermediul
  unor medii
  electronice securizate care este întreprins în conformitate cu dispozițiile de drept intern adoptate în temeiul prezentului articol are loc numai în statul membru în care este stabilită instituția de învățământ.

4.   Statele membre pot prevedea compensații echitabile pentru prejudiciul suferit de titularii de drepturi ca urmare a utilizării operelor lor sau a altor obiecte protejate în temeiul alineatului (1).

4a.
     
  Fără a aduce atingere alineatului (2), dispozițiile contractuale care nu respectă excepția sau limitarea adoptată în conformitate cu alineatul (1) sunt neexecutabile. Statele membre asigură faptul că titularii de drepturi au dreptul de a acorda licențe gratuite de autorizare a actelor descrise la alineatul (1), în general sau vizând tipuri specifice de opere sau alte obiecte protejate, la propria discreție.

Amendamentul 67

Amendamentul 67

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 5

Articolul 5

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 5
  Conservarea patrimoniului cultural
  Statele membre prevăd o excepție de la drepturile prevăzute la articolul 2 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE, la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/24/CE și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă care să permită instituțiilor de patrimoniu cultural să realizeze copii ale operelor sau ale altor obiecte protejate din colecțiile lor permanente, în orice format sau pe orice suport,
  numai în scopul conservării
  acestor opere sau
  alte
  obiecte protejate și în măsura în care este necesar pentru o astfel de conservare. | | Articolul 5
  Conservarea patrimoniului cultural



  1.
     Statele membre prevăd o excepție de la drepturile prevăzute la articolul 2 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE, la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/24/CE și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă care să permită instituțiilor de patrimoniu cultural să realizeze copii ale operelor sau ale altor obiecte protejate din colecțiile lor permanente, în orice format sau pe orice suport,
  în scopuri legate de conservarea
  acestor opere sau
  a altor
  obiecte protejate și în măsura în care este necesar pentru o astfel de conservare.




  1a.
     
  Statele membre se asigură că niciun material care rezultă dintr-un act de reproducere a materialului care face parte din domeniul public nu intră sub incidența drepturilor de autor sau a drepturilor conexe, cu condiția ca o astfel de reproducere să fie o reproducere fidelă în scopuri de conservare a materialului original.






  1b.
     
  Orice dispoziții contractuale care nu respectă excepția prevăzută la alineatul (1) sunt inaplicabile. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 5

Conservarea patrimoniului cultural

Statele membre prevăd o excepție de la drepturile prevăzute la articolul 2 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE, la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/24/CE și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă care să permită instituțiilor de patrimoniu cultural să realizeze copii ale operelor sau ale altor obiecte protejate din colecțiile lor permanente, în orice format sau pe orice suport,
  numai în scopul conservării
  acestor opere sau
  alte
  obiecte protejate și în măsura în care este necesar pentru o astfel de conservare.

Articolul 5

Conservarea patrimoniului cultural

1.
     Statele membre prevăd o excepție de la drepturile prevăzute la articolul 2 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE, la articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Directiva 2009/24/CE și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă care să permită instituțiilor de patrimoniu cultural să realizeze copii ale operelor sau ale altor obiecte protejate din colecțiile lor permanente, în orice format sau pe orice suport,
  în scopuri legate de conservarea
  acestor opere sau
  a altor
  obiecte protejate și în măsura în care este necesar pentru o astfel de conservare.

1a.
     
  Statele membre se asigură că niciun material care rezultă dintr-un act de reproducere a materialului care face parte din domeniul public nu intră sub incidența drepturilor de autor sau a drepturilor conexe, cu condiția ca o astfel de reproducere să fie o reproducere fidelă în scopuri de conservare a materialului original.

1b.
     
  Orice dispoziții contractuale care nu respectă excepția prevăzută la alineatul (1) sunt inaplicabile.

Amendamentul 68

Amendamentul 68

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 6

Articolul 6

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 6
  Dispoziții comune
  Excepțiilor și limitărilor prevăzute în prezentul titlu li se aplică articolul 5 alineatul (5) și articolul 6 alineatul (4) primul, al treilea și al cincilea paragraf din Directiva 2001/29/CE. | | Articolul 6
  Dispoziții comune



  1.
     
  Accesul la conținutul care face obiectul unei excepții
  prevăzute în
  prezenta directivă nu conferă utilizatorului dreptul de a folosi conținutul în alt mod care face obiectul unei alte excepții
  .




  2.
     Excepțiilor și limitărilor prevăzute în prezentul titlu li se aplică articolul 5 alineatul (5) și articolul 6 alineatul (4) primul, al treilea,
  al patrulea
  și al cincilea paragraf din Directiva 2001/29/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 6

Dispoziții comune

Excepțiilor și limitărilor prevăzute în prezentul titlu li se aplică articolul 5 alineatul (5) și articolul 6 alineatul (4) primul, al treilea și al cincilea paragraf din Directiva 2001/29/CE.

Articolul 6

Dispoziții comune

1.
     
  Accesul la conținutul care face obiectul unei excepții
  prevăzute în
  prezenta directivă nu conferă utilizatorului dreptul de a folosi conținutul în alt mod care face obiectul unei alte excepții
  .

2.
     Excepțiilor și limitărilor prevăzute în prezentul titlu li se aplică articolul 5 alineatul (5) și articolul 6 alineatul (4) primul, al treilea,
  al patrulea
  și al cincilea paragraf din Directiva 2001/29/CE.

Amendamentul 69

Amendamentul 69

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 7

Articolul 7

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 7
  Utilizarea operelor aflate în afara circuitului comercial de către instituțiile de patrimoniu cultural

  1.   Statele membre prevăd că, atunci când un organism de gestiune colectivă, acționând în numele membrilor săi, încheie o licență neexclusivă pentru scopuri necomerciale cu o instituție de patrimoniu cultural pentru digitalizarea, distribuția, comunicarea publică sau punerea la dispoziție a operelor sau altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial și prezente în colecția permanentă a instituției, o astfel de licență neexclusivă poate fi acordată sau se presupune că ea se aplică titularilor de drepturi din aceeași categorie cu cei vizați de licență care nu sunt reprezentați de organismul de gestiune colectivă, cu condiția ca:






  (a) | organismul de gestiune colectivă să asigure, pe baza mandatelor din partea titularilor de drepturi, reprezentarea largă a titularilor de drepturi din categoria de opere sau alte obiecte protejate și a drepturilor care fac obiectul licenței; |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 7

Utilizarea operelor aflate în afara circuitului comercial de către instituțiile de patrimoniu cultural

1.   Statele membre prevăd că, atunci când un organism de gestiune colectivă, acționând în numele membrilor săi, încheie o licență neexclusivă pentru scopuri necomerciale cu o instituție de patrimoniu cultural pentru digitalizarea, distribuția, comunicarea publică sau punerea la dispoziție a operelor sau altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial și prezente în colecția permanentă a instituției, o astfel de licență neexclusivă poate fi acordată sau se presupune că ea se aplică titularilor de drepturi din aceeași categorie cu cei vizați de licență care nu sunt reprezentați de organismul de gestiune colectivă, cu condiția ca:

(a)

organismul de gestiune colectivă să asigure, pe baza mandatelor din partea titularilor de drepturi, reprezentarea largă a titularilor de drepturi din categoria de opere sau alte obiecte protejate și a drepturilor care fac obiectul licenței;

| (b) | tuturor titularilor de drepturi să li se garanteze tratamentul egal în ceea ce privește condițiile licenței; |
| --- | --- |

(b)

tuturor titularilor de drepturi să li se garanteze tratamentul egal în ceea ce privește condițiile licenței;

| (c) | toți titularii de drepturi să poată obiecta în orice moment față de încadrarea operelor lor sau a altor obiecte protejate în categoria operelor sau altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial și să poată exclude aplicarea licenței în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate. |
| --- | --- |

(c)

toți titularii de drepturi să poată obiecta în orice moment față de încadrarea operelor lor sau a altor obiecte protejate în categoria operelor sau altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial și să poată exclude aplicarea licenței în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate.

Articolul 7

Utilizarea operelor aflate în afara circuitului comercial de către instituțiile de patrimoniu cultural

1.   Statele membre prevăd că, atunci când un organism de gestiune colectivă, acționând în numele membrilor săi, încheie o licență neexclusivă pentru scopuri necomerciale cu o instituție de patrimoniu cultural pentru digitalizarea, distribuția, comunicarea publică sau punerea la dispoziție a operelor sau altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial și prezente în colecția permanentă a instituției, o astfel de licență neexclusivă poate fi acordată sau se presupune că ea se aplică titularilor de drepturi din aceeași categorie cu cei vizați de licență care nu sunt reprezentați de organismul de gestiune colectivă, cu condiția ca:

| (a) | organismul de gestiune colectivă să asigure, pe baza mandatelor din partea titularilor de drepturi, reprezentarea largă a titularilor de drepturi din categoria de opere sau alte obiecte protejate și a drepturilor care fac obiectul licenței; |
| --- | --- |

(a)

organismul de gestiune colectivă să asigure, pe baza mandatelor din partea titularilor de drepturi, reprezentarea largă a titularilor de drepturi din categoria de opere sau alte obiecte protejate și a drepturilor care fac obiectul licenței;

| (b) | tuturor titularilor de drepturi să li se garanteze tratamentul egal în ceea ce privește condițiile licenței; |
| --- | --- |

(b)

tuturor titularilor de drepturi să li se garanteze tratamentul egal în ceea ce privește condițiile licenței;

| (c) | toți titularii de drepturi să poată obiecta în orice moment față de încadrarea operelor lor sau a altor obiecte protejate în categoria operelor sau altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial și să poată exclude aplicarea licenței în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate. |
| --- | --- |

(c)

toți titularii de drepturi să poată obiecta în orice moment față de încadrarea operelor lor sau a altor obiecte protejate în categoria operelor sau altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial și să poată exclude aplicarea licenței în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate.

1a.
     
  Statele membre prevăd o excepție sau o limitare a drepturilor prevăzute la articolele 2 și 3 din Directiva 2001/29/CE, la articolul 5 litera (a) și articolul 7 alineatul (1) din Directiva 96/9/CE, la articolul 4 alineatul (1) din Directiva 2009/24/CE și la articolul 11 alineatul (1) din prezenta directivă, pentru a permite instituțiilor de patrimoniu cultural să pună la dispoziție online, în scop necomercial, copii ale operelor aflate în afara circuitului comercial și care se află în colecțiile lor permanente, cu condiția ca:

| (a) | numele autorului sau al oricărui alt titular de drepturi identificabil să fie indicat, cu excepția cazului în care acest lucru este imposibil; |
| --- | --- |

(a)

numele autorului sau al oricărui alt titular de drepturi identificabil să fie indicat, cu excepția cazului în care acest lucru este imposibil;

| (b) | toți titularii de drepturi să poată obiecta în orice moment față de încadrarea operelor lor sau a altor obiecte protejate în categoria operelor sau altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial și să poată exclude aplicarea excepției în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate. |
| --- | --- |

(b)

toți titularii de drepturi să poată obiecta în orice moment față de încadrarea operelor lor sau a altor obiecte protejate în categoria operelor sau altor obiecte protejate aflate în afara circuitului comercial și să poată exclude aplicarea excepției în cazul operelor lor sau al altor obiecte protejate.

