# Jurnalul Oficial C 412/2019

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 412 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 629 decembrie 2019 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 412

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 629 decembrie 2019

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | I   Rezoluții, recomandări și avize |
| | RECOMANDĂRI |
| | Banca Centrală Europeană |
| 2019/C 412/01 | Recomandarea Comitetului European Pentru Risc Sistemic din 26 septembrie 2019 privind colectarea și schimbul de informații în scopuri macroprudențiale cu privire la sucursalele instituțiilor de credit care au sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță (CERS/2019/18) | 1 |

Cuprins

Pagina

I   Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

2019/C 412/01

Recomandarea Comitetului European Pentru Risc Sistemic din 26 septembrie 2019 privind colectarea și schimbul de informații în scopuri macroprudențiale cu privire la sucursalele instituțiilor de credit care au sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță (CERS/2019/18)

1

---

| | II   Comunicări |
| --- | --- |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 412/02 | Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  ) | 11 |

II   Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2019/C 412/02

Non-opoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2019/C 412/03 | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind educația și formarea lucrătorilor de tineret | 12 |
| 2019/C 412/04 | Concluziile Consiliului privind Eurojustul: unitatea de cooperare judiciară a Uniunii în era digitală | 16 |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 412/05 | Rata de schimb a monedei euro — 6 decembrie 2019 | 20 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2019/C 412/03

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind educația și formarea lucrătorilor de tineret

12

2019/C 412/04

Concluziile Consiliului privind Eurojustul: unitatea de cooperare judiciară a Uniunii în era digitală

16

Comisia Europeană

2019/C 412/05

Rata de schimb a monedei euro — 6 decembrie 2019

20

---

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 412/06 | Notificare prealabilă a unei concentrări Cazul M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 21 |
| 2019/C 412/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9653 — Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 23 |
| 2019/C 412/08 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9586 — SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 24 |
| | ALTE ACTE |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 412/09 | Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei | 25 |

V   Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

2019/C 412/06

Notificare prealabilă a unei concentrări Cazul M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

21

2019/C 412/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9653 — Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

23

2019/C 412/08

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul M.9586 — SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5) Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

24

ALTE ACTE

Comisia Europeană

2019/C 412/09

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

I Rezoluții, recomandări și avize

RECOMANDĂRI

Banca Centrală Europeană

| 9.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/1

---

RECOMANDAREA COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC

din 26 septembrie 2019

privind colectarea și schimbul de informații în scopuri macroprudențiale cu privire la sucursalele instituțiilor de credit care au sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță

(CERS/2019/18)

(2019/C 412/01)

CONSILIUL GENERAL AL COMITETULUI EUROPEAN PENTRU RISC SISTEMIC,

având în vedere Tratatul privind funcționarea Uniunii Europene,

având în vedere Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 al Parlamentului European și al Consiliului din 24 noiembrie 2010 privind supravegherea macroprudențială la nivelul Uniunii Europene a sistemului financiar și de înființare a unui Comitet european pentru risc sistemic  (1), în special articolul 3 alineatul (2) literele (b), (d) și (f) și articolele 16-18,

având în vedere Decizia CERS/2011/1 a Comitetului european pentru risc sistemic din 20 ianuarie 2011 de adoptare a Regulamentului de procedură al Comitetului european pentru risc sistemic  (2), în special articolul 15 alineatul (3) litera (e) și articolele 18-20,

întrucât:

| (1) | Obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței acestuia și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice. |
| --- | --- |

(1)

Obiectivul final al politicii macroprudențiale este de a contribui la salvgardarea stabilității sistemului financiar în ansamblu, inclusiv prin consolidarea rezilienței acestuia și prin diminuarea acumulării de riscuri sistemice.

| (2) | Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 prevede că monitorizarea și evaluarea potențialelor riscuri sistemice ar trebui să se bazeze pe o un set extins de date și indicatori macroeconomici și microfinanciari relevanți și acordă Comitetului european pentru risc sistemic (CERS) acces la toate informațiile necesare pentru îndeplinirea atribuțiilor ce îi revin în ceea ce privește supravegherea macroprudențială, păstrând în același timp confidențialitatea acestor informații, după cum este necesar. |
| --- | --- |

(2)

Regulamentul (UE) nr. 1092/2010 prevede că monitorizarea și evaluarea potențialelor riscuri sistemice ar trebui să se bazeze pe o un set extins de date și indicatori macroeconomici și microfinanciari relevanți și acordă Comitetului european pentru risc sistemic (CERS) acces la toate informațiile necesare pentru îndeplinirea atribuțiilor ce îi revin în ceea ce privește supravegherea macroprudențială, păstrând în același timp confidențialitatea acestor informații, după cum este necesar.

| (3) | Și alte autorități cărora li s-au încredințat adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau alte atribuții de stabilitate financiară, inclusiv autoritățile care furnizează analizele care stau la baza deciziilor de politică macroprudențială, ar trebui să aibă acces la setul relevant de date și indicatori necesar pentru îndeplinirea atribuțiilor lor. Informațiile de care dispun autoritățile relevante cu privire la sucursalele de pe teritoriile lor diferă de la un stat membru la altul în ceea ce privește domeniul de aplicare și frecvențele. |
| --- | --- |

(3)

Și alte autorități cărora li s-au încredințat adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau alte atribuții de stabilitate financiară, inclusiv autoritățile care furnizează analizele care stau la baza deciziilor de politică macroprudențială, ar trebui să aibă acces la setul relevant de date și indicatori necesar pentru îndeplinirea atribuțiilor lor. Informațiile de care dispun autoritățile relevante cu privire la sucursalele de pe teritoriile lor diferă de la un stat membru la altul în ceea ce privește domeniul de aplicare și frecvențele.

| (4) | Recomandarea CERS/2011/3 a Comitetului european pentru risc sistemic (3) a recomandat, printre altele, ca statele membre să asigure faptul că autoritățile macroprudențiale au competența de a solicita și obține în timp util toate datele și informațiile cu caracter național relevante pentru exercitarea atribuțiilor ce le revin, inclusiv informații de la autoritățile de supraveghere microprudențială și a pieței valorilor mobiliare și informații din afara perimetrului de reglementare, precum și informații specifice anumitor instituții, pe baza unei cereri motivate și cu mecanisme adecvate pentru asigurarea confidențialității. Cu toate acestea, recomandarea respectivă nu a putut anticipa diversele mecanisme instituționale legate de stabilirea și desfășurarea politicii macroprudențiale care au evoluat în statele membre din 2011 și până în prezent. Prin urmare, aceasta nu a abordat în mod specific anumite mecanisme instituționale care ar putea fi necesare pentru a se asigura că autoritățile macroprudențiale au acces la informații considerate necesare pentru îndeplinirea atribuțiilor ce le revin, dar de care nu dispun. |
| --- | --- |

(4)

Recomandarea CERS/2011/3 a Comitetului european pentru risc sistemic (3) a recomandat, printre altele, ca statele membre să asigure faptul că autoritățile macroprudențiale au competența de a solicita și obține în timp util toate datele și informațiile cu caracter național relevante pentru exercitarea atribuțiilor ce le revin, inclusiv informații de la autoritățile de supraveghere microprudențială și a pieței valorilor mobiliare și informații din afara perimetrului de reglementare, precum și informații specifice anumitor instituții, pe baza unei cereri motivate și cu mecanisme adecvate pentru asigurarea confidențialității. Cu toate acestea, recomandarea respectivă nu a putut anticipa diversele mecanisme instituționale legate de stabilirea și desfășurarea politicii macroprudențiale care au evoluat în statele membre din 2011 și până în prezent. Prin urmare, aceasta nu a abordat în mod specific anumite mecanisme instituționale care ar putea fi necesare pentru a se asigura că autoritățile macroprudențiale au acces la informații considerate necesare pentru îndeplinirea atribuțiilor ce le revin, dar de care nu dispun.

| (5) | În prezent, furnizarea de servicii financiare transfrontaliere prin intermediul sucursalelor instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță reprezintă o parte importantă a sistemului financiar în mai multe state membre. În aceste state membre, anumite sucursale: (a) au fost desemnate de autoritățile competente ca fiind semnificative în conformitate cu articolul 51 din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4); (b) îndeplinesc criteriile prevăzute pentru alte instituții de importanță sistemică în conformitate cu articolul 131 din Directiva 2013/36/UE; (c) îndeplinesc funcții critice pe baza cadrului european de redresare și de rezoluție; sau (d) au o cotă de piață substanțială în activități care sunt relevante din perspectiva stabilității financiare (denumite în continuare „sucursale relevante pentru stabilitatea financiară”). Dreptul Uniunii nu prevede o definiție armonizată a sucursalelor relevante pentru stabilitatea financiară. Se estimează că furnizarea de servicii financiare transfrontaliere prin astfel de sucursale va crește în viitor întrucât integrarea financiară în Uniunea Europeană continuă. Orice autoritate responsabilă de adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau care are alte atribuții de stabilitate financiară trebuie să poată obține anumite informații de bază cu privire la toate sucursalele care funcționează în jurisdicția acesteia ale căror instituții de credit mamă au sediul principal în alt stat membru sau într-o țară terță. Obiectivul este ca autoritatea să poată cel puțin evalua dacă aceste sucursale sunt relevante pentru stabilitatea financiară a țării în care funcționează. Dacă autoritatea apreciază că este cazul, trebuie să și poată obține mai multe informații detaliate cu privire la activitățile acestor sucursale. |
| --- | --- |

(5)

În prezent, furnizarea de servicii financiare transfrontaliere prin intermediul sucursalelor instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță reprezintă o parte importantă a sistemului financiar în mai multe state membre. În aceste state membre, anumite sucursale: (a) au fost desemnate de autoritățile competente ca fiind semnificative în conformitate cu articolul 51 din Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului (4); (b) îndeplinesc criteriile prevăzute pentru alte instituții de importanță sistemică în conformitate cu articolul 131 din Directiva 2013/36/UE; (c) îndeplinesc funcții critice pe baza cadrului european de redresare și de rezoluție; sau (d) au o cotă de piață substanțială în activități care sunt relevante din perspectiva stabilității financiare (denumite în continuare „sucursale relevante pentru stabilitatea financiară”). Dreptul Uniunii nu prevede o definiție armonizată a sucursalelor relevante pentru stabilitatea financiară. Se estimează că furnizarea de servicii financiare transfrontaliere prin astfel de sucursale va crește în viitor întrucât integrarea financiară în Uniunea Europeană continuă. Orice autoritate responsabilă de adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau care are alte atribuții de stabilitate financiară trebuie să poată obține anumite informații de bază cu privire la toate sucursalele care funcționează în jurisdicția acesteia ale căror instituții de credit mamă au sediul principal în alt stat membru sau într-o țară terță. Obiectivul este ca autoritatea să poată cel puțin evalua dacă aceste sucursale sunt relevante pentru stabilitatea financiară a țării în care funcționează. Dacă autoritatea apreciază că este cazul, trebuie să și poată obține mai multe informații detaliate cu privire la activitățile acestor sucursale.

| (6) | Sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță variază în ceea ce privește dimensiunea și importanța. În cazul în care aceste sucursale sunt considerate relevante pentru stabilitatea financiară în țara în care funcționează, este necesar să se intensifice colaborarea dintre autoritățile relevante ale statului membru gazdă și cele ale statului membru de origine. În astfel de cazuri, schimbul de informații selectate privind instituțiile-mamă și grupurile din care fac parte aceste sucursale este necesar pentru evaluarea eventualelor efecte de amplificare pe care astfel de sucursale le-ar putea avea în perioadele de creștere excesivă a creditului sau în caz de criză. Schimbul de astfel de informații selectate cu privire la respectivele instituții-mamă și grupuri în ceea ce privește fondurile proprii și gradul de îndatorare (inclusiv cerințele privind rezervele relevante), riscul de finanțare și de lichiditate, strategia de afaceri și anumite aspecte ale planurilor de redresare, este, de asemenea, necesar pentru a asigura eficacitatea politicii macroprudențiale în statele membre gazdă ale unor astfel de sucursale. |
| --- | --- |

(6)

Sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță variază în ceea ce privește dimensiunea și importanța. În cazul în care aceste sucursale sunt considerate relevante pentru stabilitatea financiară în țara în care funcționează, este necesar să se intensifice colaborarea dintre autoritățile relevante ale statului membru gazdă și cele ale statului membru de origine. În astfel de cazuri, schimbul de informații selectate privind instituțiile-mamă și grupurile din care fac parte aceste sucursale este necesar pentru evaluarea eventualelor efecte de amplificare pe care astfel de sucursale le-ar putea avea în perioadele de creștere excesivă a creditului sau în caz de criză. Schimbul de astfel de informații selectate cu privire la respectivele instituții-mamă și grupuri în ceea ce privește fondurile proprii și gradul de îndatorare (inclusiv cerințele privind rezervele relevante), riscul de finanțare și de lichiditate, strategia de afaceri și anumite aspecte ale planurilor de redresare, este, de asemenea, necesar pentru a asigura eficacitatea politicii macroprudențiale în statele membre gazdă ale unor astfel de sucursale.

| (7) | Din aceste motive, se consideră necesară furnizarea setului de informații indicat în Recomandarea C pentru ca autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții privind stabilitatea financiară să își poată îndeplini mandatele. Aceste informații ar trebui furnizate autorităților respective în urma unei cereri motivate, pe baza principiului necesității de a cunoaște și în limitele legislației Uniunii și legislației naționale aplicabile. În cazul în care aceste autorități trebuie să obțină informații suplimentare pentru a-și îndeplini atribuțiile și pentru a monitoriza sau evalua riscurile sistemice, sau în scopul dezvoltării de noi instrumente de politică, acestea ar trebui să primească informațiile suplimentare respective în urma unei cereri motivate. |
| --- | --- |

(7)

Din aceste motive, se consideră necesară furnizarea setului de informații indicat în Recomandarea C pentru ca autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții privind stabilitatea financiară să își poată îndeplini mandatele. Aceste informații ar trebui furnizate autorităților respective în urma unei cereri motivate, pe baza principiului necesității de a cunoaște și în limitele legislației Uniunii și legislației naționale aplicabile. În cazul în care aceste autorități trebuie să obțină informații suplimentare pentru a-și îndeplini atribuțiile și pentru a monitoriza sau evalua riscurile sistemice, sau în scopul dezvoltării de noi instrumente de politică, acestea ar trebui să primească informațiile suplimentare respective în urma unei cereri motivate.