1b.
     
  Statele membre prevăd că excepția adoptată în temeiul alineatului (1a) nu se aplică în cazul anumitor sectoare sau tipuri de opere pentru care sunt disponibile soluții adecvate bazate pe acordarea de licențe, inclusiv soluțiile prevăzute la alineatul (1), însă fără a se limita la acestea. Statele membre, în consultare cu autorii, cu alți titulari de drepturi, cu organismele de gestiune colectivă și cu instituțiile de patrimoniu cultural, stabilesc disponibilitatea soluțiilor bazate pe acordarea de licențe colective extinse pentru anumite sectoare sau tipuri de opere.

2.   
  Se consideră că
  o operă
  sau un alt obiect protejat se află
  în afara circuitului comercial
  atunci când întreaga operă sau întregul alt obiect protejat, în toate traducerile, versiunile și manifestările sale, nu este la dispoziția publicului prin canalele comerciale obișnuite și când nu se poate preconiza în mod rezonabil că va deveni disponibil
  .

Statele membre, în consultare cu titularii de drepturi, cu organismele de gestiune colectivă și cu instituțiile de patrimoniu cultural, se asigură că cerințele utilizate pentru a stabili dacă pentru o operă și alt obiect protejat se poate acorda o licență în conformitate cu alineatul (1) nu depășesc ceea ce este necesar și rezonabil și nu exclud posibilitatea de a considera colecția în ansamblu ca aflată în afara circuitului comercial, atunci când este rezonabil să se presupună că toate operele sau alte obiecte protejate din cadrul colecției se află în afara circuitului comercial.

2.   
  Statele membre pot să prevadă
  o
  dată-limită pentru a stabili dacă o
  operă
  care a fost comercializată anterior este încadrată
  în
  categoria operelor aflate în
  afara circuitului comercial.

Statele membre, în consultare cu titularii de drepturi, cu organismele de gestiune colectivă și cu instituțiile de patrimoniu cultural, se asigură că cerințele utilizate pentru a stabili dacă pentru o operă și alt obiect protejat se poate acorda o licență în conformitate cu alineatul (1)
  sau dacă respectiva operă sau alt obiect protejat pot fi utilizate în conformitate cu alineatul (1a)
  nu depășesc ceea ce este necesar și rezonabil și nu exclud posibilitatea de a considera colecția în ansamblu ca aflată în afara circuitului comercial, atunci când este rezonabil să se presupună că toate operele sau alte obiecte protejate din cadrul colecției se află în afara circuitului comercial.

3.   Statele membre se asigură că se iau măsuri adecvate de publicitate cu privire la:

| (a) | considerarea unor opere sau a altor obiecte protejate ca aflate în afara circuitului comercial; |
| --- | --- |

(a)

considerarea unor opere sau a altor obiecte protejate ca aflate în afara circuitului comercial;

| (b) | licență, în special la aplicarea sa în cazul titularilor de drepturi nereprezentați; |
| --- | --- |

(b)

licență, în special la aplicarea sa în cazul titularilor de drepturi nereprezentați;

| (c) | posibilitatea titularilor de drepturi de a obiecta, menționată la alineatul (1) litera (c), |
| --- | --- |

(c)

posibilitatea titularilor de drepturi de a obiecta, menționată la alineatul (1) litera (c),

inclusiv în cursul unei perioade de timp
  rezonabile
  înainte ca operele sau alte obiecte protejate să fie digitalizate, distribuite, comunicate sau puse la dispoziția publicului.

3.   Statele membre se asigură că se iau măsuri adecvate de publicitate cu privire la:

| (a) | considerarea unor opere sau a altor obiecte protejate ca aflate în afara circuitului comercial; |
| --- | --- |

(a)

considerarea unor opere sau a altor obiecte protejate ca aflate în afara circuitului comercial;

| (b) | orice
  licență, în special la aplicarea sa în cazul titularilor de drepturi nereprezentați; |
| --- | --- |

(b)

orice
  licență, în special la aplicarea sa în cazul titularilor de drepturi nereprezentați;

| (c) | posibilitatea titularilor de drepturi de a obiecta, menționată la alineatul (1) litera (c)
  și la alineatul (1a) litera (b)
  ; |
| --- | --- |

(c)

posibilitatea titularilor de drepturi de a obiecta, menționată la alineatul (1) litera (c)
  și la alineatul (1a) litera (b)
  ;

inclusiv în cursul unei perioade de timp
  de cel puțin șase luni
  înainte ca operele sau alte obiecte protejate să fie digitalizate, distribuite, comunicate sau puse la dispoziția publicului.

4.   Statele membre se asigură că licențele menționate la alineatul (1) sunt solicitate de la un organism de gestiune colectivă care este reprezentativ pentru statul membru în care:

| (a) | operele sau fonogramele au fost publicate pentru prima dată sau, în absența publicării, în care au fost difuzate pentru prima dată, cu excepția operelor cinematografice și audiovizuale; |
| --- | --- |

(a)

operele sau fonogramele au fost publicate pentru prima dată sau, în absența publicării, în care au fost difuzate pentru prima dată, cu excepția operelor cinematografice și audiovizuale;

| (b) | producătorii lucrărilor își au sediul sau reședința obișnuită, în cazul operelor cinematografice și audiovizuale sau |
| --- | --- |

(b)

producătorii lucrărilor își au sediul sau reședința obișnuită, în cazul operelor cinematografice și audiovizuale sau

| (c) | în care este stabilită instituția de patrimoniu cultural, în cazul în care, după depunerea unor eforturi rezonabile, nu s-a putut determina statul membru sau țara terță prevăzută la literele (a) și (b). |
| --- | --- |

(c)

în care este stabilită instituția de patrimoniu cultural, în cazul în care, după depunerea unor eforturi rezonabile, nu s-a putut determina statul membru sau țara terță prevăzută la literele (a) și (b).

4.   Statele membre se asigură că licențele menționate la alineatul (1) sunt solicitate de la un organism de gestiune colectivă care este reprezentativ pentru statul membru în care:

| (a) | operele sau fonogramele au fost publicate pentru prima dată sau, în absența publicării, în care au fost difuzate pentru prima dată, cu excepția operelor cinematografice și audiovizuale; |
| --- | --- |

(a)

operele sau fonogramele au fost publicate pentru prima dată sau, în absența publicării, în care au fost difuzate pentru prima dată, cu excepția operelor cinematografice și audiovizuale;

| (b) | producătorii lucrărilor își au sediul sau reședința obișnuită, în cazul operelor cinematografice și audiovizuale sau |
| --- | --- |

(b)

producătorii lucrărilor își au sediul sau reședința obișnuită, în cazul operelor cinematografice și audiovizuale sau

| (c) | în care este stabilită instituția de patrimoniu cultural, în cazul în care, după depunerea unor eforturi rezonabile, nu s-a putut determina statul membru sau țara terță prevăzută la literele (a) și (b). |
| --- | --- |

(c)

în care este stabilită instituția de patrimoniu cultural, în cazul în care, după depunerea unor eforturi rezonabile, nu s-a putut determina statul membru sau țara terță prevăzută la literele (a) și (b).

5.   Alineatele (1), (2) și (3) nu se aplică operelor sau altor obiecte protejate ale resortisanților țărilor terțe, cu excepția cazului în care se aplică alineatul (4) literele (a) și (b).

5.   Alineatele (1), (2) și (3) nu se aplică operelor sau altor obiecte protejate ale resortisanților țărilor terțe, cu excepția cazului în care se aplică alineatul (4) literele (a) și (b).

Amendamentul 70

Amendamentul 70

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 8

Articolul 8

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 8
  Utilizările transfrontaliere

  1.   Operele sau alte obiecte protejate care intră în domeniul de aplicare al unei licențe acordate în conformitate cu articolul 7 pot fi utilizate de către instituția de patrimoniu cultural în conformitate cu
  condițiile licenței
  în toate statele membre.


  2.   Statele membre se asigură că informațiile care permit identificarea operelor sau a altor obiecte protejate care intră în domeniul de aplicare al unei licențe acordate în conformitate cu articolul 7 și informațiile privind posibilitatea titularilor de drepturi de a obiecta, menționată la articolul 7 alineatul (1) litera (c),
  sunt publicate
  pe un portal online unic cu cel puțin șase luni înainte ca operele sau alte obiecte protejate să fie digitalizate, distribuite, comunicate sau puse la dispoziția publicului în alte state membre decât cel în care se acordă licența și rămân la dispoziția publicului pe toată durata de valabilitate a licenței.


  3.   Portalul menționat la alineatul (2) este creat și administrat de Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 386/2012. | | Articolul 8
  Utilizările transfrontaliere

  1.   Operele sau alte obiecte protejate
  aflate în afara circuitului comercial
  , care intră în domeniul de aplicare al unei licențe acordate în conformitate cu articolul 7 pot fi utilizate de către instituția de patrimoniu cultural în conformitate cu
  dispozițiile articolului respectiv
  în toate statele membre.


  2.   Statele membre se asigură că informațiile care permit identificarea operelor sau a altor obiecte protejate care intră în domeniul de aplicare al unei licențe acordate în conformitate cu articolul 7 și informațiile privind posibilitatea titularilor de drepturi de a obiecta, menționată la articolul 7 alineatul (1) litera (c)
  și alineatul (1a) litera b sunt ușor accesibile publicului în mod permanent și concret
  , pe un portal online unic
  public
  cu cel puțin șase luni înainte ca operele sau alte obiecte protejate să fie digitalizate, distribuite, comunicate sau puse la dispoziția publicului în alte state membre decât cel în care se acordă licența,
  sau în cazurile reglementate de articolul 7 alineatul (1a) în statul membru unde își are sediul instituția de patrimoniu cultural
  , și rămân la dispoziția publicului pe toată durata de valabilitate a licenței.


  3.   Portalul menționat la alineatul (2) este creat și administrat de Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 386/2012. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 8

Utilizările transfrontaliere

1.   Operele sau alte obiecte protejate care intră în domeniul de aplicare al unei licențe acordate în conformitate cu articolul 7 pot fi utilizate de către instituția de patrimoniu cultural în conformitate cu
  condițiile licenței
  în toate statele membre.

2.   Statele membre se asigură că informațiile care permit identificarea operelor sau a altor obiecte protejate care intră în domeniul de aplicare al unei licențe acordate în conformitate cu articolul 7 și informațiile privind posibilitatea titularilor de drepturi de a obiecta, menționată la articolul 7 alineatul (1) litera (c),
  sunt publicate
  pe un portal online unic cu cel puțin șase luni înainte ca operele sau alte obiecte protejate să fie digitalizate, distribuite, comunicate sau puse la dispoziția publicului în alte state membre decât cel în care se acordă licența și rămân la dispoziția publicului pe toată durata de valabilitate a licenței.

3.   Portalul menționat la alineatul (2) este creat și administrat de Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 386/2012.

Articolul 8

Utilizările transfrontaliere

1.   Operele sau alte obiecte protejate
  aflate în afara circuitului comercial
  , care intră în domeniul de aplicare al unei licențe acordate în conformitate cu articolul 7 pot fi utilizate de către instituția de patrimoniu cultural în conformitate cu
  dispozițiile articolului respectiv
  în toate statele membre.

2.   Statele membre se asigură că informațiile care permit identificarea operelor sau a altor obiecte protejate care intră în domeniul de aplicare al unei licențe acordate în conformitate cu articolul 7 și informațiile privind posibilitatea titularilor de drepturi de a obiecta, menționată la articolul 7 alineatul (1) litera (c)
  și alineatul (1a) litera b sunt ușor accesibile publicului în mod permanent și concret
  , pe un portal online unic
  public
  cu cel puțin șase luni înainte ca operele sau alte obiecte protejate să fie digitalizate, distribuite, comunicate sau puse la dispoziția publicului în alte state membre decât cel în care se acordă licența,
  sau în cazurile reglementate de articolul 7 alineatul (1a) în statul membru unde își are sediul instituția de patrimoniu cultural
  , și rămân la dispoziția publicului pe toată durata de valabilitate a licenței.

3.   Portalul menționat la alineatul (2) este creat și administrat de Oficiul Uniunii Europene pentru Proprietate Intelectuală în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 386/2012.

Amendamentul 71

Amendamentul 71

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 9 – paragraful 1

Articolul 9 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Statele membre asigură desfășurarea unui dialog periodic între organizațiile de reprezentare ale utilizatorilor și titularilor de drepturi și alte organizații ale părților interesate relevante, cu scopul de a îmbunătăți, pentru fiecare sector, relevanța și utilizarea mecanismelor de acordare a licențelor menționate la articolul 7 alineatul (1), de a asigura eficacitatea garanțiilor pentru titularii de drepturi, menționate în prezentul capitol, în special în ceea ce privește măsurile de publicitate, și, dacă este cazul, de a acorda asistență pentru stabilirea cerințelor menționate la articolul 7 alineatul (2) al doilea paragraf. | | Statele membre asigură desfășurarea unui dialog periodic între organizațiile de reprezentare ale utilizatorilor și titularilor de drepturi și alte organizații ale părților interesate relevante, cu scopul de a îmbunătăți, pentru fiecare sector, relevanța și utilizarea mecanismelor de acordare a licențelor menționate la articolul 7 alineatul (1)
  și funcționarea excepției menționate la articolul 7 alineatul (1a)
  , de a asigura eficacitatea garanțiilor pentru titularii de drepturi, menționate în prezentul capitol, în special în ceea ce privește măsurile de publicitate, și, dacă este cazul, de a acorda asistență pentru stabilirea cerințelor menționate la articolul 7 alineatul (2) al doilea paragraf. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre asigură desfășurarea unui dialog periodic între organizațiile de reprezentare ale utilizatorilor și titularilor de drepturi și alte organizații ale părților interesate relevante, cu scopul de a îmbunătăți, pentru fiecare sector, relevanța și utilizarea mecanismelor de acordare a licențelor menționate la articolul 7 alineatul (1), de a asigura eficacitatea garanțiilor pentru titularii de drepturi, menționate în prezentul capitol, în special în ceea ce privește măsurile de publicitate, și, dacă este cazul, de a acorda asistență pentru stabilirea cerințelor menționate la articolul 7 alineatul (2) al doilea paragraf.

Statele membre asigură desfășurarea unui dialog periodic între organizațiile de reprezentare ale utilizatorilor și titularilor de drepturi și alte organizații ale părților interesate relevante, cu scopul de a îmbunătăți, pentru fiecare sector, relevanța și utilizarea mecanismelor de acordare a licențelor menționate la articolul 7 alineatul (1)
  și funcționarea excepției menționate la articolul 7 alineatul (1a)
  , de a asigura eficacitatea garanțiilor pentru titularii de drepturi, menționate în prezentul capitol, în special în ceea ce privește măsurile de publicitate, și, dacă este cazul, de a acorda asistență pentru stabilirea cerințelor menționate la articolul 7 alineatul (2) al doilea paragraf.

și funcționarea excepției menționate la articolul 7 alineatul (1a)

Amendamentul 72

Amendamentul 72

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 10

Articolul 10

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 10
  Mecanismul de negociere
  Statele membre se asigură că, în cazul în care părțile doritoare să încheie un acord pentru punerea la dispoziție a unor opere audiovizuale pe platforme de video la cerere se confruntă cu dificultăți legate de acordarea de licențe privind drepturile, acestea pot recurge la asistența unui organism imparțial cu experiență relevantă. Organismul
  respectiv
  oferă asistență pentru negocieri și încheierea de acorduri.
  Până cel târziu la data de [data menționată la articolul 21 alineatul (1)], statele membre
  notifică Comisiei
  organismul
  menționat la alineatul (1)
  . | | Articolul 10
  Mecanismul de negociere
  Statele membre se asigură că, în cazul în care părțile doritoare să încheie un acord pentru punerea la dispoziție a unor opere audiovizuale pe platforme de video la cerere se confruntă cu dificultăți legate de acordarea de licențe privind drepturile
  audiovizuale
  , acestea pot recurge la asistența unui organism imparțial cu experiență relevantă. Organismul
  imparțial creat sau desemnat de statul membru în sensul prezentului articol
  oferă
  părților
  asistență pentru negocieri și
  le sprijină în
  încheierea de acorduri.
  Până cel târziu la data de [data menționată la articolul 21 alineatul (1)], statele membre
  informează Comisia cu privire la
  organismul
  pe care îl creează sau îl desemnează în conformitate cu primul paragraf
  .


  Pentru a încuraja punerea la dispoziție a operelor audiovizuale pe platformele de video la cerere, statele membre promovează dialogul între organismele reprezentative ale autorilor, producătorilor, platformelor de video la cerere și alte părți interesate relevante. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 10

Mecanismul de negociere

Statele membre se asigură că, în cazul în care părțile doritoare să încheie un acord pentru punerea la dispoziție a unor opere audiovizuale pe platforme de video la cerere se confruntă cu dificultăți legate de acordarea de licențe privind drepturile, acestea pot recurge la asistența unui organism imparțial cu experiență relevantă. Organismul
  respectiv
  oferă asistență pentru negocieri și încheierea de acorduri.

Până cel târziu la data de [data menționată la articolul 21 alineatul (1)], statele membre
  notifică Comisiei
  organismul
  menționat la alineatul (1)
  .

Articolul 10

Mecanismul de negociere

Statele membre se asigură că, în cazul în care părțile doritoare să încheie un acord pentru punerea la dispoziție a unor opere audiovizuale pe platforme de video la cerere se confruntă cu dificultăți legate de acordarea de licențe privind drepturile
  audiovizuale
  , acestea pot recurge la asistența unui organism imparțial cu experiență relevantă. Organismul
  imparțial creat sau desemnat de statul membru în sensul prezentului articol
  oferă
  părților
  asistență pentru negocieri și
  le sprijină în
  încheierea de acorduri.

Până cel târziu la data de [data menționată la articolul 21 alineatul (1)], statele membre
  informează Comisia cu privire la
  organismul
  pe care îl creează sau îl desemnează în conformitate cu primul paragraf
  .

Pentru a încuraja punerea la dispoziție a operelor audiovizuale pe platformele de video la cerere, statele membre promovează dialogul între organismele reprezentative ale autorilor, producătorilor, platformelor de video la cerere și alte părți interesate relevante.

Amendamentul 73

Amendamentul 73

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Titlul III – Capitolul 2 a (nou) – Articolul 10 a (nou)

Titlul III – Capitolul 2 a (nou) – Articolul 10 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | CAPITOLUL 2a




  Accesul la publicațiile Uniunii




  Articolul 10a


  Depozitul legal al Uniunii




  1.
     
  Toate publicațiile electronice care se ocupă de chestiuni legate de Uniune, cum ar fi dreptul Uniunii, istoria și integrarea, politica și democrația, chestiuni instituționale și parlamentare sau politicile Uniunii și care sunt puse la dispoziția publicului pe teritoriul acesteia fac obiectul unui depozit legal al Uniunii.






  2.
     
  Biblioteca Parlamentului European are dreptul de a primi în mod gratuit câte un exemplar din orice publicație menționată la alineatul (1).






  3.
     
  Obligația prevăzută la alineatul (1) se aplică editorilor, tipografilor și importatorilor de publicații pentru lucrările pe care le publică, le imprimă sau le importă în Uniune.






  4.
     
  De la data livrării lor la Biblioteca Parlamentului European, publicațiile menționate la alineatul (1) fac parte din colecția permanentă a Bibliotecii Parlamentului European. Acestea sunt puse la dispoziția utilizatorilor în incintele Bibliotecii Parlamentului European, exclusiv în scopul cercetării sau studiului de către cercetători acreditați, sub controlul Bibliotecii Parlamentului European.






  5.
     
  Comisia adoptă acte pentru a preciza modalitățile de livrare a publicațiilor menționate la alineatul (1) la Biblioteca Parlamentului European. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

CAPITOLUL 2a

CAPITOLUL 2a

Accesul la publicațiile Uniunii

Accesul la publicațiile Uniunii

Articolul 10a

Depozitul legal al Uniunii

1.
     
  Toate publicațiile electronice care se ocupă de chestiuni legate de Uniune, cum ar fi dreptul Uniunii, istoria și integrarea, politica și democrația, chestiuni instituționale și parlamentare sau politicile Uniunii și care sunt puse la dispoziția publicului pe teritoriul acesteia fac obiectul unui depozit legal al Uniunii.

2.
     
  Biblioteca Parlamentului European are dreptul de a primi în mod gratuit câte un exemplar din orice publicație menționată la alineatul (1).

3.
     
  Obligația prevăzută la alineatul (1) se aplică editorilor, tipografilor și importatorilor de publicații pentru lucrările pe care le publică, le imprimă sau le importă în Uniune.

4.
     
  De la data livrării lor la Biblioteca Parlamentului European, publicațiile menționate la alineatul (1) fac parte din colecția permanentă a Bibliotecii Parlamentului European. Acestea sunt puse la dispoziția utilizatorilor în incintele Bibliotecii Parlamentului European, exclusiv în scopul cercetării sau studiului de către cercetători acreditați, sub controlul Bibliotecii Parlamentului European.

5.
     
  Comisia adoptă acte pentru a preciza modalitățile de livrare a publicațiilor menționate la alineatul (1) la Biblioteca Parlamentului European.

Amendamentele 151, 152, 153, 154 și 155

Amendamentele 151, 152, 153, 154 și 155

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 11

Articolul 11

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 11
  Protejarea publicațiilor de presă în cazul utilizărilor digitale

  1.   Statele membre acordă editorilor de publicații de presă drepturile prevăzute la
  articolul 2
  și la
  articolul 3 alineatul
  (2) din
  Directiva 2001/29/CE
  pentru utilizarea digitală a publicațiilor lor de presă.


  2.   Drepturile menționate la alineatul (1) lasă intacte și nu afectează în niciun fel drepturile de care beneficiază, în temeiul dreptului Uniunii, autorii și alți titulari de drepturi în ceea ce privește operele și alte obiecte protejate încorporate într-o publicație de presă. Aceste drepturi nu pot fi invocate împotriva respectivilor autori și alți titulari de drepturi și, în special, nu îi pot priva de dreptul de a-și exploata operele și alte obiecte protejate independent de publicația de presă în care sunt încorporate.