| (8) | Nici Directiva 2013/36/UE, în special articolul 56, nici Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5) nu împiedică sau creează obstacole în calea schimbului de informații între autoritățile competente și autoritățile sau organismele însărcinate cu menținerea stabilității sistemului financiar în statele membre, în exercitarea funcțiilor lor de supraveghere. Deși dreptul Uniunii oferă un cadru pentru schimbul de informații între autoritățile relevante în scopuri microprudențiale, nu există niciun cadru pentru schimbul de informații în scopuri macroprudențiale. |
| --- | --- |

(8)

Nici Directiva 2013/36/UE, în special articolul 56, nici Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (5) nu împiedică sau creează obstacole în calea schimbului de informații între autoritățile competente și autoritățile sau organismele însărcinate cu menținerea stabilității sistemului financiar în statele membre, în exercitarea funcțiilor lor de supraveghere. Deși dreptul Uniunii oferă un cadru pentru schimbul de informații între autoritățile relevante în scopuri microprudențiale, nu există niciun cadru pentru schimbul de informații în scopuri macroprudențiale.

| (9) | Băncile centrale colectează informații privind sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță. Băncile centrale naționale din cadrul Sistemului European al Băncilor Centrale sunt încurajate să comunice aceste informații autorităților relevante în urma unei cereri motivate și pe baza principiului necesității de a cunoaște, deoarece acest lucru este considerat a fi un mod eficient de facilitare a exercitării atribuțiilor lor. |
| --- | --- |

(9)

Băncile centrale colectează informații privind sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță. Băncile centrale naționale din cadrul Sistemului European al Băncilor Centrale sunt încurajate să comunice aceste informații autorităților relevante în urma unei cereri motivate și pe baza principiului necesității de a cunoaște, deoarece acest lucru este considerat a fi un mod eficient de facilitare a exercitării atribuțiilor lor.

| (10) | Existența unor acorduri bine concepute care să reglementeze schimbul de informații privind sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță ar putea sprijini autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții privind stabilitatea financiară în îndeplinirea atribuțiilor lor. Utilizarea unor memorandumuri de înțelegere ar introduce standardizare și previzibilitate și ar crea o bază comună în ceea ce privește stabilirea informațiilor relevante pentru exercitarea atribuțiilor lor; în plus, memorandumurile de înțelegere sunt considerate a fi un mijloc eficace și eficient de îndeplinire a obiectivului de a institui o cultură a schimbului de informații între autoritățile relevante în scopuri macroprudențiale. În acest sens, Forumul macroprudențial al țărilor baltice și nordice (Nordic-Baltic Macroprudential Forum) (6) și cel mai recent memorandum de înțelegere privind cooperarea și coordonarea în domeniul stabilității financiare transfrontaliere din regiunea baltică și nordică (7) ar putea servi drept puncte de referință pentru un cadru de cooperare strânsă între autoritățile relevante. |
| --- | --- |

(10)

Existența unor acorduri bine concepute care să reglementeze schimbul de informații privind sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță ar putea sprijini autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții privind stabilitatea financiară în îndeplinirea atribuțiilor lor. Utilizarea unor memorandumuri de înțelegere ar introduce standardizare și previzibilitate și ar crea o bază comună în ceea ce privește stabilirea informațiilor relevante pentru exercitarea atribuțiilor lor; în plus, memorandumurile de înțelegere sunt considerate a fi un mijloc eficace și eficient de îndeplinire a obiectivului de a institui o cultură a schimbului de informații între autoritățile relevante în scopuri macroprudențiale. În acest sens, Forumul macroprudențial al țărilor baltice și nordice (Nordic-Baltic Macroprudential Forum) (6) și cel mai recent memorandum de înțelegere privind cooperarea și coordonarea în domeniul stabilității financiare transfrontaliere din regiunea baltică și nordică (7) ar putea servi drept puncte de referință pentru un cadru de cooperare strânsă între autoritățile relevante.

| (11) | În conformitate cu principiul subsidiarității, statul membru relevant ar trebui să fie cel care să aleagă autoritatea relevantă pentru a colecta informații în scopuri de stabilitate financiară sau în scopuri macroprudențiale. |
| --- | --- |

(11)

În conformitate cu principiul subsidiarității, statul membru relevant ar trebui să fie cel care să aleagă autoritatea relevantă pentru a colecta informații în scopuri de stabilitate financiară sau în scopuri macroprudențiale.

| (12) | În conformitate cu articolul 40 din Directiva 2013/36/UE, autoritățile competente ale statelor membre gazdă pot solicita tuturor instituțiilor de credit care au sucursale pe teritoriul lor să le transmită periodic rapoarte cu privire la activitățile lor din statele membre gazdă respective. Această raportare poate fi solicitată: (i) în scopuri informative și statistice; (ii) pentru identificarea sucursalelor ca fiind semnificative; sau (iii) în scopurile de supraveghere încredințate autorității competente gazdă în temeiul Directivei 2013/36/UE. Nu este clar dacă informațiile colectate în temeiul articolului respectiv pot fi utilizate și în scopuri macroprudențiale, deoarece dispoziția relevantă nu face distincția între supravegherea microprudențială și cea macroprudențială. Prin urmare, Comisia Europeană ar trebui să aibă în vedere, în cadrul revizuirii prevăzute la articolul 513 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, dacă dreptul Uniunii ar trebui revizuit pentru a clarifica faptul că informațiile de la sucursale pot fi colectate și în scopuri macroprudențiale. |
| --- | --- |

(12)

În conformitate cu articolul 40 din Directiva 2013/36/UE, autoritățile competente ale statelor membre gazdă pot solicita tuturor instituțiilor de credit care au sucursale pe teritoriul lor să le transmită periodic rapoarte cu privire la activitățile lor din statele membre gazdă respective. Această raportare poate fi solicitată: (i) în scopuri informative și statistice; (ii) pentru identificarea sucursalelor ca fiind semnificative; sau (iii) în scopurile de supraveghere încredințate autorității competente gazdă în temeiul Directivei 2013/36/UE. Nu este clar dacă informațiile colectate în temeiul articolului respectiv pot fi utilizate și în scopuri macroprudențiale, deoarece dispoziția relevantă nu face distincția între supravegherea microprudențială și cea macroprudențială. Prin urmare, Comisia Europeană ar trebui să aibă în vedere, în cadrul revizuirii prevăzute la articolul 513 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, dacă dreptul Uniunii ar trebui revizuit pentru a clarifica faptul că informațiile de la sucursale pot fi colectate și în scopuri macroprudențiale.

| (13) | Sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-o țară terță fac doar obiectul legislației naționale, iar legislațiile naționale în acest domeniu nu sunt armonizate de dreptul Uniunii. În urma modificărilor recente aduse de Directiva (UE) 2019/878 a Parlamentului European și a Consiliului (8), articolul 47 din Directiva 2013/36/UE prevede că autoritățile naționale competente colectează de la sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-o țară terță un set minim de informații, suplimentate de orice alte informații considerate necesare pentru a permite monitorizarea cuprinzătoare a activităților unei sucursale. Astfel de informații are trebui să fie transmise autorităților însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară, atunci când este posibil și adecvat. În cadrul revizuirii pe care o efectuează, astfel cum este prevăzută la articolul 513 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, și menționată mai sus, cu privire la oportunitatea revizuirii dreptului Uniunii pentru a clarifica faptul că informațiile de la sucursale pot fi colectate și în scopuri macroprudențiale, Comisia ar trebui să ia în considerare și fezabilitatea colectării de date în astfel de scopuri de la sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-o țară terță. |
| --- | --- |

(13)

Sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-o țară terță fac doar obiectul legislației naționale, iar legislațiile naționale în acest domeniu nu sunt armonizate de dreptul Uniunii. În urma modificărilor recente aduse de Directiva (UE) 2019/878 a Parlamentului European și a Consiliului (8), articolul 47 din Directiva 2013/36/UE prevede că autoritățile naționale competente colectează de la sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-o țară terță un set minim de informații, suplimentate de orice alte informații considerate necesare pentru a permite monitorizarea cuprinzătoare a activităților unei sucursale. Astfel de informații are trebui să fie transmise autorităților însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară, atunci când este posibil și adecvat. În cadrul revizuirii pe care o efectuează, astfel cum este prevăzută la articolul 513 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013, și menționată mai sus, cu privire la oportunitatea revizuirii dreptului Uniunii pentru a clarifica faptul că informațiile de la sucursale pot fi colectate și în scopuri macroprudențiale, Comisia ar trebui să ia în considerare și fezabilitatea colectării de date în astfel de scopuri de la sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-o țară terță.

| (14) | În temeiul Regulamentului (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului (9) (denumit în continuare „Regulamentul MUS”), BCE este autoritatea competentă în raport cu instituțiile de credit semnificative în contextul Mecanismului unic de supraveghere (MUS). Ca atare, BCE este responsabilă de supravegherea instituțiilor de credit semnificative și cooperează îndeaproape cu autoritățile naționale competente (ANC) pentru a-și îndeplini atribuțiile prin intermediul unor echipe comune de supraveghere, care includ membrii ai personalului BCE și al autorităților naționale competente relevante. Aceasta permite schimbul rapid și prompt de informații referitoare la instituțiile de credit supravegheate. Autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară pot solicita și obține informații de la BCE, în rolul său de supraveghere, cu privire la sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru. |
| --- | --- |

(14)

În temeiul Regulamentului (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului (9) (denumit în continuare „Regulamentul MUS”), BCE este autoritatea competentă în raport cu instituțiile de credit semnificative în contextul Mecanismului unic de supraveghere (MUS). Ca atare, BCE este responsabilă de supravegherea instituțiilor de credit semnificative și cooperează îndeaproape cu autoritățile naționale competente (ANC) pentru a-și îndeplini atribuțiile prin intermediul unor echipe comune de supraveghere, care includ membrii ai personalului BCE și al autorităților naționale competente relevante. Aceasta permite schimbul rapid și prompt de informații referitoare la instituțiile de credit supravegheate. Autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară pot solicita și obține informații de la BCE, în rolul său de supraveghere, cu privire la sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru.

| (15) | În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul privind MUS, BCE este responsabilă cu evaluarea măsurilor macroprudențiale adoptate de autoritățile naționale și, atunci când se consideră necesar, pentru aplicarea unor niveluri mai ridicate ale cerințelor privind amortizoarele de capital și a unor măsuri mai stricte. În acest sens, informațiile privind sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță se încadrează în categoriile de informații care pot fi necesare pentru ca BCE să își îndeplinească aceste atribuții. |
| --- | --- |

(15)

În temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul privind MUS, BCE este responsabilă cu evaluarea măsurilor macroprudențiale adoptate de autoritățile naționale și, atunci când se consideră necesar, pentru aplicarea unor niveluri mai ridicate ale cerințelor privind amortizoarele de capital și a unor măsuri mai stricte. În acest sens, informațiile privind sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță se încadrează în categoriile de informații care pot fi necesare pentru ca BCE să își îndeplinească aceste atribuții.

| (16) | Autoritățile competente ale statelor membre care nu participă la MUS pot coopera și face schimb de informații cu privire la instituțiile de credit supravegheate în cadrul colegiilor de supraveghetori instituite în temeiul articolelor 51 și 116 din Directiva 2013/36/UE, acestea servind drept vehicule pentru coordonarea atribuțiilor de supraveghere legate de activitățile transfrontaliere desfășurate de o instituție de credit. |
| --- | --- |

(16)

Autoritățile competente ale statelor membre care nu participă la MUS pot coopera și face schimb de informații cu privire la instituțiile de credit supravegheate în cadrul colegiilor de supraveghetori instituite în temeiul articolelor 51 și 116 din Directiva 2013/36/UE, acestea servind drept vehicule pentru coordonarea atribuțiilor de supraveghere legate de activitățile transfrontaliere desfășurate de o instituție de credit.

| (17) | Acest mecanism transfrontalier de schimb de informații se concentrează pe obiectivele supravegherii microprudențiale. Prin urmare, articolele 51 și 116 din Directiva 2013/36/UE și Regulamentul delegat (UE) 2016/98 al Comisiei (10), care stabilește condițiile generale de funcționare a colegiilor de supraveghetori, nu prevăd în mod specific participarea autorităților însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară în colegiile de supraveghere relevante. Cu toate acestea, autoritatea competentă relevantă din statul membru de origine este, în principiu, în măsură să invite alte entități să participe la reuniuni ale colegiilor de supraveghetori, cu condiția ca toți membrii colegiului să fie de acord. Anumite informații referitoare la instituția de credit de care ține sucursala și care sunt distribuite în cadrul colegiilor de supraveghetori pot fi relevante pentru scopuri macroprudențiale. În acest sens, autoritățile competente sunt încurajate să invite autoritățile relevante însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară să fie implicate în luarea în considerare a unor teme specifice de interes macroprudențial care sunt discutate în cadrul colegiilor de supraveghetori. Includerea explicită a unor astfel de autorități relevante în colegiile de supraveghetori ca potențiali observatori în temeiul Regulamentului delegat (UE) nr. 2016/98 al Comisiei ar putea oferi o mai mare certitudine în ceea ce privește acest rol. Invitarea reprezentanților autorităților macroprudențiale la reuniunile colegiilor de supraveghetori pentru a informa alți participanți cu privire la riscurile macroprudențiale sau evoluțiile în materie de reglementare în domeniile macroprudențiale poate fi benefică și pentru discuțiile din cadrul colegiilor de supraveghetori. |
| --- | --- |

(17)

Acest mecanism transfrontalier de schimb de informații se concentrează pe obiectivele supravegherii microprudențiale. Prin urmare, articolele 51 și 116 din Directiva 2013/36/UE și Regulamentul delegat (UE) 2016/98 al Comisiei (10), care stabilește condițiile generale de funcționare a colegiilor de supraveghetori, nu prevăd în mod specific participarea autorităților însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară în colegiile de supraveghere relevante. Cu toate acestea, autoritatea competentă relevantă din statul membru de origine este, în principiu, în măsură să invite alte entități să participe la reuniuni ale colegiilor de supraveghetori, cu condiția ca toți membrii colegiului să fie de acord. Anumite informații referitoare la instituția de credit de care ține sucursala și care sunt distribuite în cadrul colegiilor de supraveghetori pot fi relevante pentru scopuri macroprudențiale. În acest sens, autoritățile competente sunt încurajate să invite autoritățile relevante însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară să fie implicate în luarea în considerare a unor teme specifice de interes macroprudențial care sunt discutate în cadrul colegiilor de supraveghetori. Includerea explicită a unor astfel de autorități relevante în colegiile de supraveghetori ca potențiali observatori în temeiul Regulamentului delegat (UE) nr. 2016/98 al Comisiei ar putea oferi o mai mare certitudine în ceea ce privește acest rol. Invitarea reprezentanților autorităților macroprudențiale la reuniunile colegiilor de supraveghetori pentru a informa alți participanți cu privire la riscurile macroprudențiale sau evoluțiile în materie de reglementare în domeniile macroprudențiale poate fi benefică și pentru discuțiile din cadrul colegiilor de supraveghetori.