  3.   În ceea ce privește drepturile menționate la alineatul (1), se aplică mutatis mutandis articolele 5-8 din Directiva 2001/29/CE și Directiva 2012/28/UE.


  4.   Drepturile menționate la alineatul (1) expiră după
  20
  ani de la publicarea publicației de presă. Acest termen se calculează începând cu prima zi a lunii ianuarie a anului care urmează datei publicării. | | Articolul 11
  Protejarea publicațiilor de presă în cazul utilizărilor digitale

  1.   Statele membre acordă editorilor de publicații de presă drepturile prevăzute la articolul 2 și la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2001/29/CE,
  astfel încât aceștia să obțină o remunerație echitabilă și proporțională
  pentru utilizarea digitală a publicațiilor lor de presă
  de către furnizorii de servicii ai societății informaționale
  .




  1a.
     
  Drepturile menționate la alineatul (1) nu împiedică utilizarea legitimă, privată și necomercială a publicațiilor de presă de către utilizatorii individuali.




  2.   Drepturile menționate la alineatul (1) lasă intacte și nu afectează în niciun fel drepturile de care beneficiază, în temeiul dreptului Uniunii, autorii și alți titulari de drepturi în ceea ce privește operele și alte obiecte protejate încorporate într-o publicație de presă. Aceste drepturi nu pot fi invocate împotriva respectivilor autori și alți titulari de drepturi și, în special, nu îi pot priva de dreptul de a-și exploata operele și alte obiecte protejate independent de publicația de presă în care sunt încorporate.




  2a.
     
  Drepturile menționate la alineatul (1) nu se aplică unor simple hyperlinkuri însoțite de cuvinte izolate.




  3.   În ceea ce privește drepturile menționate la alineatul (1), se aplică mutatis mutandis articolele 5-8 din Directiva 2001/29/CE și Directiva 2012/28/UE.


  4.   Drepturile menționate la alineatul (1) expiră după
  cinci
  ani de la publicarea publicației de presă. Acest termen se calculează începând cu prima zi a lunii ianuarie a anului care urmează datei publicării.
  Dreptul menționat la alineatul (1) nu se aplică cu efect retroactiv.






  4a.
     
  Statele membre se asigură că autorii primesc o parte echitabilă din veniturile suplimentare pe care le obțin editorii de presă în urma utilizării unei publicații de presă de către furnizorii de servicii ai societății informaționale. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 11

Protejarea publicațiilor de presă în cazul utilizărilor digitale

1.   Statele membre acordă editorilor de publicații de presă drepturile prevăzute la
  articolul 2
  și la
  articolul 3 alineatul
  (2) din
  Directiva 2001/29/CE
  pentru utilizarea digitală a publicațiilor lor de presă.

2.   Drepturile menționate la alineatul (1) lasă intacte și nu afectează în niciun fel drepturile de care beneficiază, în temeiul dreptului Uniunii, autorii și alți titulari de drepturi în ceea ce privește operele și alte obiecte protejate încorporate într-o publicație de presă. Aceste drepturi nu pot fi invocate împotriva respectivilor autori și alți titulari de drepturi și, în special, nu îi pot priva de dreptul de a-și exploata operele și alte obiecte protejate independent de publicația de presă în care sunt încorporate.

3.   În ceea ce privește drepturile menționate la alineatul (1), se aplică mutatis mutandis articolele 5-8 din Directiva 2001/29/CE și Directiva 2012/28/UE.

4.   Drepturile menționate la alineatul (1) expiră după
  20
  ani de la publicarea publicației de presă. Acest termen se calculează începând cu prima zi a lunii ianuarie a anului care urmează datei publicării.

Articolul 11

Protejarea publicațiilor de presă în cazul utilizărilor digitale

1.   Statele membre acordă editorilor de publicații de presă drepturile prevăzute la articolul 2 și la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2001/29/CE,
  astfel încât aceștia să obțină o remunerație echitabilă și proporțională
  pentru utilizarea digitală a publicațiilor lor de presă
  de către furnizorii de servicii ai societății informaționale
  .

1a.
     
  Drepturile menționate la alineatul (1) nu împiedică utilizarea legitimă, privată și necomercială a publicațiilor de presă de către utilizatorii individuali.

2.   Drepturile menționate la alineatul (1) lasă intacte și nu afectează în niciun fel drepturile de care beneficiază, în temeiul dreptului Uniunii, autorii și alți titulari de drepturi în ceea ce privește operele și alte obiecte protejate încorporate într-o publicație de presă. Aceste drepturi nu pot fi invocate împotriva respectivilor autori și alți titulari de drepturi și, în special, nu îi pot priva de dreptul de a-și exploata operele și alte obiecte protejate independent de publicația de presă în care sunt încorporate.

2a.
     
  Drepturile menționate la alineatul (1) nu se aplică unor simple hyperlinkuri însoțite de cuvinte izolate.

3.   În ceea ce privește drepturile menționate la alineatul (1), se aplică mutatis mutandis articolele 5-8 din Directiva 2001/29/CE și Directiva 2012/28/UE.

4.   Drepturile menționate la alineatul (1) expiră după
  cinci
  ani de la publicarea publicației de presă. Acest termen se calculează începând cu prima zi a lunii ianuarie a anului care urmează datei publicării.
  Dreptul menționat la alineatul (1) nu se aplică cu efect retroactiv.

4a.
     
  Statele membre se asigură că autorii primesc o parte echitabilă din veniturile suplimentare pe care le obțin editorii de presă în urma utilizării unei publicații de presă de către furnizorii de servicii ai societății informaționale.

Amendamentul 75

Amendamentul 75

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 12

Articolul 12

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 12
  Pretențiile la compensații echitabile
  Statele membre pot prevedea că, în cazul în care un autor și-a transferat un drept sau a acordat o licență unui editor, transferul sau licența respectivă constituie un temei juridic suficient pentru ca editorul să pretindă o parte din compensația pentru utilizările operelor efectuate în temeiul unei excepții de la dreptul care face obiectul transferului sau al licenței ori în temeiul unei limitări a acestui drept. | | Articolul 12
  Pretențiile la compensații echitabile
  Statele membre
  care aplică sisteme de partajare între autori și editori a compensațiilor acordate pentru utilizările care fac obiectul excepțiilor și limitărilor
  pot prevedea că, în cazul în care un autor și-a transferat un drept sau a acordat o licență unui editor, transferul sau licența respectivă constituie un temei juridic suficient pentru ca editorul să pretindă o parte din compensația pentru utilizările operelor efectuate în temeiul unei excepții de la dreptul care face obiectul transferului sau al licenței ori în temeiul unei limitări a acestui drept,
  cu condiția ca în statul membru respectiv să fi funcționat un sistem echivalent de partajare a compensațiilor înainte de 12 noiembrie 2015
  .


  Primul paragraf se aplică fără a aduce atingere regimului prevăzut de statele membre în ceea ce privește dreptul de împrumut public, gestionarea drepturilor care nu au la bază excepții de la drepturile de autor sau limitări ale acestora, cum este cazul sistemelor de acordare a licențelor colective extinse sau în ceea ce privește drepturile la remunerație prevăzute de legislația națională. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 12

Pretențiile la compensații echitabile

Statele membre pot prevedea că, în cazul în care un autor și-a transferat un drept sau a acordat o licență unui editor, transferul sau licența respectivă constituie un temei juridic suficient pentru ca editorul să pretindă o parte din compensația pentru utilizările operelor efectuate în temeiul unei excepții de la dreptul care face obiectul transferului sau al licenței ori în temeiul unei limitări a acestui drept.

Articolul 12

Pretențiile la compensații echitabile

Statele membre
  care aplică sisteme de partajare între autori și editori a compensațiilor acordate pentru utilizările care fac obiectul excepțiilor și limitărilor
  pot prevedea că, în cazul în care un autor și-a transferat un drept sau a acordat o licență unui editor, transferul sau licența respectivă constituie un temei juridic suficient pentru ca editorul să pretindă o parte din compensația pentru utilizările operelor efectuate în temeiul unei excepții de la dreptul care face obiectul transferului sau al licenței ori în temeiul unei limitări a acestui drept,
  cu condiția ca în statul membru respectiv să fi funcționat un sistem echivalent de partajare a compensațiilor înainte de 12 noiembrie 2015
  .

Primul paragraf se aplică fără a aduce atingere regimului prevăzut de statele membre în ceea ce privește dreptul de împrumut public, gestionarea drepturilor care nu au la bază excepții de la drepturile de autor sau limitări ale acestora, cum este cazul sistemelor de acordare a licențelor colective extinse sau în ceea ce privește drepturile la remunerație prevăzute de legislația națională.

Amendamentul 76

Amendamentul 76

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Titlul IV – Capitolul 1 a (nou) – Articolul 12 a (nou)

Titlul IV – Capitolul 1 a (nou) – Articolul 12 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | CAPITOLUL 1a




  Protecția organizatorilor de evenimente sportive




  Articolul 12a


  Protecția organizatorilor de evenimente sportive



  Statele membre acordă organizatorilor de evenimente sportive drepturile prevăzute la articolul 2 și la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2001/29/CE și la articolul 7 din Directiva 2006/115/CE. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

CAPITOLUL 1a

CAPITOLUL 1a

Protecția organizatorilor de evenimente sportive

Protecția organizatorilor de evenimente sportive

Articolul 12a

Protecția organizatorilor de evenimente sportive

Statele membre acordă organizatorilor de evenimente sportive drepturile prevăzute la articolul 2 și la articolul 3 alineatul (2) din Directiva 2001/29/CE și la articolul 7 din Directiva 2006/115/CE.

Amendamentele 156, 157, 158, 159, 160 și 161

Amendamentele 156, 157, 158, 159, 160 și 161

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 13

Articolul 13

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 13
  Utilizarea conținutului protejat de către furnizorii de servicii
  ale societății informaționale
  care stochează
  și
  cantități mari de opere și alte obiecte protejate încărcate de utilizatorii lor și oferă acces la acestea

  1.   
  În cooperare cu titularii de drepturi, furnizorii de servicii ale societății informaționale care stochează cantități mari
  de
  opere sau alte obiecte protejate încărcate
  de
  utilizatorii lor și oferă publicului acces la acestea iau măsuri pentru
  a
  asigura funcționarea acordurilor încheiate cu titularii
  de
  drepturi pentru utilizarea operelor lor sau a altor obiecte protejate sau pentru a împiedica punerea la dispoziție, prin intermediul serviciilor lor, a operelor sau a altor obiecte protejate identificate de
  către
  titularii de drepturi în cadrul cooperării cu furnizorii de servicii
  .
  Măsurile respective
  ,
  cum ar fi utilizarea
  de
  tehnologii eficace de recunoaștere a conținutului, sunt
  adecvate
  și proporționale. Furnizorii de servicii prezintă titularilor
  de drepturi
  informații adecvate privind funcționarea și aplicarea măsurilor, precum și, dacă este cazul, rapoarte adecvate privind recunoașterea și utilizarea operelor și a altor obiecte protejate
  .


  2.   
  Statele membre se asigură că
  furnizorii de servicii
  menționați
  la alineatul (1)
  instituie mecanisme
  de
  reclamații și despăgubiri
  de
  care să dispună utilizatorii
  în
  caz
  de
  litigiu
  cu
  privire la aplicarea măsurilor menționate la alineatul (1)
  .


  3.   
  Statele
  membre
  facilitează
  ,
  după caz
  , cooperarea dintre furnizorii de servicii
  ale societății informaționale
  și titularii de drepturi
  prin dialoguri ale părților interesate cu scopul de a defini
  bune practici,
  cum ar fi tehnologii adecvate și proporționale
  de
  recunoaștere a conținutului, ținând seama
  ,
  printre altele
  , de
  natura serviciilor, de disponibilitatea tehnologiilor
  și
  de eficacitatea acestora în lumina evoluțiilor tehnologice
  . | | Articolul 13

  Utilizarea conținutului protejat de către furnizorii de servicii
  de partajare de conținuturi online
  care stochează cantități mari de opere și alte obiecte protejate încărcate de utilizatorii lor și oferă acces la acestea

  1.   
  Fără a aduce atingere articolului 3 alineatele (1) și (2) din Directiva 2001/29/CE, furnizorii
  de
  servicii
  de
  partajare
  a
  conținutului online îndeplinesc un act
  de
  comunicare
  către
  public
  .
  În consecință
  ,
  ei încheie contracte
  de
  licență echitabile și
  adecvate
  cu titularii
  de drepturi.


  2.   
  Contractele de licență încheiate de
  furnizorii de servicii
  de partajare de conținuturi online cu titularii de drepturi pentru actele de comunicare menționate
  la alineatul (1)
  includ răspunderea pentru operele încărcate
  de
  către utilizatorii acestor servicii de partajare
  de
  conținuturi online în conformitate cu termenii și condițiile prevăzute
  în
  contractul
  de
  licență
  , cu
  condiția ca acești utilizatorii să nu acționeze în scopuri comerciale
  .




  2a.
     
  Dacă titularii de drepturi nu doresc să încheie contracte de licență, statele membre se asigură că furnizorii de servicii de partajare a conținutului online și titularii de drepturi cooperează cu bună-credință pentru a garanta că, în cadrul serviciilor lor, nu sunt disponibile opere sau alte obiecte protejate neautorizate. Cooperarea între furnizorii de servicii de conținut online și titularii de drepturi nu duce la indisponibilitatea operelor sau a altor obiecte protejate care nu încalcă drepturile de autor, inclusiv a celor care fac obiectul unei excepții sau al unei limitări a drepturilor de autor.






  2b.
     
  Statele membre se asigură că furnizorii de servicii de partajare de conținuturi online menționați la alineatul (1) instituie mecanisme de reclamații și despăgubiri eficace și rapide care să fie la dispoziția utilizatorilor în cazul în care cooperarea menționată la alineatul (2a) duce la eliminarea nejustificată a conținuturilor lor. Orice reclamație depusă prin intermediul acestor mecanisme este tratată fără întârzieri nejustificate și face obiectul unei examinări din partea unei persoane. Titularii de drepturi își justifică în mod rezonabil deciziile pentru a evita cazurile de respingere arbitrară a reclamațiilor. În plus, în conformitate cu Directiva 95/46/CE, Directiva 2002/58/CE și Regulamentul general privind protecția datelor, cooperarea nu duce la identificarea utilizatorilor individuali, nici la prelucrarea datelor lor cu caracter personal. Statele membre se asigură, de asemenea, că utilizatorii se pot adresa unui organism independent pentru soluționarea litigiilor, precum și unei instanțe sau altei autorități judiciare competente pentru a beneficia de utilizarea unei excepții sau limitări în ceea ce privește dispozițiile referitoare la drepturile de autor. |
| | | 3.   
  Începând cu [data intrării în vigoare a prezentei directive], Comisia și statele
  membre
  organizează dialoguri între părțile interesate cu scopul de a armoniza și a defini cele mai bune practici și de a formula orientări pentru a asigura funcționarea contractelor de licență
  ,
  precum și orientări referitoare la
  cooperarea dintre furnizorii de servicii
  de partajare a conținutului online
  și titularii de drepturi
  pentru utilizarea operelor lor sau a altor materiale în sensul prezentei directive. Atunci când se definesc cele mai
  bune practici,
  se ține seama în special de drepturile fundamentale
  , de
  utilizarea excepțiilor și a limitărilor
  ,
  precum și
  de
  garantarea faptului că sarcina pentru IMM-uri rămâne adecvată
  și
  că se evită blocarea automată a conținutului
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 13

Utilizarea conținutului protejat de către furnizorii de servicii
  ale societății informaționale
  care stochează
  și
  cantități mari de opere și alte obiecte protejate încărcate de utilizatorii lor și oferă acces la acestea

1.   
  În cooperare cu titularii de drepturi, furnizorii de servicii ale societății informaționale care stochează cantități mari
  de
  opere sau alte obiecte protejate încărcate
  de
  utilizatorii lor și oferă publicului acces la acestea iau măsuri pentru
  a
  asigura funcționarea acordurilor încheiate cu titularii
  de
  drepturi pentru utilizarea operelor lor sau a altor obiecte protejate sau pentru a împiedica punerea la dispoziție, prin intermediul serviciilor lor, a operelor sau a altor obiecte protejate identificate de
  către
  titularii de drepturi în cadrul cooperării cu furnizorii de servicii
  .
  Măsurile respective
  ,
  cum ar fi utilizarea
  de
  tehnologii eficace de recunoaștere a conținutului, sunt
  adecvate
  și proporționale. Furnizorii de servicii prezintă titularilor
  de drepturi
  informații adecvate privind funcționarea și aplicarea măsurilor, precum și, dacă este cazul, rapoarte adecvate privind recunoașterea și utilizarea operelor și a altor obiecte protejate
  .

2.   
  Statele membre se asigură că
  furnizorii de servicii
  menționați
  la alineatul (1)
  instituie mecanisme
  de
  reclamații și despăgubiri
  de
  care să dispună utilizatorii
  în
  caz
  de
  litigiu
  cu
  privire la aplicarea măsurilor menționate la alineatul (1)
  .

3.   
  Statele
  membre
  facilitează
  ,
  după caz
  , cooperarea dintre furnizorii de servicii
  ale societății informaționale
  și titularii de drepturi
  prin dialoguri ale părților interesate cu scopul de a defini
  bune practici,
  cum ar fi tehnologii adecvate și proporționale
  de
  recunoaștere a conținutului, ținând seama
  ,
  printre altele
  , de
  natura serviciilor, de disponibilitatea tehnologiilor
  și
  de eficacitatea acestora în lumina evoluțiilor tehnologice
  .

Articolul 13

Utilizarea conținutului protejat de către furnizorii de servicii
  de partajare de conținuturi online
  care stochează cantități mari de opere și alte obiecte protejate încărcate de utilizatorii lor și oferă acces la acestea

1.   
  Fără a aduce atingere articolului 3 alineatele (1) și (2) din Directiva 2001/29/CE, furnizorii
  de
  servicii
  de
  partajare
  a
  conținutului online îndeplinesc un act
  de
  comunicare
  către
  public
  .
  În consecință
  ,
  ei încheie contracte
  de
  licență echitabile și
  adecvate
  cu titularii
  de drepturi.

2.   
  Contractele de licență încheiate de
  furnizorii de servicii
  de partajare de conținuturi online cu titularii de drepturi pentru actele de comunicare menționate
  la alineatul (1)
  includ răspunderea pentru operele încărcate
  de
  către utilizatorii acestor servicii de partajare
  de
  conținuturi online în conformitate cu termenii și condițiile prevăzute
  în
  contractul
  de
  licență
  , cu
  condiția ca acești utilizatorii să nu acționeze în scopuri comerciale
  .

2a.
     
  Dacă titularii de drepturi nu doresc să încheie contracte de licență, statele membre se asigură că furnizorii de servicii de partajare a conținutului online și titularii de drepturi cooperează cu bună-credință pentru a garanta că, în cadrul serviciilor lor, nu sunt disponibile opere sau alte obiecte protejate neautorizate. Cooperarea între furnizorii de servicii de conținut online și titularii de drepturi nu duce la indisponibilitatea operelor sau a altor obiecte protejate care nu încalcă drepturile de autor, inclusiv a celor care fac obiectul unei excepții sau al unei limitări a drepturilor de autor.

2b.
     
  Statele membre se asigură că furnizorii de servicii de partajare de conținuturi online menționați la alineatul (1) instituie mecanisme de reclamații și despăgubiri eficace și rapide care să fie la dispoziția utilizatorilor în cazul în care cooperarea menționată la alineatul (2a) duce la eliminarea nejustificată a conținuturilor lor. Orice reclamație depusă prin intermediul acestor mecanisme este tratată fără întârzieri nejustificate și face obiectul unei examinări din partea unei persoane. Titularii de drepturi își justifică în mod rezonabil deciziile pentru a evita cazurile de respingere arbitrară a reclamațiilor. În plus, în conformitate cu Directiva 95/46/CE, Directiva 2002/58/CE și Regulamentul general privind protecția datelor, cooperarea nu duce la identificarea utilizatorilor individuali, nici la prelucrarea datelor lor cu caracter personal. Statele membre se asigură, de asemenea, că utilizatorii se pot adresa unui organism independent pentru soluționarea litigiilor, precum și unei instanțe sau altei autorități judiciare competente pentru a beneficia de utilizarea unei excepții sau limitări în ceea ce privește dispozițiile referitoare la drepturile de autor.

3.   
  Începând cu [data intrării în vigoare a prezentei directive], Comisia și statele
  membre
  organizează dialoguri între părțile interesate cu scopul de a armoniza și a defini cele mai bune practici și de a formula orientări pentru a asigura funcționarea contractelor de licență
  ,
  precum și orientări referitoare la
  cooperarea dintre furnizorii de servicii
  de partajare a conținutului online
  și titularii de drepturi
  pentru utilizarea operelor lor sau a altor materiale în sensul prezentei directive. Atunci când se definesc cele mai
  bune practici,
  se ține seama în special de drepturile fundamentale
  , de
  utilizarea excepțiilor și a limitărilor
  ,
  precum și
  de
  garantarea faptului că sarcina pentru IMM-uri rămâne adecvată
  și
  că se evită blocarea automată a conținutului
  .

Amendamentele 78 și 252

Amendamentele 78 și 252

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 13 a (nou)

Articolul 13 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | Articolul 13a



  Statele membre prevăd că litigiile dintre succesorii în drepturi și serviciile societății informaționale referitoare la aplicarea articolului 13 alineatul (1) pot fi supuse unui mecanism de soluționare alternativă a litigiilor.




  Statele membre înființează sau desemnează un organism imparțial, care dispune de expertiza necesară pentru a ajuta părțile să soluționeze litigiul în cadrul acestui sistem.




  Statele membre informează Comisia cu privire la înființarea acestui organism nu mai târziu de [data menționată la articolul 21 alineatul (1)]. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 13a

Statele membre prevăd că litigiile dintre succesorii în drepturi și serviciile societății informaționale referitoare la aplicarea articolului 13 alineatul (1) pot fi supuse unui mecanism de soluționare alternativă a litigiilor.