| (18) | Pentru a asigura o abordare consecventă, eficientă și eficace a schimbului de informații în sensul prezentei recomandări, Autoritatea Bancară Europeană (ABE), în cooperare cu CERS, ar trebui să elaboreze orientări pentru schimbul de informații și să monitorizeze acest schimb. Pentru a obține un anumit grad de convergență a informațiilor primite de la părțile interesate relevante, ABE ar trebui să stabilească un cadru comun pentru memorandumurile de înțelegere în cooperare cu toate părțile interesate relevante. |
| --- | --- |

(18)

Pentru a asigura o abordare consecventă, eficientă și eficace a schimbului de informații în sensul prezentei recomandări, Autoritatea Bancară Europeană (ABE), în cooperare cu CERS, ar trebui să elaboreze orientări pentru schimbul de informații și să monitorizeze acest schimb. Pentru a obține un anumit grad de convergență a informațiilor primite de la părțile interesate relevante, ABE ar trebui să stabilească un cadru comun pentru memorandumurile de înțelegere în cooperare cu toate părțile interesate relevante.

| (19) | Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune. |
| --- | --- |

(19)

Prezenta recomandare nu aduce atingere mandatelor privind politica monetară ale băncilor centrale din Uniune.

| (20) | Recomandările CERS sunt publicate după informarea destinatarilor și după ce Consiliul general a informat Consiliul Uniunii Europene cu privire la intenția sa de a emite aceste recomandări și i-a dat posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea, |
| --- | --- |

(20)

Recomandările CERS sunt publicate după informarea destinatarilor și după ce Consiliul general a informat Consiliul Uniunii Europene cu privire la intenția sa de a emite aceste recomandări și i-a dat posibilitatea de a-și prezenta reacțiile față de acestea,

ADOPTĂ PREZENTA RECOMANDARE:

SECȚIUNEA 1

RECOMANDĂRI

Recomandare A – Cooperare și schimb de informații pe baza principiului necesității de a cunoaște

Se recomandă ca autoritățile relevante:

| 1. | să facă schimb de informațiile considerate necesare pentru îndeplinirea atribuțiilor legate de adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau pentru alte atribuții de stabilitate financiară, în mod eficace și eficient, în ceea ce privește sucursalele dintr-un stat membru gazdă ale instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță. Schimbul de informații ar trebui să se facă după primirea unei cereri motivate de informații cu privire la astfel de sucursale, ținând seama de orientările emise de ABE în conformitate cu subrecomandarea C (1), cerere transmisă de o autoritate relevantă a statului membru gazdă care a fost însărcinată cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară. Informațiile care urmează să fie distribuite ar trebui să fie proporționale cu relevanța sucursalelor pentru stabilitatea financiară din statul membru gazdă; |
| --- | --- |

1.

să facă schimb de informațiile considerate necesare pentru îndeplinirea atribuțiilor legate de adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau pentru alte atribuții de stabilitate financiară, în mod eficace și eficient, în ceea ce privește sucursalele dintr-un stat membru gazdă ale instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță. Schimbul de informații ar trebui să se facă după primirea unei cereri motivate de informații cu privire la astfel de sucursale, ținând seama de orientările emise de ABE în conformitate cu subrecomandarea C (1), cerere transmisă de o autoritate relevantă a statului membru gazdă care a fost însărcinată cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară. Informațiile care urmează să fie distribuite ar trebui să fie proporționale cu relevanța sucursalelor pentru stabilitatea financiară din statul membru gazdă;

| 2. | să încheie memorandumuri de înțelegere sau alte forme de aranjamente voluntare pentru cooperare și schimb de informații între ele – sau cu o autoritate relevantă dintr-o țară terță – privind sucursalele din statul membru gazdă ale instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță, dacă acest lucru este considerat necesar și adecvat de către toate părțile implicate pentru a facilita schimbul de informații. |
| --- | --- |

2.

să încheie memorandumuri de înțelegere sau alte forme de aranjamente voluntare pentru cooperare și schimb de informații între ele – sau cu o autoritate relevantă dintr-o țară terță – privind sucursalele din statul membru gazdă ale instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță, dacă acest lucru este considerat necesar și adecvat de către toate părțile implicate pentru a facilita schimbul de informații.

Recomandarea B – Modificarea cadrului juridic al Uniunii

Se recomandă Comisiei Europene:

| 1. | să evalueze dacă există obstacole în legislația Uniunii care împiedică autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară să dețină sau să obțină informațiile necesare privind sucursalele pentru a îndeplini aceste funcții sau pentru a îndeplini atribuțiile respective; |
| --- | --- |

1.

să evalueze dacă există obstacole în legislația Uniunii care împiedică autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară să dețină sau să obțină informațiile necesare privind sucursalele pentru a îndeplini aceste funcții sau pentru a îndeplini atribuțiile respective;

| 2. | să propună ca legislația Uniunii să fie modificată pentru a elimina orice astfel de obstacole, în cazul în care Comisia Europeană concluzionează, ca urmare a evaluării sale, că astfel de obstacole există. |
| --- | --- |

2.

să propună ca legislația Uniunii să fie modificată pentru a elimina orice astfel de obstacole, în cazul în care Comisia Europeană concluzionează, ca urmare a evaluării sale, că astfel de obstacole există.

Recomandarea C – Orientări pentru schimbul de informații și monitorizarea acestuia

Se recomandă Autorității Bancare Europene:

| 1. | să emită orientări în conformitate cu recomandarea A pentru schimbul de informații între autoritățile relevante cu privire la sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru, care ar trebui să includă lista minimă a informațiilor care trebuie distribuite pe baza principiului necesității de a cunoaște și în limitele legislației Uniunii și ale legislațiilor naționale aplicabile. Lista ar trebui să includă elemente de informație din fiecare dintre următoarele categorii cel puțin: | la nivel de sucursală:






  (a) | active și expuneri, cu defalcări; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

să emită orientări în conformitate cu recomandarea A pentru schimbul de informații între autoritățile relevante cu privire la sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru, care ar trebui să includă lista minimă a informațiilor care trebuie distribuite pe baza principiului necesității de a cunoaște și în limitele legislației Uniunii și ale legislațiilor naționale aplicabile. Lista ar trebui să includă elemente de informație din fiecare dintre următoarele categorii cel puțin:

la nivel de sucursală:

(a)

active și expuneri, cu defalcări;

| (b) | defalcări ale activelor în ceea ce privește măsurile bazate pe debitor; |
| --- | --- |

(b)

defalcări ale activelor în ceea ce privește măsurile bazate pe debitor;

| (c) | pasive, cu defalcări; |
| --- | --- |

(c)

pasive, cu defalcări;

| (d) | expuneri din cadrul sectorului financiar; |
| --- | --- |

(d)

expuneri din cadrul sectorului financiar;

| (e) | informațiile necesare pentru identificarea altor instituții de importanță sistemică (O-SII); |
| --- | --- |

(e)

informațiile necesare pentru identificarea altor instituții de importanță sistemică (O-SII);

| | la nivel de grup-mamă/instituție-mamă:






  (f) | fonduri proprii și gradul de îndatorare; |
| --- | --- | --- |

la nivel de grup-mamă/instituție-mamă:

(f)

fonduri proprii și gradul de îndatorare;

| (g) | finanțare și lichiditate; |
| --- | --- |

(g)

finanțare și lichiditate;

| (h) | informații relevante privind sucursalele, cum ar fi strategia de afaceri și anumite elemente ale planurilor de redresare a instituțiilor de credit și ale evaluărilor în materie de supraveghere care sunt relevante; |
| --- | --- |

(h)

informații relevante privind sucursalele, cum ar fi strategia de afaceri și anumite elemente ale planurilor de redresare a instituțiilor de credit și ale evaluărilor în materie de supraveghere care sunt relevante;

| 2. | să monitorizeze în mod regulat, în cooperare cu CERS, eficacitatea și eficiența schimbului de informații între autoritățile relevante cu privire la sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță. |
| --- | --- |

2.

să monitorizeze în mod regulat, în cooperare cu CERS, eficacitatea și eficiența schimbului de informații între autoritățile relevante cu privire la sucursalele instituțiilor de credit cu sediul principal într-un alt stat membru sau într-o țară terță.

SECȚIUNEA 2

PUNERE ÎN APLICARE

1.   Definiții

1.În sensul prezentei recomandări, se aplică următoarele definiții:

| (a) | „sucursală” înseamnă un punct de lucru care reprezintă o parte dependentă din punct de vedere juridic de o instituție de credit și care desfășoară direct toate sau unele dintre tranzacțiile specifice activității instituțiilor de credit; |
| --- | --- |

(a)

„sucursală” înseamnă un punct de lucru care reprezintă o parte dependentă din punct de vedere juridic de o instituție de credit și care desfășoară direct toate sau unele dintre tranzacțiile specifice activității instituțiilor de credit;

| (b) | „instituție de credit” înseamnă o instituție de credit, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

(b)

„instituție de credit” înseamnă o instituție de credit, astfel cum este definită la articolul 4 alineatul (1) punctul 1 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (c) | „sucursală relevantă pentru stabilitatea financiară” înseamnă o sucursală dintr-un stat membru gazdă a unei instituții de credit cu sediul principal în alt stat membru sau într-o țară terță, care îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:






  (i) | autoritatea competentă a statului membru gazdă a stabilit că sucursala este desemnată ca fiind semnificativă în conformitate cu articolul 51 din Directiva 2013/36/UE; |
| --- | --- | --- |

(c)

„sucursală relevantă pentru stabilitatea financiară” înseamnă o sucursală dintr-un stat membru gazdă a unei instituții de credit cu sediul principal în alt stat membru sau într-o țară terță, care îndeplinește oricare dintre următoarele criterii:

(i)

autoritatea competentă a statului membru gazdă a stabilit că sucursala este desemnată ca fiind semnificativă în conformitate cu articolul 51 din Directiva 2013/36/UE;

| (ii) | autoritatea competentă sau autoritatea desemnată a statului membru gazdă a stabilit că sucursala îndeplinește criteriile menționate la articolul 131 alineatul (3) din Directiva 2013/36/UE pentru identificarea altor instituții de importanță sistemică (O-SII), în conformitate cu Orientările EBA/GL/2014/10 ale Autorității Bancare Europene (11); |
| --- | --- |

(ii)

autoritatea competentă sau autoritatea desemnată a statului membru gazdă a stabilit că sucursala îndeplinește criteriile menționate la articolul 131 alineatul (3) din Directiva 2013/36/UE pentru identificarea altor instituții de importanță sistemică (O-SII), în conformitate cu Orientările EBA/GL/2014/10 ale Autorității Bancare Europene (11);

| (iii) | autoritatea națională de rezoluție a statului membru gazdă a stabilit că, în statul membru gazdă, sucursala îndeplinește funcții critice în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 35 din Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (12); |
| --- | --- |

(iii)

autoritatea națională de rezoluție a statului membru gazdă a stabilit că, în statul membru gazdă, sucursala îndeplinește funcții critice în sensul articolului 2 alineatul (1) punctul 35 din Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (12);

| (iv) | sucursala deține o cotă de piață care depășește 2 % din una sau mai multe categorii de expuneri prevăzute la articolul 133 alineatul (5) literele (a) și (b) din Directiva 2013/36/UE (13). |
| --- | --- |

(iv)

sucursala deține o cotă de piață care depășește 2 % din una sau mai multe categorii de expuneri prevăzute la articolul 133 alineatul (5) literele (a) și (b) din Directiva 2013/36/UE (13).

| (d) | „stat membru gazdă” înseamnă stat membru gazdă astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

(d)

„stat membru gazdă” înseamnă stat membru gazdă astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 44 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (e) | „stat membru de origine” înseamnă stat membru de origine astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 43 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- |

(e)

„stat membru de origine” înseamnă stat membru de origine astfel cum este definit la articolul 4 alineatul (1) punctul 43 din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (f) | „autoritate competentă” înseamnă o autoritate publică sau un organism recunoscut oficial în dreptul intern, care este împuternicit în temeiul dreptului intern să supravegheze instituțiile de credit ca parte a sistemului de supraveghere existent în statul membru respectiv, și BCE în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013; |
| --- | --- |

(f)

„autoritate competentă” înseamnă o autoritate publică sau un organism recunoscut oficial în dreptul intern, care este împuternicit în temeiul dreptului intern să supravegheze instituțiile de credit ca parte a sistemului de supraveghere existent în statul membru respectiv, și BCE în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013;

| (g) | „memorandum de înțelegere” înseamnă un acord voluntar care stabilește modul în care autoritățile relevante intenționează să coopereze între ele și precizează detaliile datelor și informațiilor care urmează să fie distribuite, în conformitate cu actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile. |
| --- | --- |

(g)

„memorandum de înțelegere” înseamnă un acord voluntar care stabilește modul în care autoritățile relevante intenționează să coopereze între ele și precizează detaliile datelor și informațiilor care urmează să fie distribuite, în conformitate cu actele cu putere de lege și normele administrative aplicabile.

| (h) | „autoritate relevantă” înseamnă:






  1. | o autoritate însărcinată cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară, cum ar fi analiza justificativă aferentă, inclusiv, dar fără a se limita la:






  (i) | o autoritate desemnată în temeiul titlului VII capitolul 4 din Directiva 2013/36/UE sau al articolului 458 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013; |
| --- | --- | --- | --- |

(h)

„autoritate relevantă” înseamnă:

1.

o autoritate însărcinată cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară, cum ar fi analiza justificativă aferentă, inclusiv, dar fără a se limita la:

(i)

o autoritate desemnată în temeiul titlului VII capitolul 4 din Directiva 2013/36/UE sau al articolului 458 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 575/2013;

| (ii) | BCE în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013; |
| --- | --- |

(ii)

BCE în temeiul articolului 9 alineatul (1) din Regulamentul (UE) nr. 1024/2013;

| (iii) | o autoritate macroprudențială cu obiectivele, mecanismele, atribuțiile, competențele, instrumentele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3; |
| --- | --- |

(iii)

o autoritate macroprudențială cu obiectivele, mecanismele, atribuțiile, competențele, instrumentele, cerințele privind răspunderea și alte caracteristici prevăzute în Recomandarea CERS/2011/3;

| 2. | o autoritate competentă. |
| --- | --- |

2.

o autoritate competentă.

2.   Criterii de punere în aplicare

| 1. | Aplicarea prezentei recomandări trebuie să țină cont de următoarele criterii:






  (a) | ar trebui respectate în mod corespunzător principiul proporționalității și cel al necesității de a cunoaște, ținându-se totodată cont de obiectivul și cuprinsul fiecărei recomandări; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

ar trebui respectate în mod corespunzător principiul proporționalității și cel al necesității de a cunoaște, ținându-se totodată cont de obiectivul și cuprinsul fiecărei recomandări;

| (b) | ar trebui îndeplinite criteriile specifice de conformitate stabilite în anexă în legătură cu fiecare recomandare. |
| --- | --- |

(b)

ar trebui îndeplinite criteriile specifice de conformitate stabilite în anexă în legătură cu fiecare recomandare.

| 2. | Destinatarii trebuie să raporteze CERS și Consiliului măsurile adoptate ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod adecvat lipsa lor de acțiune. Rapoartele ar trebui să cuprindă cel puțin:






  (a) | informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate; |
| --- | --- | --- |

2.

(a)

informații privind conținutul și calendarul măsurilor luate;

| (b) | evaluarea modului de funcționare a măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări; |
| --- | --- |

(b)

evaluarea modului de funcționare a măsurilor luate, având în vedere obiectivele prezentei recomandări;

| (c) | justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri. |
| --- | --- |

(c)

justificarea detaliată a lipsei de acțiune sau a abaterii de la prezenta recomandare, inclusiv a oricăror întârzieri.

3.   Calendar pentru măsurile aplicate ca urmare a recomandării

Destinatarii trebuie să raporteze CERS și Consiliului măsurile luate ca răspuns la prezenta recomandare sau să justifice în mod adecvat lipsa lor de acțiune, în conformitate cu termenele prevăzute mai jos:

1.   Recomandarea A

| (a) | Până la 31 decembrie 2020, autoritățile relevante trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport interimar cu privire la punerea în aplicare a recomandării A. |
| --- | --- |

(a)

Până la 31 decembrie 2020, autoritățile relevante trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport interimar cu privire la punerea în aplicare a recomandării A.

| (b) | Până la 31 decembrie 2024, autoritățile relevante trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport final privind punerea în aplicare a Recomandării A, ținând seama de eventualele modificări ale legislației naționale și ale legislației UE, precum și ale orientărilor ABE. |
| --- | --- |

(b)

Până la 31 decembrie 2024, autoritățile relevante trebuie să transmită CERS și Consiliului un raport final privind punerea în aplicare a Recomandării A, ținând seama de eventualele modificări ale legislației naționale și ale legislației UE, precum și ale orientărilor ABE.

2.   Recomandarea B

Se solicită Comisiei ca, până la 31 decembrie 2022, să transmită CERS și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a Recomandării B.

3.   Recomandarea C

Se solicită ABE ca, până la 31 decembrie 2023, să transmită CERS și Consiliului un raport cu privire la punerea în aplicare a Recomandării C.

4.   Monitorizare și evaluare

| 1. | Secretariatul CERS:






  (a) | va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării și furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării; |
| --- | --- | --- |

1.

(a)

va oferi asistență destinatarilor, asigurând coordonarea raportării și furnizarea de modele relevante și, dacă este cazul, informații detaliate privind procedura și calendarul pentru măsurile adoptate în urma recomandării;

| (b) | va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general, prin intermediul Comitetului director, rapoarte privind măsurile aplicate. |
| --- | --- |

(b)

va verifica măsurile aplicate de destinatari, va acorda asistență la cerere și va prezenta Consiliului general, prin intermediul Comitetului director, rapoarte privind măsurile aplicate.

| 2. | Consiliul general va evalua măsurile și justificările raportate de către destinatari și, după caz, poate decide că prezenta recomandare nu a fost respectată și destinatarul nu a justificat în mod adecvat lipsa de acțiune. |
| --- | --- |

2.

Adoptată la Frankfurt pe Main, 26 septembrie 2019.

Șeful secretariatului CERS, în numele Consiliului general al CERS

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  JO L 331, 15.12.2010, p. 1.

1

(2)  JO C 58, 24.2.2011, p. 4.

2

(3)  Recomandarea CERS/2011/3 a Comitetului european pentru risc sistemic din 22 decembrie 2011 privind mandatul macroprudențial al autorităților naționale (JO C 41, 14.2.2012, p. 1).

3

(4)  Directiva 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 26 iunie 2013 cu privire la accesul la activitatea instituțiilor de credit și supravegherea prudențială a instituțiilor de credit și a firmelor de investiții, de modificare a Directivei 2002/87/CE și de abrogare a Directivelor 2006/48/CE și 2006/49/CE (JO L 176, 27.6.2013, p. 338).

4

(5)  Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului din 26 iunie 2013 privind cerințele prudențiale pentru instituțiile de credit și firmele de investiții și de modificare a Regulamentului (UE) nr. 648/2012 (JO L 176, 27.6.2013, p. 1).

5

(6)  Forumul macroprudențial al țărilor nordice și baltice (Nordic-Baltic Macroprudential Forum)(NBMF) este un organism de cooperare regională care reunește guvernatorii băncilor centrale și șefii autorităților de supraveghere. NBMF organizează în mod regulat discuții privind riscurile la adresa stabilității financiare în regiunea baltică și nordică și în anumite țări, precum și măsurile macroprudențiale și aplicarea prin reciprocitate ca mijloc de abordare a acestor riscuri și de consolidare a coordonării la nivel regional.

6

Nordic-Baltic Macroprudential Forum

(7)  Memorandum de înțelegere privind cooperarea și coordonarea în domeniul stabilității financiare transfrontaliere între ministerele, băncile centrale, autoritățile de supraveghere financiară și autoritățile de rezoluție relevante din Danemarca, Estonia, Finlanda, Islanda, Letonia, Lituania, Norvegia și Suedia din 31 ianuarie 2018.

7

(8)  Directiva (UE) 2019/878 a Parlamentului European și a Consiliului din 20 mai 2019 de modificare a Directivei 2013/36/UE în ceea ce privește entitățile exceptate, societățile financiare holding, societățile financiare holding mixte, remunerarea, măsurile și competențele de supraveghere și măsurile de conservare a capitalului (JO L 150, 7.6.2019, p. 253).

8

(9)  Regulamentul (UE) nr. 1024/2013 al Consiliului din 15 octombrie 2013 de conferire a unor atribuții specifice Băncii Centrale Europene în ceea ce privește politicile legate de supravegherea prudențială a instituțiilor de credit (JO L 287, 29.10.2013, p. 63).

9

(10)  Regulamentul delegat (UE) 2016/98 al Comisiei din 16 octombrie 2015 de completare a Directivei 2013/36/UE a Parlamentului European și a Consiliului în ceea ce privește standardele tehnice de reglementare care stabilesc tipurile de administratori ai fondurilor de investiții alternative (JO L 21, 24.6.2014, p. 2).

10

(11)  Orientările Autorității Bancare Europene din 16 decembrie 2014 privind criteriile de stabilire a condițiilor de aplicare a articolul 131 alineatul (3) din Directiva 2013/36/UE (CRD) în ceea ce privește evaluarea altor instituții de importanță sistemică (O-SII) (EBA/GL/2014/10).

11

(12)  Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții și de modificare a Directivei 82/891/CEE a Consiliului și a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE, 2011/35/UE, 2012/30/UE și 2013/36/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 173, 12.6.2014, p. 190).

12

(13)  Astfel cum a fost modificată prin Directiva (UE) 2019/878.

13

---

ANEXĂ

CRITERII DE CONFORMITATE PENTRU RECOMANDĂRI

Recomandarea A – Cooperare și schimb de informații pe baza principiului necesității de a cunoaște

Pentru Recomandarea A, se prevăd următoarele criterii de conformitate.

Subrecomandarea A (1) – Eficacitate, eficiență și proporționalitate în schimbul de informații

| (1) | Autoritățile relevante ar trebui, după primirea unei cereri motivate din partea unei autorități responsabile de adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau care are alte atribuții de stabilitate financiară, să colecteze și să distribuie cel puțin următoarele categorii de informații, după caz: informațiile prevăzute la literele (a)‐(e) din subrecomandarea C (1) în ceea ce privește toate sucursalele și, în plus, informațiile prevăzute la literele (f)‐(h) din subrecomandarea C (1) în ceea ce privește sucursalele relevante pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Autoritățile relevante ar trebui să raporteze CERS și ABE orice probleme întâmpinate în cursul schimbului de informații. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | După publicarea de către ABE a unor orientări în conformitate cu subrecomandarea C (1), autoritățile relevante ar trebui să facă schimb cel puțin de setul de informații la care se face referire în orientările respective, în urma unei cereri motivate din partea unei autorități însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară. |
| --- | --- |

(3)

| (4) | În cadrul schimbului de informații trebuie respectate următoarele principii directoare:






  (a) | schimbul de informații ar trebui să se bazeze pe o cerere motivată din partea unei autorități însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară în statul membru gazdă, iar informațiile solicitate ar trebui să fie necesare pentru exercitarea acestor sarcini, ținând seama de principiul necesității de a cunoaște; |
| --- | --- | --- |

(4)

(a)

schimbul de informații ar trebui să se bazeze pe o cerere motivată din partea unei autorități însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară în statul membru gazdă, iar informațiile solicitate ar trebui să fie necesare pentru exercitarea acestor sarcini, ținând seama de principiul necesității de a cunoaște;

| (b) | Informațiile care urmează să fie distribuite ar trebui să fie proporționale cu relevanța sucursalelor pentru stabilitatea financiară din statul membru care a solicitat respectivele informații. |
| --- | --- |

(b)

Informațiile care urmează să fie distribuite ar trebui să fie proporționale cu relevanța sucursalelor pentru stabilitatea financiară din statul membru care a solicitat respectivele informații.

| (c) | autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară ar trebui să țină seama de informațiile disponibile înainte de a solicita informații de la alte autorități relevante; |
| --- | --- |

(c)

autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară ar trebui să țină seama de informațiile disponibile înainte de a solicita informații de la alte autorități relevante;

| (d) | autoritățile relevante ar trebui să furnizeze informațiile solicitate, fără întârzieri nejustificate; |
| --- | --- |

(d)

autoritățile relevante ar trebui să furnizeze informațiile solicitate, fără întârzieri nejustificate;

| (e) | autoritățile relevante ar trebui, în limitele cadrului juridic aplicabil, să își exercite competențele pentru a colecta informațiile solicitate, în cazul în care acestea nu sunt deja disponibile pentru autoritățile competente; |
| --- | --- |

(e)

autoritățile relevante ar trebui, în limitele cadrului juridic aplicabil, să își exercite competențele pentru a colecta informațiile solicitate, în cazul în care acestea nu sunt deja disponibile pentru autoritățile competente;

| (f) | autoritățile relevante ar trebui să utilizeze modelele de raportare existente ori de câte ori este posibil; |
| --- | --- |

(f)

autoritățile relevante ar trebui să utilizeze modelele de raportare existente ori de câte ori este posibil;

| (g) | autoritățile relevante ar trebui să transfere datele în formate ușor de utilizat care să permită prelucrarea automată ulterioară a datelor; |
| --- | --- |

(g)

autoritățile relevante ar trebui să transfere datele în formate ușor de utilizat care să permită prelucrarea automată ulterioară a datelor;

| (h) | autoritățile relevante ar trebui să implementeze mecanisme pentru a permite transferul confidențial de informații, dacă este necesar; |
| --- | --- |

(h)

autoritățile relevante ar trebui să implementeze mecanisme pentru a permite transferul confidențial de informații, dacă este necesar;

| (i) | autoritatea de primire ar trebui să asigure cel puțin același nivel de confidențialitate pentru informații precum cel aplicat de autoritatea care furnizează informațiile. |
| --- | --- |

(i)

autoritatea de primire ar trebui să asigure cel puțin același nivel de confidențialitate pentru informații precum cel aplicat de autoritatea care furnizează informațiile.

| (5) | Lipsa de acțiune din partea autorităților însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară în statele membre gazdă va fi considerată explicată suficient în cazul în care există dovezi că nu există sucursale relevante pentru stabilitatea financiară în statul lor membru sau în cazul în care autoritățile declară că dețin toate informațiile necesare pentru îndeplinirea atribuțiilor lor. Lipsa de acțiune din partea autorităților relevante va fi considerată explicată suficient dacă acestea nu au primit o solicitare motivată de informații de la o autoritate relevantă din statul membru gazdă care a fost însărcinată cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară. |
| --- | --- |

(5)

Subrecomandarea A (2) – Mecanisme de cooperare și de schimb de informații

| (1) | Autoritățile relevante ar trebui să se asigure că toate acordurile voluntare, precum memorandumurile de înțelegere, stabilesc, printre altele, un principiu general al schimbului reciproc de informații, în conformitate cu principiile de cooperare între autoritățile relevante și standardele pentru schimbul de informații la cerere, care sunt stabilite în subrecomandarea A (1). |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Se va considera că autoritățile relevante respectă subrecomandarea A (2) atunci când fac dovada unor astfel de acorduri voluntare sau declară că au competența de a face schimb liber de informații în temeiul subrecomandării A (1), fără a institui astfel de acorduri voluntare. |
| --- | --- |

(2)

| (3) | Lipsa de acțiune din partea autorităților relevante va fi considerată explicată suficient în cazul în care există dovezi că nu există sucursale relevante pentru stabilitatea financiară în statul lor membru, sau în cazul în care autoritățile cărora li s-au încredințat adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau alte atribuții de stabilitate financiară declară că au toate informațiile necesare pentru îndeplinirea atribuțiilor lor sau că nu s-a depus sau nu s-a primit nicio cerere motivată de informații. |
| --- | --- |

(3)

Recomandarea B – Modificarea cadrului juridic al Uniunii

Pentru Recomandarea B, se prevăd următoarele criterii de conformitate.