Statele membre înființează sau desemnează un organism imparțial, care dispune de expertiza necesară pentru a ajuta părțile să soluționeze litigiul în cadrul acestui sistem.

Statele membre informează Comisia cu privire la înființarea acestui organism nu mai târziu de [data menționată la articolul 21 alineatul (1)].

Amendamentul 79

Amendamentul 79

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 13 b (nou)

Articolul 13 b (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | Articolul 13b


  Utilizarea conținutului protejat de către serviciile societății informaționale care furnizează referențiere automatizată a imaginilor



  Statele membre se asigură că furnizorii de servicii ale societății informaționale care reproduc în mod automat sau se referă la cantități semnificative de opere vizuale protejate de drepturi de autor și le pun la dispoziția publicului în scopul indexării și al referențierii încheie contracte de licență echitabile și echilibrate cu titularii de drepturi care solicită acest lucru, pentru a le asigura o remunerare echitabilă. Remunerarea poate fi gestionată de organismul de gestiune colectivă al titularilor de drepturi în cauză. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 13b

Utilizarea conținutului protejat de către serviciile societății informaționale care furnizează referențiere automatizată a imaginilor

Statele membre se asigură că furnizorii de servicii ale societății informaționale care reproduc în mod automat sau se referă la cantități semnificative de opere vizuale protejate de drepturi de autor și le pun la dispoziția publicului în scopul indexării și al referențierii încheie contracte de licență echitabile și echilibrate cu titularii de drepturi care solicită acest lucru, pentru a le asigura o remunerare echitabilă. Remunerarea poate fi gestionată de organismul de gestiune colectivă al titularilor de drepturi în cauză.

Amendamentul 80

Amendamentul 80

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Capitolul 3 – Articolul -14 (nou)

Capitolul 3 – Articolul -14 (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | Articolul -14


  Principiul remunerării echitabile și proporționale




  1.
     
  Statele membre asigură faptul că autorii și artiștii interpreți sau executanți primesc o remunerație echitabilă și proporțională pentru exploatarea operelor lor și a altor obiecte protejate, inclusiv pentru exploatarea online a acestora. Acest obiectiv poate fi realizat în fiecare sector printr-o combinație de acorduri, inclusiv prin contracte colective de muncă, precum și prin mecanisme de remunerare statutară.






  2.
     
  Alineatul (1) nu se aplică în cazul în care un autor sau un artist interpret sau executant acordă în mod gratuit un drept de utilizare neexclusiv în beneficiul tuturor utilizatorilor.





  3.   Statele membre țin seama de caracteristicile specifice ale fiecărui sector în eforturile depuse pentru a promova o remunerare proporțională pentru drepturile acordate de autori și artiștii interpreți sau executanți.




  4.   
  Contractele precizează remunerația aplicabilă în cazul fiecărui mod de exploatare. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul -14

Principiul remunerării echitabile și proporționale

1.
     
  Statele membre asigură faptul că autorii și artiștii interpreți sau executanți primesc o remunerație echitabilă și proporțională pentru exploatarea operelor lor și a altor obiecte protejate, inclusiv pentru exploatarea online a acestora. Acest obiectiv poate fi realizat în fiecare sector printr-o combinație de acorduri, inclusiv prin contracte colective de muncă, precum și prin mecanisme de remunerare statutară.

2.
     
  Alineatul (1) nu se aplică în cazul în care un autor sau un artist interpret sau executant acordă în mod gratuit un drept de utilizare neexclusiv în beneficiul tuturor utilizatorilor.

3.   Statele membre țin seama de caracteristicile specifice ale fiecărui sector în eforturile depuse pentru a promova o remunerare proporțională pentru drepturile acordate de autori și artiștii interpreți sau executanți.

4.   
  Contractele precizează remunerația aplicabilă în cazul fiecărui mod de exploatare.

Amendamentul 81

Amendamentul 81

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 14

Articolul 14

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Articolul 14
  Obligația de transparență

  1.   Statele membre se asigură că autorii și artiștii interpreți sau executanți primesc, la intervale regulate și în funcție de particularitățile fiecărui sector, informații oportune,
  adecvate și suficiente
  privind exploatarea operelor și a interpretărilor sau execuțiilor lor de către cei cărora le-au acordat o licență sau le-au transferat drepturile lor, în special în ceea ce privește modurile de exploatare, veniturile generate și remunerația datorată.


  2.   Obligația menționată la alineatul (1) este proporțională și eficace și asigură un nivel
  adecvat
  de transparență în fiecare sector. Cu toate acestea, în cazurile în care sarcina administrativă generată de obligație ar fi disproporționată în raport cu veniturile generate de exploatarea operei ori a interpretării sau execuției, statele membre pot ajusta obligația menționată la alineatul (1), cu condiția ca aceasta să rămână eficace și să asigure un nivel
  adecvat
  de transparență.




  3.
     
  Statele membre pot decide că obligația menționată la alineatul (1) nu se aplică în cazul în care contribuția autorului ori a artistului interpret sau executant nu este semnificativă având în vedere opera ori interpretarea sau execuția în ansamblu.




  4.   Alineatul (1) nu se aplică în cazul entităților care sunt supuse obligațiilor de transparență stabilite în Directiva 2014/26/UE. | | Articolul 14
  Obligația de transparență

  1.   Statele membre se asigură că autorii și artiștii interpreți sau executanți primesc, la intervale regulate,
  dar nu mai puțin de o dată pe an
  , și în funcție de particularitățile fiecărui sector
  și de importanța relativă a fiecărei contribuții individuale
  , informații oportune,
  corecte, relevante și cuprinzătoare
  privind exploatarea operelor și a interpretărilor sau execuțiilor lor de către cei cărora le-au acordat o licență sau le-au transferat drepturile lor, în special în ceea ce privește modurile de exploatare, veniturile
  directe și indirecte
  generate și remunerația datorată.




  1a.
     
  Statele membre se asigură că, în cazul în care persoanele cărora autorii și artiștii interpreți sau executanți le-au acordat o licență sau le-au transferat drepturile lor acordă ulterior o licență unei terțe părți în ceea ce privește drepturile respective, partea terță în cauză are obligația de a comunica toate informațiile menționate la alineatul (1) cesionarilor sau titularilor de licențe.




  Cesionarul sau titularul de licențe principal transmite toate informațiile menționate la primul paragraf autorului sau artistului interpret sau executant. Aceste informații nu suferă nicio modificare, cu excepția informațiilor sensibile din punct de vedere comercial, astfel cum sunt definite în legislația Uniunii sau în cea națională, care, fără a aduce atingere articolelor 15 și 16a, pot face obiectul unui acord de confidențialitate, în scopul menținerii unei concurențe loiale. În cazul în care cesionarul sau titularul de licențe principal nu furnizează informațiile menționate în prezentul paragraf în timp util, autorul sau artistul interpret sau executant are dreptul de a solicita informațiile respective direct de la titularul sublicenței.




  2.   Obligația menționată la alineatul (1) este proporțională și eficace și asigură un nivel
  ridicat
  de transparență în fiecare sector. Cu toate acestea, în cazurile în care sarcina administrativă generată de obligație ar fi disproporționată în raport cu veniturile generate de exploatarea operei ori a interpretării sau execuției, statele membre pot ajusta obligația menționată la alineatul (1), cu condiția ca aceasta să rămână eficace și să asigure un nivel
  ridicat
  de transparență.


  4.   Alineatul (1) nu se aplică în cazul entităților care sunt supuse obligațiilor de transparență stabilite în Directiva 2014/26/UE
  sau contractelor colective de negociere, în cazul în care obligațiile sau contractele respective prevăd cerințe de transparență comparabile cu cele menționate la alineatul (2)
  . |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 14

Obligația de transparență

1.   Statele membre se asigură că autorii și artiștii interpreți sau executanți primesc, la intervale regulate și în funcție de particularitățile fiecărui sector, informații oportune,
  adecvate și suficiente
  privind exploatarea operelor și a interpretărilor sau execuțiilor lor de către cei cărora le-au acordat o licență sau le-au transferat drepturile lor, în special în ceea ce privește modurile de exploatare, veniturile generate și remunerația datorată.

2.   Obligația menționată la alineatul (1) este proporțională și eficace și asigură un nivel
  adecvat
  de transparență în fiecare sector. Cu toate acestea, în cazurile în care sarcina administrativă generată de obligație ar fi disproporționată în raport cu veniturile generate de exploatarea operei ori a interpretării sau execuției, statele membre pot ajusta obligația menționată la alineatul (1), cu condiția ca aceasta să rămână eficace și să asigure un nivel
  adecvat
  de transparență.

3.
     
  Statele membre pot decide că obligația menționată la alineatul (1) nu se aplică în cazul în care contribuția autorului ori a artistului interpret sau executant nu este semnificativă având în vedere opera ori interpretarea sau execuția în ansamblu.

4.   Alineatul (1) nu se aplică în cazul entităților care sunt supuse obligațiilor de transparență stabilite în Directiva 2014/26/UE.

Articolul 14

Obligația de transparență

1.   Statele membre se asigură că autorii și artiștii interpreți sau executanți primesc, la intervale regulate,
  dar nu mai puțin de o dată pe an
  , și în funcție de particularitățile fiecărui sector
  și de importanța relativă a fiecărei contribuții individuale
  , informații oportune,
  corecte, relevante și cuprinzătoare
  privind exploatarea operelor și a interpretărilor sau execuțiilor lor de către cei cărora le-au acordat o licență sau le-au transferat drepturile lor, în special în ceea ce privește modurile de exploatare, veniturile
  directe și indirecte
  generate și remunerația datorată.

1a.
     
  Statele membre se asigură că, în cazul în care persoanele cărora autorii și artiștii interpreți sau executanți le-au acordat o licență sau le-au transferat drepturile lor acordă ulterior o licență unei terțe părți în ceea ce privește drepturile respective, partea terță în cauză are obligația de a comunica toate informațiile menționate la alineatul (1) cesionarilor sau titularilor de licențe.

Cesionarul sau titularul de licențe principal transmite toate informațiile menționate la primul paragraf autorului sau artistului interpret sau executant. Aceste informații nu suferă nicio modificare, cu excepția informațiilor sensibile din punct de vedere comercial, astfel cum sunt definite în legislația Uniunii sau în cea națională, care, fără a aduce atingere articolelor 15 și 16a, pot face obiectul unui acord de confidențialitate, în scopul menținerii unei concurențe loiale. În cazul în care cesionarul sau titularul de licențe principal nu furnizează informațiile menționate în prezentul paragraf în timp util, autorul sau artistul interpret sau executant are dreptul de a solicita informațiile respective direct de la titularul sublicenței.

2.   Obligația menționată la alineatul (1) este proporțională și eficace și asigură un nivel
  ridicat
  de transparență în fiecare sector. Cu toate acestea, în cazurile în care sarcina administrativă generată de obligație ar fi disproporționată în raport cu veniturile generate de exploatarea operei ori a interpretării sau execuției, statele membre pot ajusta obligația menționată la alineatul (1), cu condiția ca aceasta să rămână eficace și să asigure un nivel
  ridicat
  de transparență.