Comisia Europeană ar trebui să evalueze dacă sunt necesare modificări ale legislației Uniunii pentru a se asigura că autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară au informațiile necesare pentru a-și îndeplini atribuțiile, astfel încât cel puțin:

| 1. | informațiile referitoare la categoriile enumerate în subrecomandarea C (1) și care urmează a fi elaborate de ABE pot fi colectate în mod regulat, la cererea motivată a unei autorități însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară; |
| --- | --- |

1.

informațiile referitoare la categoriile enumerate în subrecomandarea C (1) și care urmează a fi elaborate de ABE pot fi colectate în mod regulat, la cererea motivată a unei autorități însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară;

| 2. | pot fi colectate informații suplimentare pe baza unei cereri ad-hoc motivate de către autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară; |
| --- | --- |

2.

pot fi colectate informații suplimentare pe baza unei cereri ad-hoc motivate de către autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară;

| 3. | colectarea și/sau schimbul de informații în conformitate cu recomandarea A, precum și a informațiilor care nu sunt disponibile autorităților relevante, este posibilă, în special în ceea ce privește articolele 40, 47 și 56 din Directiva 2013/36/UE, precum și articolul 84 din Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în special în ceea ce privește schimbul de informații cu privire la anumite elemente ale planurilor de redresare; |
| --- | --- |

3.

colectarea și/sau schimbul de informații în conformitate cu recomandarea A, precum și a informațiilor care nu sunt disponibile autorităților relevante, este posibilă, în special în ceea ce privește articolele 40, 47 și 56 din Directiva 2013/36/UE, precum și articolul 84 din Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului (1), în special în ceea ce privește schimbul de informații cu privire la anumite elemente ale planurilor de redresare;

| 4. | definiția unei sucursale semnificative în sensul articolului 51 din Directiva 2013/36/UE ține seama în mod corespunzător de considerentele legate de stabilitate financiară din statul membru gazdă; |
| --- | --- |

4.

definiția unei sucursale semnificative în sensul articolului 51 din Directiva 2013/36/UE ține seama în mod corespunzător de considerentele legate de stabilitate financiară din statul membru gazdă;

| 5. | este clar că autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară pot participa în colegiile de supraveghetori în calitate de observatori în conformitate cu articolele 51 și 116 din Directiva 2013/36/UE. |
| --- | --- |

5.

este clar că autoritățile însărcinate cu adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau cu alte atribuții de stabilitate financiară pot participa în colegiile de supraveghetori în calitate de observatori în conformitate cu articolele 51 și 116 din Directiva 2013/36/UE.

Comisia Europeană ar trebui să analizeze și includerea informațiilor prevăzute în lista care urmează să fie elaborată de ABE în cadrul subrecomandării C (1) în Regulamentul delegat (UE) 2016/98 al Comisiei, Regulamentul de punere în aplicare (UE) 2016/99 al Comisiei (2) și Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 680/2014 al Comisie (3) pentru a se asigura că autoritățile competente au acces la același set de informații ca autoritățile cărora le-a fost încredințată adoptarea și/sau activarea măsurilor de politică macroprudențială sau alte atribuții de stabilitate financiară.

Recomandarea C – Orientări pentru schimbul de informații și monitorizarea acestuia

Pentru Recomandarea C, se prevăd următoarele criterii de conformitate.

Subrecomandarea C (1) – Orientări privind schimbul de informații

Orientările pentru schimbul de informații care urmează să fie furnizate de ABE ar trebui să includă următoarele, fără a se limita însă doar la acestea:

| (a) | un model de memorandum de înțelegere care să poată fi utilizat de părțile implicate în schimbul de informații și care să permită efectuarea de noi ajustări, după cum vor fi considerate necesare de către părțile respective; |
| --- | --- |

(a)

un model de memorandum de înțelegere care să poată fi utilizat de părțile implicate în schimbul de informații și care să permită efectuarea de noi ajustări, după cum vor fi considerate necesare de către părțile respective;

| (b) | principii suplimentare pentru un schimb de informații eficace și eficient; |
| --- | --- |

(b)

principii suplimentare pentru un schimb de informații eficace și eficient;

| (c) | formatele de raportare și modelele pentru schimbul de informații; |
| --- | --- |

(c)

formatele de raportare și modelele pentru schimbul de informații;

| (d) | specificarea setului minim de informații prevăzut în subrecomandarea C (1), inclusiv o listă a elementelor care urmează să fie distribuite în urma unei cereri motivate pentru toate sucursalele, precum și o listă a elementelor care urmează să fie distribuite în urma unei cereri motivate pentru sucursalele relevante pentru stabilitatea financiară. |
| --- | --- |

(d)

specificarea setului minim de informații prevăzut în subrecomandarea C (1), inclusiv o listă a elementelor care urmează să fie distribuite în urma unei cereri motivate pentru toate sucursalele, precum și o listă a elementelor care urmează să fie distribuite în urma unei cereri motivate pentru sucursalele relevante pentru stabilitatea financiară.

Subrecomandarea C (2) – Monitorizarea eficienței și eficacității schimbului de informații

| (1) | ABE ar trebui, în cooperare cu CERS, să monitorizeze eficiența și eficacitatea schimbului de informații între autoritățile relevante pe baza informațiilor furnizate de aceste autorități. |
| --- | --- |

(1)

| (2) | Pe baza informațiilor primite de la autoritățile relevante în temeiul criteriilor de conformitate 2 relevante pentru subrecomandarea A (2) și a informațiilor primite de la CERS, ABE ar trebui să raporteze CERS periodic, cel puțin o dată pe an, cu privire la eficacitatea și eficiența schimbului de informații dintre autoritățile relevante, inclusiv numărul solicitărilor de informații și timpul de răspuns, precum și privind memorandumurile de înțelegere care au fost încheiate. |
| --- | --- |

(2)

---

(1)  Directiva 2014/59/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 15 mai 2014 de instituire a unui cadru pentru redresarea și rezoluția instituțiilor de credit și a firmelor de investiții și de modificare a Directivei 82/891/CEE a Consiliului și a Directivelor 2001/24/CE, 2002/47/CE, 2004/25/CE, 2005/56/CE, 2007/36/CE, 2011/35/UE, 2012/30/UE și 2013/36/UE ale Parlamentului European și ale Consiliului, precum și a Regulamentelor (UE) nr. 1093/2010 și (UE) nr. 648/2012 ale Parlamentului European și ale Consiliului (JO L 173, 12.6.2014, p. 190).

(2)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 2016/2014 al Comisiei din 16 octombrie 2015 de stabilire a unor standarde tehnice de punere în aplicare cu privire la raportarea în scopuri de supraveghere a instituțiilor în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 2013/36 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 21, 28.6.2014, p. 21).

(3)  Regulamentul de punere în aplicare (UE) nr. 680/2014 al Comisiei din 16 aprilie 2014 de stabilire a unor standarde tehnice de punere în aplicare cu privire la raportarea în scopuri de supraveghere a instituțiilor în conformitate cu Regulamentul (UE) nr. 575/2013 al Parlamentului European și al Consiliului (JO L 191, 28.6.2014, p. 1).

---

II Comunicări

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 9.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/11

---

Non-opoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2019/C 412/02)

La 22 noiembrie 2019, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, în secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32019M9512. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro) cu numărul de document 32019M9512. EUR-Lex permite accesul on-line la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 9.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/12

---

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind educația și formarea lucrătorilor de tineret

(2019/C 412/03)

CONSILIUL ȘI REPREZENTANȚII GUVERNELOR STATELOR MEMBRE, REUNIȚI ÎN CADRUL CONSILIULUI,

RECUNOSCÂND CĂ:

| 1. | Rezoluția Consiliului privind Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 invită statele membre și Comisia Europeană ca, printre altele, să sprijine dezvoltarea unor activități de calitate pentru tineret la nivel local, regional, național și european, inclusiv formarea lucrătorilor de tineret. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Varietatea și caracteristicile specifice ale activităților pentru tineret în statele membre reflectă istoria, condițiile socioeconomice și contextele culturale ale fiecărui stat membru în parte, precum și prioritățile naționale, regionale și locale ale acestuia. |
| --- | --- |

2.

| 3. | În pofida diferențelor, există un numitor comun în ceea ce privește nevoile educaționale și de formare ale lucrătorilor de tineret, bazat pe o cooperare de lungă durată în domeniul tineretului european, pe valori comune și pe un număr mare de studii, declarații, programe, concluzii și recomandări cu privire la activitățile pentru tineret (1). Activitățile care vizează, printre altele, furnizarea unei clasificări europene a standardelor profesionale, cartografierea parcursurilor educaționale și profesionale ale lucrătorilor de tineret, creșterea calității ofertei de activități pentru tineret, furnizarea de informații privind activitățile pentru tineret și sprijinirea dezvoltării profesionale a lucrătorilor de tineret prin intermediul programelor UE și al portofoliului Consiliului Europei privind activitățile pentru tineret aduc elemente utile acestui numitor comun. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Educația și formarea lucrătorilor de tineret ar trebui să fie adaptate pentru a răspunde nevoilor și condițiilor specifice din fiecare stat membru. În consecință, educația și formarea lucrătorilor de tineret necesită o abordare flexibilă, orientată către utilizator, structurată pe mai multe niveluri și transsectorială. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Educația și formarea lucrătorilor de tineret pot fi realizate, printre altele, de organizațiile de tineret, de organizațiile care desfășoară activități pentru tineret, de organizațiile municipale sau regionale care desfășoară activități pentru tineret și de alte organizații ale societății civile, precum și de instituțiile de educație și formare care oferă studii legate de activitățile pentru tineret. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Întrucât educația și formarea lucrătorilor de tineret trebuie să fie adaptate la condițiile naționale, modelele și practicile rezultate nu sunt neapărat transferabile în mod direct către alte state membre. |
| --- | --- |

6.

| 7. | O serie de studii și anchete recente (2) sugerează că există un deficit de oferte educaționale de calitate în domeniul activităților pentru tineret și un deficit de formare pentru lucrătorii de tineret în Europa. Se constată, de asemenea, o lipsă de informații și de date cu privire la nevoile educaționale și de formare și la oferta existentă în diferitele state membre. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Educația și formarea de înaltă calitate, flexibile și orientate către practică pentru lucrătorii de tineret, sprijinite de o cercetare constantă, sunt o condiție prealabilă esențială și un vector de promovare atât a calității, cât și a recunoașterii activităților pentru tineret. |
| --- | --- |

8.

SUBLINIIND:

| 9. | Necesitatea de a dezvolta și de a furniza educație și formare de calitate pentru lucrătorii de tineret, pe baza diversității activităților pentru tineret în Europa. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Necesitatea de a explora în continuare parcursurile educaționale și de învățare ale lucrătorilor de tineret remunerați și ale celor voluntari. Lipsesc cunoștințele referitoare la modul în care educația formală și învățarea non-formală se corelează cu practica efectivă a activităților pentru tineret și îi pregătesc pe lucrătorii de tineret pentru aceasta. Este, de asemenea, necesar să se cartografieze parcursurile profesionale ale lucrătorilor de tineret și să se ofere o perspectivă mai detaliată asupra gestionării organizațiilor de tineret, a organizațiilor care desfășoară activități pentru tineret și a organizațiilor municipale sau regionale care desfășoară activități pentru tineret, pentru a sprijini învățarea și formarea la locul de muncă. Sunt necesare totodată informații suplimentare cu privire la modul în care asociațiile și rețelele de lucrători de tineret pot fi capacitate și consolidate pentru învățare, consiliere și sprijin inter pares. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Rolul esențial al cercetării și al perspectivelor și abordărilor ascendente și bazate pe practică în materie de educație și formare a lucrătorilor de tineret. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Importanța și potențialul învățării și al îndrumării inter pares, al mentoratului și al unei practici supravegheate și bine gândite în materie de educație și formare a lucrătorilor de tineret. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Recunoașterea varietății de competențe (3) de care au nevoie lucrătorii de tineret pentru a lucra cu tinerii în funcție de evoluția situațiilor de viață ale acestora. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Importanța educației și formării inițiale și continue a lucrătorilor de tineret pentru a veni în întâmpinarea problemelor emergente care sunt relevante pentru tineri și pentru a le aborda în mod adecvat, cum ar fi digitalizarea, migrația, schimbările climatice, schimbările de pe piața muncii, amenințările la adresa democrației și a drepturilor omului, precum și incertitudinea sporită. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Posibilitatea de a considera educația și formarea lucrătorilor de tineret drept instrument de punere în aplicare a obiectivelor politicii europene pentru tineret și a strategiilor privind activitățile pentru tineret, în special a Strategiei Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Importanța instituirii sau a consolidării, după caz, a unor structuri și resurse durabile pentru dezvoltarea educației și formării lucrătorilor de tineret în Europa. |
| --- | --- |

16.

INVITĂ STATELE MEMBRE ȘI COMISIA EUROPEANĂ CA, ÎN DOMENIILE LOR DE COMPETENȚĂ RESPECTIVE ȘI LA NIVELURILE CORESPUNZĂTOARE, CU RESPECTAREA ADECVATĂ A PRINCIPIULUI SUBSIDIARITĂȚII:

| 17. | Pe baza exercițiului curent de cartografiere, să efectueze cercetări suplimentare privind sistemele actuale de educație și formare a lucrătorilor de tineret din Europa, pentru a aprofunda cunoașterea impactului politicilor, metodelor și instrumentelor elaborate la nivel european în domeniul educației și formării lucrătorilor de tineret din statele membre. Ori de câte ori este posibil, colectarea informațiilor ar trebui să se realizeze prin intermediul instrumentelor disponibile, cum ar fi Centrul european de cunoaștere pentru politica în domeniul tineretului și platforma wiki pentru tineret. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Să se asigure că statele membre ajung la o înțelegere comună cu privire la calitatea educației și formării lucrătorilor de tineret și la obiectivele acesteia, încurajând elaborarea unor abordări flexibile, bazate pe practică și structurate pe mai multe niveluri pentru educația și formarea lucrătorilor de tineret, care să poată fi adaptate pentru a răspunde nevoilor și așteptărilor naționale, regionale și locale din fiecare stat membru. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Să creeze un cadru bazat pe competențe, pentru educația și formarea formală și non-formală în domeniul activităților pentru tineret, care să fie sensibil la diferențele dintre nevoile de formare ale lucrătorilor de tineret angajați/remunerați, ale celor care doresc să urmeze o carieră în domeniul activităților pentru tineret și ale lucrătorilor și liderilor de tineret voluntari, care să se bazeze pe învățarea inter pares și care să utilizeze învățarea digitală și alte metode inovatoare. Un astfel de cadru nu impune nicio cerință formală asupra programelor naționale de învățământ și va respecta pe deplin competențele naționale. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Să încurajeze statele membre să realizeze, după caz, o cartografiere la nivel național a competențelor necesare în activitățile pentru tineret, precum și a elementelor-cheie ale acestora și astfel să evalueze, să actualizeze și să dezvolte în continuare programele de formare și educație a lucrătorilor de tineret organizate de instituțiile de educație sau formare de la nivel local, regional sau național sau de organizațiile care oferă formare privind activitățile pentru tineret, atât la nivelul învățării inițiale, cât și al învățării continue. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Să încurajeze statele membre, Comisia Europeană, instituțiile naționale relevante și părțile interesate din domeniul tineretului să colaboreze cu Consiliul Europei, cu organizațiile de tineret și cu alte organizații și rețele relevante în vederea dezvoltării în continuare a educației și formării lucrătorilor de tineret la nivel european. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Să promoveze și să faciliteze cooperarea bilaterală și multilaterală, în special la nivel interdisciplinar, între administrațiile publice din statele membre, universități, instituții de învățământ, inclusiv de învățământ profesional, precum și organizații cu programe existente de educație și formare pentru lucrătorii de tineret și organizații care urmăresc elaborarea unor astfel de programe. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Să promoveze cooperarea continuă între furnizorii publici de activități pentru tineret și organizațiile societății civile implicate în educația și formarea lucrătorilor de tineret, în scopul de a face schimb de experiență și de idei în întreaga Europă. În acest scop, ar trebui utilizate, după caz, oportunitățile oferite de programele relevante ale UE, cum ar fi Erasmus+. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Să consolideze educația și formarea lucrătorilor de tineret, cercetarea în domeniul activităților pentru tineret și recunoașterea învățării non-formale în activitățile pentru tineret, oferind posibilități de schimb, cooperare și colaborare în rețea printr-o utilizare eficace a oportunităților oferite de programele și fondurile UE, cum ar fi Erasmus+, Corpul european de solidaritate, fondurile structurale și de investiții europene, Orizont 2020 și Europa creativă. |
| --- | --- |

24.

INVITĂ COMISIA EUROPEANĂ:

| 25. | Să exploreze, până la sfârșitul anului 2021, opțiunile de dezvoltare în continuare a educației și formării lucrătorilor de tineret, incluzând pregătirea unei recomandări a Consiliului cu privire la acest subiect. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Să îmbunătățească competențele digitale prin învățarea și formarea non-formale, ținând seama de procesul de actualizare a Planului de acțiune pentru educația digitală existent, în vederea extinderii acestuia la activitățile pentru tineret. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  A se vedea trimiterile din anexă.

(2)  A se vedea trimiterea nr. 4 din anexă.

(3)  Schimbările continue ale (educației în domeniul) activităților pentru tineret: provocările contemporane ale unei Europe eratice, Raport privind conferința UE pentru tineret, Helsinki, 1-3 iulie 2019, de Tomi Kiilakoski și Marko Kovacic.

---

ANEXĂ

1.   Trimiteri

În cadrul adoptării prezentelor concluzii, Consiliul reamintește în special următoarele:

| 1. | Concluziile Consiliului privind accesul tinerilor la cultură (2010/C 326/02); |
| --- | --- |

1.

Concluziile Consiliului privind accesul tinerilor la cultură (2010/C 326/02);

| 2. | Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind activitățile pentru tineret (2010/C 327/01); |
| --- | --- |

2.

Rezoluția Consiliului și a reprezentanților guvernelor statelor membre reuniți în cadrul Consiliului privind activitățile pentru tineret (2010/C 327/01);

| 3. | Concluziile Consiliului privind dimensiunea estică a participării și a mobilității tinerilor (2011/C 372/03); |
| --- | --- |

3.

Concluziile Consiliului privind dimensiunea estică a participării și a mobilității tinerilor (2011/C 372/03);

| 4. | Comisia Europeană, „Cooperarea cu tinerii: valoarea activităților pentru tineret în Uniunea Europeană”, 2014; |
| --- | --- |

4.

Comisia Europeană, „Cooperarea cu tinerii: valoarea activităților pentru tineret în Uniunea Europeană”, 2014;

| 5. | Concluziile Consiliului privind consolidarea activităților pentru tineret pentru a asigura coeziunea în cadrul societăților (2015/C 170/02); |
| --- | --- |

5.

Concluziile Consiliului privind consolidarea activităților pentru tineret pentru a asigura coeziunea în cadrul societăților (2015/C 170/02);

| 6. | Rezoluția Consiliului privind încurajarea participării politice a tinerilor la viața democratică în Europa (2015/C 417/02); |
| --- | --- |

6.

Rezoluția Consiliului privind încurajarea participării politice a tinerilor la viața democratică în Europa (2015/C 417/02);

| 7. | Declarația celei de a doua Convenții europene privind activitățile pentru tineret, 27-30 aprilie 2015; |
| --- | --- |

7.

Declarația celei de a doua Convenții europene privind activitățile pentru tineret, 27-30 aprilie 2015;

| 8. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind rolul sectorului tineretului în cadrul unei abordări integrate și transsectoriale pentru prevenirea și combaterea radicalizării violente a tinerilor (2016/C 213/01); |
| --- | --- |

8.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind rolul sectorului tineretului în cadrul unei abordări integrate și transsectoriale pentru prevenirea și combaterea radicalizării violente a tinerilor (2016/C 213/01);

| 9. | Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea unor noi abordări în domeniul activităților pentru tineret în vederea descoperirii și dezvoltării potențialului tinerilor (2016/C 467/03); |
| --- | --- |

9.

Concluziile Consiliului și ale reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind promovarea unor noi abordări în domeniul activităților pentru tineret în vederea descoperirii și dezvoltării potențialului tinerilor (2016/C 467/03);

| 10. | Concluziile Consiliului privind rolul activităților pentru tineret în sprijinirea dezvoltării în rândul tinerilor a deprinderilor de viață esențiale care le facilitează tranziția cu succes către vârsta adultă, cetățenia activă și viața profesională (2017/C 189/06); |
| --- | --- |

10.

Concluziile Consiliului privind rolul activităților pentru tineret în sprijinirea dezvoltării în rândul tinerilor a deprinderilor de viață esențiale care le facilitează tranziția cu succes către vârsta adultă, cetățenia activă și viața profesională (2017/C 189/06);

| 11. | Concluziile Consiliului privind activitățile pentru tineret inteligente (2017/C 418/02); |
| --- | --- |

11.

Concluziile Consiliului privind activitățile pentru tineret inteligente (2017/C 418/02);

| 12. | Recomandarea CM/Rec(2017) 4 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre privind activitățile pentru tineret; |
| --- | --- |

12.

Recomandarea CM/Rec(2017) 4 a Comitetului de Miniștri al Consiliului Europei adresată statelor membre privind activitățile pentru tineret;

| 13. | Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (2018/C 456/01); |
| --- | --- |

13.

Rezoluția Consiliului Uniunii Europene și a reprezentanților guvernelor statelor membre, reuniți în cadrul Consiliului, privind un cadru pentru cooperarea europeană în domeniul tineretului: Strategia Uniunii Europene pentru tineret pe perioada 2019-2027 (2018/C 456/01);

| 14. | Comunicarea Comisiei privind Planul de acțiune pentru educația digitală [COM(2018) 22 final]; |
| --- | --- |

14.

Comunicarea Comisiei privind Planul de acțiune pentru educația digitală [COM(2018) 22 final];

| 15. | Parteneriatul dintre Comisia Europeană și Consiliul Europei în domeniul tineretului: Cartografierea parcursurilor educaționale și profesionale ale lucrătorilor de tineret, partea I. Raport. |
| --- | --- |

15.

Parteneriatul dintre Comisia Europeană și Consiliul Europei în domeniul tineretului: Cartografierea parcursurilor educaționale și profesionale ale lucrătorilor de tineret, partea I. Raport.

2.   Definiție

În sensul prezentelor concluzii ale Consiliului,

„Lucrător de tineret” înseamnă un profesionist, un voluntar sau un lider de tineret care facilitează învățarea și dezvoltarea personală și socială în rândul tinerilor, motivându-i și sprijinindu-i pe aceștia să devină persoane și cetățeni autonomi, activi și responsabili. Punerea în aplicare a activităților pentru tineret este susținută de principiul participării voluntare și active a tinerilor.

---

| 9.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/16

---

Concluziile Consiliului privind Eurojustul: unitatea de cooperare judiciară a Uniunii în era digitală

(2019/C 412/04)

CONSILIUL A ADOPTAT URMĂTOARELE CONCLUZII:

| 1. | Consiliul face trimitere la noua Agendă strategică 2019-2024 adoptată de Consiliul European la 20 iunie 2019, prin care se stabilește că protecția cetățenilor și a libertăților reprezintă o prioritate esențială pentru următorul ciclu instituțional. În conformitate cu agenda strategică, Uniunea se angajează ca, pe baza rezultatelor deja obținute, să continue și să intensifice combaterea terorismului și a criminalității transfrontaliere, să îmbunătățească cooperarea și schimbul de informații și să dezvolte în continuare instrumentele comune ale Uniunii. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Consiliul salută Raportul anual pentru 2018 al Eurojustului (documentul 7944/19), precum și progresele suplimentare înregistrate de Eurojust în ceea ce privește îndeplinirea misiunii sale de actor esențial în procesul de facilitare și consolidare a coordonării și cooperării judiciare dintre autoritățile naționale în cadrul cercetării și al urmăririi penale a celor mai grave forme de criminalitate transfrontalieră, în special a terorismului, a traficului de ființe umane, a introducerii ilegale de migranți, a criminalității informatice și a corupției. La fel ca în anii precedenți, în 2018 s-a înregistrat o creștere constantă a numărului de cazuri noi cu care a fost sesizat Eurojustul. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Consiliul salută faptul că Eurojustul a încheiat noi acorduri de cooperare cu Albania și cu Georgia și a finalizat negocierile privind un acord de cooperare cu Serbia, precum și faptul că au fost detașați noi procurori de legătură pe lângă Eurojust. Aceste acorduri de cooperare, precum și procurorii de legătură, contribuie în mod substanțial la facilitarea cooperării judiciare cu respectivele țări terțe. De acest lucru pot beneficia și alți actori, cum ar fi Parchetul European (EPPO) instituit prin Regulamentul (UE) nr. 2017/1939 (1). Eurojustul este încurajat să se asigure că noile acorduri de cooperare intră în vigoare cât mai curând posibil și, în orice caz, înainte de 12 decembrie 2019, când va începe să se aplice Regulamentul (UE) 2018/1727 (2). Eurojustul este invitat să examineze dacă este necesar să încheie acorduri de cooperare cu alte țări terțe, în contextul elaborării strategiei sale de cooperare în temeiul articolului 52 alineatul (1) din regulamentul respectiv. De asemenea, Consiliul invită Comisia să pregătească recomandări pentru începerea negocierilor privind acordurile internaționale cât mai curând posibil după data aplicării regulamentului respectiv. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Consiliul salută faptul că Registrul judiciar de combatere a terorismului din cadrul Eurojustului, care reunește informații judiciare privind procedurile de combatere a terorismului din toate statele membre ale UE, a devenit operațional în septembrie 2019. Acest registru, care include informațiile transmise de statele membre în conformitate cu Decizia 2005/671/JAI a Consiliului (3), va spori eficacitatea UE și a statelor sale membre în combaterea terorismului. Dat fiind că transmiterea de informații de către autoritățile competente ale statelor membre către Eurojust este o condiție prealabilă pentru ca Registrul judiciar de combatere a terorismului să funcționeze eficient și să confere valoare adăugată anchetelor efectuate de autoritățile statelor membre, Consiliul reiterează obligațiile care le revin statelor membre cu privire la transmiterea acestor informații în conformitate cu Decizia 2005/671/JAI a Consiliului. |
| --- | --- |

4.

Rolul Eurojustului

| 5. | Consiliul subliniază faptul că Eurojustul este un actor esențial în spațiul de libertate, securitate și justiție. El are un rol special și proactiv în procesul de coordonare a cazurilor în domeniul cooperării judiciare în Uniune. Eurojustul este singura agenție a UE care coordonează autoritățile judiciare în fiecare segment al lanțului de securitate. El are un rol unic și vital în ceea ce privește coordonarea anchetelor și a urmăririlor penale importante cu caracter transfrontalier între autoritățile de cercetare și cele de urmărire penală naționale în fiecare etapă a procesului de înfăptuire a justiției penale, de la începutul cercetării unei infracțiuni până la hotărârea definitivă. |
| --- | --- |

5.

| 6. | În timp ce Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Aplicare a Legii (Europol) este însărcinată să sprijine autoritățile de aplicare a legii din statele membre în vederea preveniri și combaterii criminalității transfrontaliere grave, misiunea Eurojustului este de a sprijini și consolida coordonarea și cooperarea dintre autoritățile de cercetare și cele de urmărire penală naționale atât în cursul cercetării, cât și al urmăririi penale a infracțiunilor transfrontaliere grave. Eurojustul și Europolul se completează reciproc și ar trebui să își continue eforturile de a lucra în strânsă colaborare și în mod complementar. Consiliul este ferm convins că atât Europolul, cât și Eurojustul sunt interesate ca ambele agenții să își desfășoare activitatea în mod corespunzător și eficient, întrucât în mandatele amândurora figurează același obiectiv: combaterea mai eficientă a criminalității transfrontaliere grave în Europa și, în consecință, crearea unei Europe mai sigure. |
| --- | --- |

6.

| 7. | EPPO și Eurojustul ar trebui să stabilească și să mențină o relație strânsă, bazată pe cooperare reciprocă în cadrul mandatelor și competențelor lor respective și pe dezvoltarea legăturilor operaționale, administrative și de gestionare dintre acestea, astfel cum se menționează la articolul 100 din Regulamentul (UE) 2017/1939 privind EPPO și la articolul 50 din Regulamentul (UE) 2018/1727 privind Eurojustul. Este probabil că Eurojustul va juca un rol important în activitatea EPPO, în special în etapele inițiale ale activității acestuia din urmă. De asemenea, Eurojustul are un rol esențial în cazurile în care sunt implicate atât state membre participante, cât și state membre neparticipante, precum și în cazurile de fraudă care nu intră în sfera competenței EPPO. Ambii actori au un rol și un loc unic în spațiul de libertate, securitate și justiție al UE. Consiliul solicită Eurojustului să stabilească o relație strânsă cu EPPO de îndată ce acesta din urmă își va începe activitatea operațională. Eurojustul ar trebui să depună eforturi pentru a sprijini EPPO în special din momentul în care acesta din urmă devine operațional, inclusiv prin punerea la dispoziția EPPO a experienței sale, acumulată în aproape 20 de ani, în ceea ce privește coordonarea și sprijinirea unor anchete transfrontaliere complexe și relațiile cu statele care nu sunt membre ale UE. EPPO și Eurojustul ar trebui să stabilească un acord de lucru cât mai curând posibil. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Consiliul subliniază, de asemenea, importanța cooperării dintre Eurojust și alte organe, oficii și agenții ale UE, precum OLAF și Frontex. Toți acești actori ai UE ar trebui, în cadrul mandatului fiecăruia dintre ei, să colaboreze pentru a identifica noi sinergii și a-și valorifica pe deplin atuurile într-un mod coerent, pentru a sprijini eforturile statelor membre de a crea un mediu mai sigur pentru cetățenii UE. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Consiliul încurajează Eurojustul să continue să își valorifice pe deplin poziția sa unică și să își sporească rolul proactiv, prin formularea de observații cu privire la evoluțiile și tendințele infracționalității și ale fenomenelor infracționale în cadrul UE și în afara acesteia și prin îmbunătățirea cunoștințelor și a nivelului de pregătire ale autorităților naționale prin intermediul schimbului de informații cu acestea. |
| --- | --- |

9.