4.   Alineatul (1) nu se aplică în cazul entităților care sunt supuse obligațiilor de transparență stabilite în Directiva 2014/26/UE
  sau contractelor colective de negociere, în cazul în care obligațiile sau contractele respective prevăd cerințe de transparență comparabile cu cele menționate la alineatul (2)
  .

Amendamentul 82

Amendamentul 82

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 15 – paragraful 1

Articolul 15 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Statele membre se asigură că autorii și artiștii interpreți sau executanți au dreptul de a cere o remunerație suplimentară adecvată părții cu care au încheiat un contract pentru exploatarea drepturilor atunci când remunerația convenită inițial este disproporționat de scăzută în raport cu veniturile și beneficiile relevante
  ulterioare
  obținute din exploatarea operelor ori a interpretărilor sau a execuțiilor. | | Statele membre se asigură că,
  în absența unor contracte colective de negociere în care să fie prevăzut un mecanism comparabil
  , autorii și artiștii interpreți sau executanți
  sau orice organizație reprezentativă care acționează în numele acestora
  au dreptul de a cere o remunerație suplimentară, adecvată
  și echitabilă
  părții cu care au încheiat un contract pentru exploatarea drepturilor atunci când remunerația convenită inițial este disproporționat de scăzută în raport cu veniturile
  directe sau indirecte
  și beneficiile relevante obținute
  ulterior
  din exploatarea operelor ori a interpretărilor sau a execuțiilor. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre se asigură că autorii și artiștii interpreți sau executanți au dreptul de a cere o remunerație suplimentară adecvată părții cu care au încheiat un contract pentru exploatarea drepturilor atunci când remunerația convenită inițial este disproporționat de scăzută în raport cu veniturile și beneficiile relevante
  ulterioare
  obținute din exploatarea operelor ori a interpretărilor sau a execuțiilor.

ulterioare

Statele membre se asigură că,
  în absența unor contracte colective de negociere în care să fie prevăzut un mecanism comparabil
  , autorii și artiștii interpreți sau executanți
  sau orice organizație reprezentativă care acționează în numele acestora
  au dreptul de a cere o remunerație suplimentară, adecvată
  și echitabilă
  părții cu care au încheiat un contract pentru exploatarea drepturilor atunci când remunerația convenită inițial este disproporționat de scăzută în raport cu veniturile
  directe sau indirecte
  și beneficiile relevante obținute
  ulterior
  din exploatarea operelor ori a interpretărilor sau a execuțiilor.

în absența unor contracte colective de negociere în care să fie prevăzut un mecanism comparabil

sau orice organizație reprezentativă care acționează în numele acestora

și echitabilă

directe sau indirecte

ulterior

Amendamentul 83

Amendamentul 83

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 16 – paragraful 1

Articolul 16 – paragraful 1

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| Statele membre prevăd că litigiile referitoare la obligația de transparență prevăzută la articolul 14 și mecanismul de ajustare a contractelor prevăzut la articolul 15 pot face obiectul unei proceduri voluntare de soluționare alternativă a litigiilor. | | Statele membre prevăd că litigiile referitoare la obligația de transparență prevăzută la articolul 14 și mecanismul de ajustare a contractelor prevăzut la articolul 15 pot face obiectul unei proceduri voluntare de soluționare alternativă a litigiilor.
  Statele membre se asigură că organizațiile reprezentative ale autorilor și ale artiștilor interpreți și executanți pot iniția astfel de proceduri la cererea unuia sau mai multor autori și artiști interpreți sau executanți. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Statele membre prevăd că litigiile referitoare la obligația de transparență prevăzută la articolul 14 și mecanismul de ajustare a contractelor prevăzut la articolul 15 pot face obiectul unei proceduri voluntare de soluționare alternativă a litigiilor.

Statele membre prevăd că litigiile referitoare la obligația de transparență prevăzută la articolul 14 și mecanismul de ajustare a contractelor prevăzut la articolul 15 pot face obiectul unei proceduri voluntare de soluționare alternativă a litigiilor.
  Statele membre se asigură că organizațiile reprezentative ale autorilor și ale artiștilor interpreți și executanți pot iniția astfel de proceduri la cererea unuia sau mai multor autori și artiști interpreți sau executanți.

Statele membre se asigură că organizațiile reprezentative ale autorilor și ale artiștilor interpreți și executanți pot iniția astfel de proceduri la cererea unuia sau mai multor autori și artiști interpreți sau executanți.

Amendamentul 84

Amendamentul 84

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 16 a (nou)

Articolul 16 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | Articolul 16a


  Dreptul de revocare




  1.
     
  Statele membre se asigură că, în cazul în care un autor sau un artist interpret sau executant și-a transferat în mod exclusiv drepturile sau a acordat o licență exclusivă în ceea ce privește o operă sau un alt obiect protejat, autorul ori artistul interpret sau executant beneficiază de un drept de revocare în cazul în care se constată o absență a exploatării operei sau a altui obiect protejat sau în cazul în care se constată o încălcare persistentă a obligației de raportare periodică prevăzută la articolul 14. Statele membre pot prevedea dispoziții specifice, ținând seama de caracteristicile specifice ale diferitelor sectoare și opere și de perioada de exploatare anticipată și pot stabili, în special, termene în care dreptul de revocare poate fi exercitat.






  2.
     
  Dreptul de revocare prevăzut la alineatul (1) poate fi exercitat numai după un interval de timp rezonabil de la încheierea contractului de licență sau de la realizarea transferului și numai în urma transmiterii unei notificări scrise prin care se stabilește un termen adecvat în care trebuie să aibă loc exploatarea drepturilor care fac obiectul licenței sau care au fost transferate. După expirarea acestui termen, autorul ori artistul interpret sau executant pot alege să anuleze caracterul exclusiv al contractului în loc să revoce drepturile. În cazul în care o operă sau alt obiect protejat presupune contribuția unei multitudini de autori ori artiști interpreți sau executanți, exercitarea dreptului de revocare individual al acestor autori ori artiști interpreți sau executanți este reglementată de legislația națională, care stabilește normele referitoare la dreptul de revocare pentru operele colective, ținând seama de importanța relativă a contribuțiilor individuale.






  3.
     
  Alineatele (1) și (2) nu se aplică în cazul în care neexercitarea drepturilor se datorează, în principal, unor circumstanțe despre care se consideră în mod rezonabil că autorul sau artistul interpret sau executant poate să le remedieze.






  4.
     
  Dispozițiile contractuale sau de altă natură care implică o derogare de la dreptul de revocare sunt legale numai dacă sunt instituite prin intermediul unui acord care se bazează pe un contract colectiv de negociere. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 16a

Dreptul de revocare

1.
     
  Statele membre se asigură că, în cazul în care un autor sau un artist interpret sau executant și-a transferat în mod exclusiv drepturile sau a acordat o licență exclusivă în ceea ce privește o operă sau un alt obiect protejat, autorul ori artistul interpret sau executant beneficiază de un drept de revocare în cazul în care se constată o absență a exploatării operei sau a altui obiect protejat sau în cazul în care se constată o încălcare persistentă a obligației de raportare periodică prevăzută la articolul 14. Statele membre pot prevedea dispoziții specifice, ținând seama de caracteristicile specifice ale diferitelor sectoare și opere și de perioada de exploatare anticipată și pot stabili, în special, termene în care dreptul de revocare poate fi exercitat.

2.
     
  Dreptul de revocare prevăzut la alineatul (1) poate fi exercitat numai după un interval de timp rezonabil de la încheierea contractului de licență sau de la realizarea transferului și numai în urma transmiterii unei notificări scrise prin care se stabilește un termen adecvat în care trebuie să aibă loc exploatarea drepturilor care fac obiectul licenței sau care au fost transferate. După expirarea acestui termen, autorul ori artistul interpret sau executant pot alege să anuleze caracterul exclusiv al contractului în loc să revoce drepturile. În cazul în care o operă sau alt obiect protejat presupune contribuția unei multitudini de autori ori artiști interpreți sau executanți, exercitarea dreptului de revocare individual al acestor autori ori artiști interpreți sau executanți este reglementată de legislația națională, care stabilește normele referitoare la dreptul de revocare pentru operele colective, ținând seama de importanța relativă a contribuțiilor individuale.

3.
     
  Alineatele (1) și (2) nu se aplică în cazul în care neexercitarea drepturilor se datorează, în principal, unor circumstanțe despre care se consideră în mod rezonabil că autorul sau artistul interpret sau executant poate să le remedieze.

4.
     
  Dispozițiile contractuale sau de altă natură care implică o derogare de la dreptul de revocare sunt legale numai dacă sunt instituite prin intermediul unui acord care se bazează pe un contract colectiv de negociere.

Amendamentul 85

Amendamentul 85

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 17 a (nou)

Articolul 17 a (nou)

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| | | Articolul 17a



  Statele membre pot adopta sau menține în vigoare dispoziții mai ample, compatibile cu excepțiile și limitările existente în dreptul Uniunii, pentru utilizări care fac obiectul excepțiilor sau al limitării prevăzute în prezenta directivă. |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

Articolul 17a

Statele membre pot adopta sau menține în vigoare dispoziții mai ample, compatibile cu excepțiile și limitările existente în dreptul Uniunii, pentru utilizări care fac obiectul excepțiilor sau al limitării prevăzute în prezenta directivă.

Amendamentul 86

Amendamentul 86

Propunere de directivă

Propunere de directivă

Articolul 18 – alineatul 2

Articolul 18 – alineatul 2

| Textul propus de Comisie | | Amendamentul |
| --- | --- | --- |
| 2.
     
  Dispozițiile articolului 11 se aplică și publicațiilor de presă publicate înainte de [data menționată la articolul 21 alineatul (1)]. | | eliminat |

Textul propus de Comisie

Textul propus de Comisie

Amendamentul

Amendamentul

2.
     
  Dispozițiile articolului 11 se aplică și publicațiilor de presă publicate înainte de [data menționată la articolul 21 alineatul (1)].

eliminat

eliminat

---

(1)  Chestiunea a fost retrimisă pentru negocieri interinstituționale comisiei competente în conformitate cu articolul 59 alineatul (4) al patrulea paragraf din Regulamentul de procedură (A8-0245/2018).

1

(2)  COM(2015)
  626 final
  .

2

626 final

(3)  COM(2015)
  626 final
  .

3

626 final

(4)  Directiva 96/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 1996 privind protecția juridică a bazelor de date (JO L 77, 27.3.1996, p. 20-28
  ).

4

20-28

(5)  Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (JO L 167, 22.6.2001, p. 10-19
  ).

5

10-19

(6)  Directiva 2006/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind dreptul de închiriere și de împrumut și anumite drepturi conexe dreptului de autor în domeniul proprietății intelectuale (JO L 376, 27.12.2006, p. 28-35
  ).

6

28-35

(7)  Directiva 2009/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind protecția juridică a programelor pentru calculator (JO L 111, 5.5.2009, p. 16-22
  ).

7

16-22

(8)  Directiva 2012/28/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind anumite utilizări permise ale operelor orfane (JO L 299, 27.10.2012, p. 5-12
  ).

8

5-12

(9)  Directiva 2014/26/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind gestiunea colectivă a drepturilor de autor și a drepturilor conexe și acordarea de licențe multiteritoriale pentru drepturile asupra operelor muzicale pentru utilizare online pe piața internă (JO L 84, 20.3.2014, p. 72-98
  ).

9

72-98

(10)  Directiva 96/9/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 11 martie 1996 privind protecția juridică a bazelor de date (JO L 77, 27.3.1996, p. 20
  ).

10

20

(11)  
  Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („Directiva privind comerțul electronic”) (JO L 178, 17.7.2000, p. 1).

11

Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă („Directiva privind comerțul electronic”) (JO L 178, 17.7.2000, p. 1).

(12)  Directiva 2001/29/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 22 mai 2001 privind armonizarea anumitor aspecte ale dreptului de autor și drepturilor conexe în societatea informațională (JO L 167, 22.6.2001, p. 10
  ).

12

10

(13)  Directiva 2006/115/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 12 decembrie 2006 privind dreptul de închiriere și de împrumut și anumite drepturi conexe dreptului de autor în domeniul proprietății intelectuale (JO L 376, 27.12.2006, p. 28
  ).

13

28

(14)  Directiva 2009/24/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 23 aprilie 2009 privind protecția juridică a programelor pentru calculator (JO L 111, 5.5.2009, p. 16
  ).

14

16

(15)  Directiva 2012/28/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 privind anumite utilizări permise ale operelor orfane (JO L 299, 27.10.2012, p. 5
  ).

15

5

(16)  Directiva 2014/26/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 februarie 2014 privind gestiunea colectivă a drepturilor de autor și a drepturilor conexe și acordarea de licențe multiteritoriale pentru drepturile asupra operelor muzicale pentru utilizare online pe piața internă (JO L 84, 20.3.2014, p. 72
  ).

16

72

(17)  
  Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (JO L 178, 17.7.2000, p. 1–16).

17

Directiva 2000/31/CE a Parlamentului European și a Consiliului din 8 iunie 2000 privind anumite aspecte juridice ale serviciilor societății informaționale, în special ale comerțului electronic, pe piața internă (JO L 178, 17.7.2000, p. 1–16).

(18)  
  Directiva (UE) 2015/1535 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 septembrie 2015 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale (JO L 241, 17.9.2015, p. 1).

18

Directiva (UE) 2015/1535 a Parlamentului European și a Consiliului din 9 septembrie 2015 referitoare la procedura de furnizare de informații în domeniul reglementărilor tehnice și al normelor privind serviciile societății informaționale (JO L 241, 17.9.2015, p. 1).

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/302 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/302

---

P8_TA(2018)0338

Controlul numerarului care intră sau iese din Uniune ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind controlul numerarului care intră sau iese din Uniune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2005 (COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 433/37)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0825), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0825),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 33 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0001/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolele 33 și 114 din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0001/2017),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere contribuțiile prezentate de Camera Deputaților din Cehia și de Parlamentul Spaniei cu privire la proiectul de act legislativ, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile prezentate de Camera Deputaților din Cehia și de Parlamentul Spaniei cu privire la proiectul de act legislativ,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 27 aprilie 2017 (1),

| — | după consultarea Comitetului Regiunilor, |
| --- | --- |

—

după consultarea Comitetului Regiunilor,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisiile competente în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 iunie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisiile competente în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 27 iunie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare și ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, conform articolului 55 din Regulamentul de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere deliberările comune ale Comisiei pentru afaceri economice și monetare și ale Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne, conform articolului 55 din Regulamentul de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0394/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru afaceri economice și monetare și avizul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0394/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 246, 28.7.2017, p. 22.

---

P8_TC1-COD(2016)0413

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind controlul numerarului care intră sau iese din Uniune și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 1889/2005

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2018/1672.)

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/304 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/304

---

P8_TA(2018)0339

Combaterea prin măsuri de drept penal a spălării banilor ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 12 septembrie 2018 referitoare la propunerea de directivă a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea prin măsuri de drept penal a spălării banilor (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 433/38)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0826), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2016)0826),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0534/2016), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 83 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0534/2016),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere contribuțiile prezentate de Camera Deputaților din Cehia, Senatul Cehiei și Parlamentul Spaniei cu privire la proiectul de act legislativ, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile prezentate de Camera Deputaților din Cehia, Senatul Cehiei și Parlamentul Spaniei cu privire la proiectul de act legislativ,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 iunie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 iunie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și, de asemenea, avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru afaceri economice și monetare și Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0405/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și, de asemenea, avizele Comisiei pentru dezvoltare, Comisiei pentru afaceri economice și monetare și Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0405/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Comisia să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0414

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 12 septembrie 2018 în vederea adoptării Directivei (UE) 2018/... a Parlamentului European și a Consiliului privind combaterea prin măsuri de drept penal a spălării banilor

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Directiva (UE) 2018/1673.)

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/306 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/306

---

P8_TA(2018)0347

Acordul de cooperare dintre Eurojust și Albania *

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la proiectul de decizie de punere în aplicare a Consiliului de aprobare a încheierii de către Eurojust a Acordului de cooperare dintre Eurojust și Albania (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS))

(Consultare)

(2019/C 433/39)

Parlamentul European,

| — | având în vedere proiectul Consiliului (08688/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere proiectul Consiliului (08688/2018),

| — | având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0251/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 39 alineatul (1) din Tratatul privind Uniunea Europeană, astfel cum a fost modificat prin Tratatul de la Amsterdam, și articolul 9 din Protocolul nr. 36 privind dispozițiile tranzitorii, în temeiul cărora a fost consultat de către Consiliu (C8-0251/2018),

| — | având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 78c din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0275/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne (A8-0275/2018),

| 1. | aprobă proiectul Consiliului; |
| --- | --- |

1.

| 2. | invită Consiliul să informeze Parlamentul în cazul în care intenționează să se îndepărteze de la textul aprobat de acesta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Consiliului să îl consulte din nou în cazul în care intenționează să modifice în mod substanțial textul aprobat de Parlament; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/307 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/307

---

P8_TA(2018)0348

Protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și libera circulație a acestor date ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 433/40)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0008), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0008),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 16 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0008/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2) și articolul 16 alineatul (2) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0008/2017),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere contribuțiile prezentate de Camera Deputaților din Cehia, Parlamentul Spaniei și Parlamentul Portugaliei cu privire la proiectul de act legislativ, |
| --- | --- |

—

având în vedere contribuțiile prezentate de Camera Deputaților din Cehia, Parlamentul Spaniei și Parlamentul Portugaliei cu privire la proiectul de act legislativ,

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 iunie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 7 iunie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 59 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru libertăți civile, justiție și afaceri interne și avizul Comisiei pentru afaceri juridice (A8-0313/2017),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | ia act de declarațiile Comisiei anexate la prezenta rezoluție; |
| --- | --- |

2.

| 3. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

3.

| 4. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2017)0002

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind protecția persoanelor fizice în ceea ce privește prelucrarea datelor cu caracter personal de către instituțiile, organele, oficiile și agențiile Uniunii și privind libera circulație a acestor date și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 45/2001 și a Deciziei nr. 1247/2002/CE

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2018/1725.)

---

ANEXĂ LA REZOLUȚIA LEGISLATIVĂ

DECLARAȚIILE COMISIEI

Comisia regretă excluderea misiunilor menționate la articolul 42 alineatul (1), la articolul 43 și la articolul 44 din TUE din domeniul de aplicare al regulamentului și ia act de faptul că, în consecință, nicio normă în materie de protecție a datelor nu va fi în vigoare pentru astfel de misiuni. Comisia remarcă faptul că o decizie a Consiliului, pe baza articolului 39 din TUE, ar putea doar să stabilească norme în materie de protecție a datelor pentru prelucrarea datelor cu caracter personal de către statele membre atunci când desfășoară activități care intră în domeniul de aplicare al politicii externe și de securitate comună. O astfel de decizie a Consiliului nu ar putea să conțină norme aplicabile activităților desfășurate de către instituțiile, organismele, oficiile și agențiile UE. Pentru a remedia acest vid juridic, o eventuală decizie a Consiliului ar trebui, prin urmare, să fie însoțită de un instrument complementar, bazat pe articolul 16 din TFUE.

Comisia remarcă faptul că articolul 9 alineatul (3) (fostul articolul 70a din Abordarea generală a Consiliului) nu impune o nouă obligație instituțiilor și organismelor Uniunii în ceea ce privește găsirea unui echilibru între protecția datelor cu caracter personal și accesul public la documente.

---

| 23.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 433/310 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 433/310

---

P8_TA(2018)0349

Portalul digital unic ***I

Rezoluția legislativă a Parlamentului European din 13 septembrie 2018 referitoare la propunerea de regulament al Parlamentului European și al Consiliului privind înființarea unui portal digital unic pentru a furniza informații, proceduri, servicii de asistență și soluționare a problemelor și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012 (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD))

(Procedura legislativă ordinară: prima lectură)

(2019/C 433/41)

Parlamentul European,

| — | având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0256), |
| --- | --- |

—

având în vedere propunerea Comisiei prezentată Parlamentului European și Consiliului (COM(2017)0256),

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 21 alineatul (2), articolul 48 și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0141/2017), |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (2), articolul 21 alineatul (2), articolul 48 și articolul 114 alineatul (1) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, în temeiul cărora propunerea a fost prezentată de către Comisie (C8-0141/2017),

| — | având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus, |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comisiei pentru afaceri juridice privind temeiul juridic propus,

| — | având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolul 294 alineatul (3) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2017 (1), |
| --- | --- |

—

având în vedere avizul Comitetului Economic și Social European din 18 octombrie 2017 (1),

| — | având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 iunie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene, |
| --- | --- |

—

având în vedere acordul provizoriu aprobat de comisia competentă în temeiul articolului 69f alineatul (4) din Regulamentul său de procedură și angajamentul reprezentantului Consiliului, exprimat în scrisoarea din 20 iunie 2018, de a aproba poziția Parlamentului în conformitate cu articolul 294 alineatul (4) din Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

| — | având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură, |
| --- | --- |

—

având în vedere articolele 59 și 39 din Regulamentul său de procedură,

| — | având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0054/2018), |
| --- | --- |

—

având în vedere raportul Comisiei pentru piața internă și protecția consumatorilor (A8-0054/2018),

| 1. | adoptă poziția sa în primă lectură prezentată în continuare; |
| --- | --- |

1.

| 2. | solicită Comisiei să îl sesizeze din nou în cazul în care își înlocuiește, își modifică în mod substanțial sau intenționează să-și modifice în mod substanțial propunerea; |
| --- | --- |

2.

| 3. | încredințează Președintelui sarcina de a transmite Consiliului și Comisiei, precum și parlamentelor naționale poziția Parlamentului. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  JO C 81, 2.3.2018, p. 88.

---

P8_TC1-COD(2017)0086

Poziția Parlamentului European adoptată în primă lectură la 13 septembrie 2018 în vederea adoptării Regulamentului (UE) 2018/... al Parlamentului European și al Consiliului privind înființarea unui portal digital unic (gateway) pentru a oferi acces la informații, la proceduri și la servicii de asistență și de soluționare a problemelor și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 1024/2012

(Întrucât s-a ajuns la un acord între Parlament și Consiliu, poziția Parlamentului corespunde cu actul legislativ final, Regulamentul (UE) 2018/1724.)

---