Justiția penală digitală și sistemul de gestionare a cazurilor

| 10. | Consiliul subliniază că cooperarea polițienească și judiciară în cadrul UE necesită îmbunătățirea schimbului de informații și asigurarea interoperabilității între sistemele de informații ale UE, cu respectarea deplină a cerințelor referitoare la protecția datelor, întrucât acest lucru va consolida schimbul rapid, fiabil și securizat de informații și de probe între agenții și organisme precum Europol, OLAF, Frontex, EPPO și Eurojust. Eurojustul are un rol esențial în asigurarea faptului că datele naționale pot fi corelate între ele, astfel încât să se poată stabili legături între diferite anchete penale. În acest scop, ar trebui să se asigure accesul membrilor naționali ai Eurojustului la sistemul de schimb digital de probe electronice creat de Comisie și exploatat de statele membre. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Consiliul încurajează Comisia și Eurojustul să își continue inițiativa referitoare la justiția penală digitală, astfel cum a fost prezentată în cadrul reuniunii Consiliului (Justiție și Afaceri Interne) din 6 decembrie 2018, care urmărește să permită autorităților judiciare din Uniune să se conecteze între ele în mod securizat pentru a trimite și primi informații (sensibile) în cauzele penale. În acest context, ar trebui să se țină seama de soluțiile informatice existente, precum sistemul de schimb digital de probe electronice și aplicația de rețea pentru schimbul securizat de informații (SIENA). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Este esențial ca infrastructura informatică și sistemul de gestionare a cazurilor ale Eurojustului să funcționeze în mod eficient și adecvat, cu respectarea deplină a cerințelor privind protecția datelor, astfel încât Eurojustul să poată sprijini autoritățile judiciare naționale care tratează cauzele penale transfrontaliere grave. Acest lucru este extrem de important pentru a permite Eurojustului să furnizeze autorităților naționale competente informațiile și feedback-ul privind rezultatele prelucrării informațiilor pe care aceste autorități se pot aștepta să le primească în conformitate cu cadrul juridic al Eurojustului. Actualul sistem de gestionare a cazurilor este destul de vechi și nu permite în mod corespunzător schimbul de informații. Prin urmare, Eurojustul ar trebui să analizeze cum poate fi îmbunătățit și modernizat sistemul său de gestionare a cazurilor, ținând seama de interoperabilitatea cu soluțiile existente sau cu cele care sunt în curs de creare (precum sistemul de schimb digital de probe electronice). |
| --- | --- |

12.

Noul regulament privind Eurojustul

| 13. | Regulamentul (UE) 2018/1727 privind Eurojustul se va aplica începând cu data de 12 decembrie 2019. Noul cadru juridic va permite Eurojustului să gestioneze mai eficient numărul în continuă creștere de cereri din partea autorităților naționale, în special în ceea ce privește domeniile prioritare ale infracționalității precum terorismul, traficul de ființe umane, introducerea ilegală de migranți, criminalitatea informatică și corupția. |
| --- | --- |

13.

| 14. | De îndată ce Regulamentul (UE) 2018/1727 va începe să se aplice, colegiul Eurojustului poate prezenta în mod formal un proiect al noului regulament de procedură al Eurojustului, în conformitate cu articolul 5 alineatul (5) din regulamentul menționat. După aprobarea sa de către Consiliu, regulamentul de procedură poate fi adoptat de colegiul Eurojustului. Actorii relevanți sunt încurajați să desfășoare toate activitățile necesare pentru a asigura adoptarea rapidă a regulamentului de procedură, care ar trebui să permită Eurojustului să își îndeplinească funcțiile într-un mod mai eficient. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Consiliul consideră că este extrem de important ca Eurojustul să se poată concentra pe activitatea sa operațională, în special în condițiile în care numărul de cazuri este în continuă creștere. În acest scop, Eurojustul este încurajat să continue implementarea unor schimbări care să aibă ca rezultat o guvernanță mai eficientă și mai modernă a sa în calitate de agenție a UE. Având în vedere, de asemenea, rolul unic al Eurojustului la nivelul UE în ceea ce privește coordonarea cercetării și urmăririi penale a infracțiunilor transfrontaliere grave, inclusiv sprijinul semnificativ acordat de acesta echipelor comune de anchetă, ar trebui să se asigure faptul că Eurojustul este în măsură să se concentreze asupra cazurilor care necesită o astfel de coordonare. Alte cazuri care ar putea fi facilitate prin schimbul de informații și/sau prin transmiterea de documente judiciare ar trebui să fie tratate prin recurgerea la alte canale, cum ar fi Rețeaua judiciară europeană în materie penală (RJE). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Consiliul salută încheierea acordului dintre Eurojust și Danemarca, care asigură astfel faptul că aplicarea Regulamentului privind Eurojustul nu lasă nicio lacună în cadrul de cooperare judiciară al UE. |
| --- | --- |

16.

Îmbunătățirea cooperării și a coordonării cu rețelele

| 17. | Consiliul face trimitere la concluziile sale din 6 iunie 2019 privind „Sinergiile dintre Eurojust și rețelele înființate de Consiliu în domeniul cooperării judiciare în materie penală” (JO C 207, 18.6.2019, p. 1). Consiliul încurajează Eurojustul, în cooperare cu RJE, cu Rețeaua privind genocidul, cu Rețeaua echipelor comune de anchetă (JIT) și cu Rețeaua judiciară europeană de combatere a criminalității informatice (EJCN), să pună în aplicare concluziile cuprinse în documentul menționat, coroborate cu sugestiile și recomandările cuprinse în documentul comun anexat la respectivele concluzii. |
| --- | --- |

17.

Resurse

| 18. | Consiliul face trimitere la concluziile Consiliului European din 18 octombrie 2018, în cadrul cărora se solicită adoptarea de măsuri pentru a dota Eurojustul, precum și Europolul, cu resursele adecvate pentru a face față noilor provocări generate de evoluțiile tehnologice și de situația în continuă evoluție a amenințărilor la adresa securității, inclusiv prin cooperarea dintre agenții și prin îmbunătățirea accesului la date. Amenințările la adresa securității cu care se confruntă în prezent UE și statele sale membre – reprezentate de terorism, introducerea ilegală de migranți, criminalitatea informatică, traficul de ființe umane și traficul de droguri – continuă să necesite un răspuns eficient din partea poliției și a sistemului judiciar. În acest context, Consiliul subliniază că lanțul de securitate și cel al justiției penale ar trebui considerate ca reprezentând un întreg pentru se a asigura securitatea globală a Uniunii. Prin urmare, ar trebui să fie recunoscute importanța și rolul tuturor actorilor implicați în acest lanț, pentru a se evita apariția unor obstacole într-o anumită parte a lanțului sau chiar, mai rău, în ultimă instanță impunitatea. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Consiliul recunoaște că Eurojustul se confruntă cu un volum de muncă în continuă creștere, care include noi sarcini precum cele legate de Registrul judiciar de combatere a terorismului, intensificarea cooperării cu țările terțe și punerea concretă în aplicare a Regulamentului (UE) 2018/1727. Deși volumul de muncă operațional și sarcinile Eurojustului au sporit considerabil, bugetul său nu a crescut. În plus, Consiliul subliniază că propunerea de creștere a resurselor financiare pentru agențiile de aplicare a legii în contextul următorului cadru financiar multianual, care poate duce la o creștere a numărului de cazuri, ar putea avea un impact suplimentar asupra volumului de muncă al Eurojustului. Consiliul reiterează importanța unei infrastructuri informatice și a unui sistem de gestionare a cazurilor eficiente, actualizate și care să funcționeze corespunzător pentru a permite Eurojustului să își îndeplinească sarcinile în mod eficient. Consiliul recunoaște că realizarea unor astfel de îmbunătățiri necesită resurse umane și financiare adecvate. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Având în vedere cele de mai sus, Consiliul consideră că Eurojustul ar trebui să fie dotat cu resursele adecvate, inclusiv în beneficiul rețelelor care depind de bugetul Eurojustului, pentru a se asigura buna funcționare a acestuia ca actor esențial în cadrul lanțului de securitate și justiție penală din UE și pentru a se asigura dezvoltarea continuă a importantei sale activități strategice și operaționale. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Regulamentul (UE) 2017/1939 al Consiliului din 12 octombrie 2017 de punere în aplicare a unei forme de cooperare consolidată în ceea ce privește instituirea Parchetului European (EPPO) (JO L 283, 31.10.2017, p. 1).

(2)  Regulamentul (UE) 2018/1727 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 noiembrie 2018 privind Agenția Uniunii Europene pentru Cooperare în Materie de Justiție Penală (Eurojust) și de înlocuire și abrogare a Deciziei 2002/187/JAI a Consiliului (JO L 295, 21.11.2018, p. 138).

(3)  Decizia 2005/671/JAI a Consiliului din 20 septembrie 2005 privind schimbul de informații și cooperarea referitoare la infracțiunile de terorism (JO L 253, 29.9.2005, p. 22).

---

Comisia Europeană

| 9.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/20

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

6 decembrie 2019

(2019/C 412/05)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1094 |
| JPY | yen japonez | 120,44 |
| DKK | coroana daneză | 7,4722 |
| GBP | lira sterlină | 0,84453 |
| SEK | coroana suedeză | 10,5183 |
| CHF | franc elvețian | 1,0968 |
| ISK | coroana islandeză | 134,60 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,1235 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,533 |
| HUF | forint maghiar | 330,19 |
| PLN | zlot polonez | 4,2772 |
| RON | leu românesc nou | 4,7800 |
| TRY | lira turcească | 6,3893 |
| AUD | dolar australian | 1,6190 |
| CAD | dolar canadian | 1,4618 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,6852 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6886 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5084 |
| KRW | won sud-coreean | 1 317,31 |
| ZAR | rand sud-african | 16,2232 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,7993 |
| HRK | kuna croată | 7,4390 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 554,41 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6145 |
| PHP | peso Filipine | 56,348 |
| RUB | rubla rusească | 70,7441 |
| THB | baht thailandez | 33,645 |
| BRL | real brazilian | 4,6402 |
| MXN | peso mexican | 21,4658 |
| INR | rupie indiană | 79,0435 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1094

JPY

yen japonez

120,44

DKK

coroana daneză

7,4722

GBP

lira sterlină

0,84453

SEK

coroana suedeză

10,5183

CHF

franc elvețian

1,0968

ISK

coroana islandeză

134,60

NOK

coroana norvegiană

10,1235

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,533

HUF

forint maghiar

330,19

PLN

zlot polonez

4,2772

RON

leu românesc nou

4,7800

TRY

lira turcească

6,3893

AUD

dolar australian

1,6190

CAD

dolar canadian

1,4618

HKD

dolar Hong Kong

8,6852

NZD

dolar neozeelandez

1,6886

SGD

dolar Singapore

1,5084

KRW

won sud-coreean

1 317,31

ZAR

rand sud-african

16,2232

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,7993

HRK

kuna croată

7,4390

IDR

rupia indoneziană

15 554,41

MYR

ringgit Malaiezia

4,6145

PHP

peso Filipine

56,348

RUB

rubla rusească

70,7441

THB

baht thailandez

33,645

BRL

real brazilian

4,6402

MXN

peso mexican

21,4658

INR

rupie indiană

79,0435

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

V Anunțuri

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisia Europeană

| 9.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/21

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

Cazul M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2019/C 412/06)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Telefónica S.A. („Telefónica”, Spania), |
| --- | --- |

—

Telefónica S.A. („Telefónica”, Spania),

| — | Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. („PCS”, Spania) |
| --- | --- |

—

Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. („PCS”, Spania)

| — | Prosegur Alarmas España, S.L.U. („Prosegur Alarmas”, Spania), care aparține grupului PCS. |
| --- | --- |

—

Prosegur Alarmas España, S.L.U. („Prosegur Alarmas”, Spania), care aparține grupului PCS.

Telefónica și PCS dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi Prosegur Alarmas.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | în cazul întreprinderii Telefónica: operator mondial de telecomunicații și furnizor de rețele de telefonie mobilă, care își desfășoară activitatea sub mai multe branduri, inclusiv Movistar, O2 și Vivo. Telefónica este o societate cotată la bursele din Madrid, New York, Lima și Buenos Aires, toate acțiunile sale fiind cotate la bursă; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Telefónica: operator mondial de telecomunicații și furnizor de rețele de telefonie mobilă, care își desfășoară activitatea sub mai multe branduri, inclusiv Movistar, O2 și Vivo. Telefónica este o societate cotată la bursele din Madrid, New York, Lima și Buenos Aires, toate acțiunile sale fiind cotate la bursă;

| — | în cazul întreprinderii PCS: prestează servicii de securitate pentru birouri, locuințe și întreprinderi. Operațiunile PCS se împart în trei linii de activitate, și anume alarmele, securitatea și numerarul; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii PCS: prestează servicii de securitate pentru birouri, locuințe și întreprinderi. Operațiunile PCS se împart în trei linii de activitate, și anume alarmele, securitatea și numerarul;

| — | în cazul întreprinderii Prosegur Alarmas: prestează servicii de instalare de alarme și de conectare la centre de recepție în Spania. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Prosegur Alarmas: prestează servicii de instalare de alarme și de conectare la centre de recepție în Spania.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Observațiile pot fi trimise Comisiei prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 9.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/23

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9653 — Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2019/C 412/07)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | Pon Tyre Group B.V. (Țările de Jos), care aparține grupului Pon („Pon”); |
| --- | --- |

—

Pon Tyre Group B.V. (Țările de Jos), care aparține grupului Pon („Pon”);

| — | Gilde Fund V (Țările de Jos), administrată de Gilde V Management B.V. (Țările de Jos); |
| --- | --- |

—

Gilde Fund V (Țările de Jos), administrată de Gilde V Management B.V. (Țările de Jos);

| — | Gundlach Automotive Corporation (Germania), în prezent controlată exclusiv de Gilde Fund V. |
| --- | --- |

—

Gundlach Automotive Corporation (Germania), în prezent controlată exclusiv de Gilde Fund V.

Pon și Gilde Fund V dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) și al articolului 3 alineatul (4) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi Gundlach Automotive Corporation.

Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | în cazul întreprinderii Pon Tyre Group B.V.: Pon Tyre Group B.V. face parte din grupul Pon, care își desfășoară activitatea în patru clustere de afaceri diferite: Automotive, care include distribuția de anvelope, Pon Bike, Equipment & Power Systems și Industrial Mobility; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Pon Tyre Group B.V.: Pon Tyre Group B.V. face parte din grupul Pon, care își desfășoară activitatea în patru clustere de afaceri diferite: Automotive, care include distribuția de anvelope, Pon Bike, Equipment & Power Systems și Industrial Mobility;

| — | în cazul întreprinderii Gilde Fund V: Gilde Fund V este o societate de investiții în societăți necotate specializată în oferirea de consultanță întreprinderilor de pe segmentul mediu al pieței, gestionarea acestora și investiții în astfel de întreprinderi; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Gilde Fund V: Gilde Fund V este o societate de investiții în societăți necotate specializată în oferirea de consultanță întreprinderilor de pe segmentul mediu al pieței, gestionarea acestora și investiții în astfel de întreprinderi;

| — | în cazul întreprinderii Gundlach Automotive Corporation: Gundlach Automotive Corporation își desfășoară activitatea în principal în domeniul distribuției de pneuri, de jante, de roți montate, de senzori TPMS și al serviciilor conexe; aceasta furnizează, de asemenea, programe și servicii de asamblare pentru producătorii de echipamente originale. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Gundlach Automotive Corporation: Gundlach Automotive Corporation își desfășoară activitatea în principal în domeniul distribuției de pneuri, de jante, de roți montate, de senzori TPMS și al serviciilor conexe; aceasta furnizează, de asemenea, programe și servicii de asamblare pentru producătorii de echipamente originale.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9653 — Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation

Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

| 9.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/24

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul M.9586 —
  SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2019/C 412/08)

1.

Notificarea vizează următoarele întreprinderi:

| — | SEGRO plc („SEGRO”, Regatul Unit); |
| --- | --- |

—

SEGRO plc („SEGRO”, Regatul Unit);

| — | Public Sector Pension Investment Board (Consiliul de investiții pentru pensii din sectorul public) („PSPIB”, Canada); |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board (Consiliul de investiții pentru pensii din sectorul public) („PSPIB”, Canada);

| — | 7R Projekt 5 sp z o.o. („întreprinderea-țintă”, Polonia). |
| --- | --- |

—

7R Projekt 5 sp z o.o. („întreprinderea-țintă”, Polonia).

SEGRO și PSPIB dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul privind concentrările economice, controlul în comun asupra întregii întreprinderi-țintă. Concentrarea se realizează prin achiziționare de acțiuni.

2.

| — | în cazul întreprinderii SEGRO: deținerea, gestionarea de active și construcția de imobile moderne destinate antrepozitării și de proprietăți destinate industriei ușoare, situate în mai multe țări din UE; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii SEGRO: deținerea, gestionarea de active și construcția de imobile moderne destinate antrepozitării și de proprietăți destinate industriei ușoare, situate în mai multe țări din UE;

| — | în cazul întreprinderii PSPIB: investiții sub formă de contribuții nete la fondurile de pensii ale sectorului public canadian. PSPIB gestionează un portofoliu mondial diversificat, care cuprinde inclusiv acțiuni, obligațiuni și alte titluri de valoare cu venit fix și, de asemenea, investește în titluri de capital necotate la bursă, bunuri imobile, infrastructură, resurse naturale și datorii private; |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii PSPIB: investiții sub formă de contribuții nete la fondurile de pensii ale sectorului public canadian. PSPIB gestionează un portofoliu mondial diversificat, care cuprinde inclusiv acțiuni, obligațiuni și alte titluri de valoare cu venit fix și, de asemenea, investește în titluri de capital necotate la bursă, bunuri imobile, infrastructură, resurse naturale și datorii private;

| — | în cazul întreprinderii-țintă: deține un activ imobiliar în scopuri logistice, situat la adresa: Plots 37/10, Rokcińska Street, Łódź, Polonia. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii-țintă: deține un activ imobiliar în scopuri logistice, situat la adresa: Plots 37/10, Rokcińska Street, Łódź, Polonia.

3.

În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de analiză a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în comunicare.

4.

Observațiile trebuie să parvină Comisiei Europene în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Trebuie menționată întotdeauna următoarea referință:

M.9586 — SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5

Observațiile pot fi trimise Comisiei Europene prin e-mail, prin fax sau prin poștă. Vă rugăm să utilizați datele de contact de mai jos:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Adresă poștală:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1 („Regulamentul privind concentrările economice”).

1

(2)  JO C 366, 14.12.2013, p. 5.

2

---

ALTE ACTE

Comisia Europeană

| 9.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 412/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 412/25

---

Publicarea unei comunicări privind aprobarea unei modificări standard a caietului de sarcini al unei denumiri din sectorul vitivinicol, menționată la articolul 17 alineatele (2) și (3) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei

(2019/C 412/09)

Prezenta comunicare este publicată în conformitate cu articolul 17 alineatul (5) din Regulamentul delegat (UE) 2019/33 al Comisiei (1).

COMUNICARE PRIVIND APROBAREA UNEI MODIFICĂRI STANDARD

„Prosecco”

PDO-IT-A0516-AM06

Data comunicării: 3.9.2019

DESCRIEREA ȘI MOTIVELE MODIFICĂRII APROBATE

1.   Caracteristici la comercializare

Descriere: La categoria „Spumante”, pe lângă versiunile „brut”, „extra dry”, „dry” și „demi sec”, sunt introduse noile versiuni „brut nature” și „extra brut”.

Motive: Modificarea permite utilizarea mențiunilor „brut nature” și „extra brut” în cazul spumantelor produse în mod tradițional cu zahăr rezidual încadrat în parametrii prevăzuți de legislația în vigoare, iar consumatorii sunt mai bine informați în privința specificității produselor și a caracteristicilor organoleptice ale acestora la momentul consumului: de la „brut natur la demisec”.

Modificarea vizează articolele 5 și 6 din caietul de sarcini și punctul 1.4 (Descrierea vinurilor) din documentul unic.

2.   Ambalare

Descriere: Pentru dopuirea vinului „Spumante” este prevăzută utilizarea unor dopuri cu un conținut de plută de minimum 51 % (ca greutate) și, în orice caz, partea din dop care intră în contact cu vinul nu trebuie să aibă un conținut de plută mai mic de 51 %.

Motive: Această modificare vizează îmbunătățirea imaginii vinurilor spumante „Prosecco” DOC. De fapt, prin utilizarea de dopuri formate din plută în proporție de cel puțin 51 % din greutate (inclusiv partea care intră în contact cu vinul) și din alte materiale admise de legislația în vigoare în proporție de până la 49 % se dorește protejarea prestigiului și a tradiției acestor produse și, totodată, se garantează păstrarea în mai bune condiții a caracteristicilor vinului spumant.

Modificarea vizează articolul 8 din caietul de sarcini și nu vizează documentul unic.

DOCUMENT UNIC

1.   Denumirea produsului

Prosecco

2.   Tipul de indicație geografică

DOP – Denumire de origine protejată

3.   Categorii de produse vitivinicole

| 1. | Vin |
| --- | --- |

1.

Vin

| 4. | Vin spumant |
| --- | --- |

4.

Vin spumant

| 5. | Vin spumant de calitate |
| --- | --- |

5.

Vin spumant de calitate

| 6. | Vin spumant de calitate de tip aromat |
| --- | --- |

6.

Vin spumant de calitate de tip aromat

| 8. | Vin petiant |
| --- | --- |

8.

Vin petiant

4.   Descrierea vinului (vinurilor)

„Prosecco” – vin

Culoare: galben-pai.

Miros: fin, caracteristic, tipic pentru strugurii din care este obținut.

Gust: de la sec la plăcut, proaspăt și caracteristic.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 10,5 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 14 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

„Prosecco” – vin spumant, vin spumant de calitate și vin spumant de calitate de tip aromat

Culoare: galben-pai mai mult sau mai puțin intens, strălucitor, cu spumă persistentă.

Miros: fin, caracteristic, tipic pentru strugurii din care este obținut.

Gust: de la brut nature la demisec, proaspăt și caracteristic.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 11 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 14 g/l.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4,5 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

„Prosecco” – vin petiant

Culoare: galben-pai mai mult sau mai puțin intens, strălucitor, cu formare evidentă de bule mici.

Miros: fin, caracteristic, tipic pentru strugurii din care este obținut.

Gust: de la sec la plăcut, proaspăt și caracteristic.

Tăria alcoolică totală minimă în volume: 10,5 % vol.

Limita minimă a extractului fără zahăr: 14 g/l.

În cazul tipului petiant produs în mod tradițional prin fermentare în sticlă, caracteristicile organoleptice la momentul consumului pot varia:

Culoare: posibil aspect tulbure.

Miros: plăcut și caracteristic, cu posibile note de coajă de pâine și drojdie.

Gust: sec, efervescent, fructat, cu posibile note de coajă de pâine și drojdie.

Parametrii analitici care nu sunt indicați în tabelul de mai jos sunt conformi cu limitele prevăzute de legislația națională și de legislația UE.

| Caracteristici analitice generale |
| --- |
| Tăria alcoolică totală maximă (% în volume) | |
| Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume) | |
| Aciditatea totală minimă | 4 grame per litru, exprimată în acid tartric |
| Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru) | |
| Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru) | |

Caracteristici analitice generale

Tăria alcoolică totală maximă (% în volume)

Tăria alcoolică dobândită minimă (% în volume)

Aciditatea totală minimă

4 grame per litru, exprimată în acid tartric

Aciditatea volatilă maximă (în miliechivalenți per litru)

Cantitatea totală maximă de dioxid de sulf (în miligrame per litru)

5.   Practici oenologice

(a)   Practici oenologice esențiale

Practica oenologică pentru loturile de produs destinate producției de vin spumant și vin spumant de calitate

Practică oenologică specifică

În cazul loturilor de produs destinate producției de vin spumant și vin spumant de calitate, este permisă adăugarea unor produse obținute prin vinificarea strugurilor Chardonnay, Pinot bianco, Pinot grigio și Pinot nero (cu producție de vin alb), singure sau împreună, în cantități de maximum 15 %, cu condiția ca pe plantațiile viticole de pe care provin strugurii Glera utilizați în procesul de vinificație să se cultive câte un singur soi sau, dacă există struguri din soiuri minoritare, în plus față de cele admise pentru această practică, prezența acestora să nu depășească 15 %.

(b)   Producții/randamente maxime

„Prosecco”

18 000 kg de struguri la hectar

„Prosecco”

135 hectolitri la hectar

6.   Arealul geografic delimitat

Strugurii destinați producției de vin cu denumirea de origine controlată „Prosecco” trebuie să fie produși în arealul care cuprinde provinciile următoare: Belluno, Gorizia, Padova, Pordenone, Treviso, Trieste, Udine, Veneția și Vicenza.

7.   Soiul/soiurile de struguri de vin principal/principale

Glera lunga B. – Serprino

Glera lunga B. – Glera

Glera B. – Serprino

8.   Descrierea legăturii (legăturilor)

„Prosecco” DOP – Toate categoriile de vin

Factori naturali relevanți pentru legătură

Arealul denumirii „Prosecco”, situat în partea de nord-est a Italiei, este caracterizat de un relief plan, cu câteva zone de deal. Clima zonei Veneto-Friuli este temperată: la nord, lanțul muntos al Alpilor este o barieră în calea curenților reci dinspre nord, iar la sud, Marea Adriatică este calea principală de pătrundere pentru siroco, oferind și precipitații suficiente mai ales în lunile de vară, atenuând temperatura și asigurând cantitatea de apă necesară pentru vița-de-vie în fazele în care se dezvoltă mugurii și ciorchinii.

La sfârșitul verii, când scade numărul orelor de soare și predomină bora, un vânt uscat ce bate dinspre est, se înregistrează amplitudini termice mari între zi și noapte, precum și o prezență semnificativă a substanțelor aromatice în struguri, tocmai în faza finală a coacerii.

Arealul de producție este bogat în minerale și microelemente. Solurile sunt mai ales de origine aluvionară și prezintă o textură dominantă argiloasă-lutoasă, bogată în schelet format datorită eroziunii dolomitelor și depozitelor fluviale, ceea ce permite o bună drenare a terenurilor.

Factori istorici și umani

Primele documente în care este menționat un vin „Prosecco” datează de la sfârșitul secolului al XVII-lea și descriu un vin alb, delicat, originar de pe platoul carstic din apropierea orașului Trieste (Carso triestino) și, în special, din arealul Prosecco.

Apoi, producția acestui vin s-a mutat și s-a dezvoltat mai ales în partea deluroasă a zonei Veneto-Friuli.

Succesul vinului „Prosecco” este datorat, în esență, capacității operatorilor de a dezvolta, din primii ani ai secolului al XX-lea, tehnici de cultivare adecvate pentru conducerea soiului Glera, care este foarte viguros, pentru a limita producția de struguri per butuc și pentru a se permite coacerea corectă a strugurilor și menținerea potențialului aromatic al boabelor, precum și tehnici corespunzătoare de preparare a vinurilor, cu ajutorul refermentării naturale, întâi în sticle, apoi în autoclavă.

În ultimul secol, în arealul de producție s-a dezvoltat o rețea de profesioniști înalt calificați din punct de vedere tehnic și științific al cărei scop este perfecționarea metodei de producție și de elaborare a vinului „Prosecco”, permițându-se evidențierea caracteristicilor datorită cărora produsul este recunoscut și apreciat de consumatorii naționali și internaționali. A fost determinantă capacitatea operatorilor de a experimenta și a îmbunătăți tehnicile oenologice și de obținere a spumantului „Prosecco”, grație căreia oenologii reușesc să păstreze aromele strugurilor în profilul aromatic al vinului.

Legătura cauzală dintre mediul geografic și specificitatea produselor

Clima temperată, cu ploi și cu vântul estival cald numit siroco, determină dezvoltarea corectă a viței-de-vie în timpul fazei vegetative.

Amplitudinea termică dintre zi și noapte și bora, un vânt predominant uscat, din faza finală a coacerii boabelor favorizează persistența substanțelor „acide”, precum și producția unor cantități semnificative de precursori aromatici care conferă notele florale și fructate tipice pentru vinul „Prosecco”.

Solurile aluvionare, cu textură argiloasă-lutoasă, sunt fertile și permit obținerea unor producții optime din punct de vedere cantitativ, favorizând o acumulare moderată a zaharurilor și punând la dispoziție mineralele și microelementele necesare pentru obținerea compoziției chimico-senzoriale echilibrate a boabelor, ceea ce permite obținerea unui vin de bază pentru vinurile petiante și spumante care nu este deosebit de alcoolic și care are un profil senzorial/gustativ proaspăt, sec și fructat, caracteristic pentru „Prosecco”.

Tipul de struguri produs, în special Glera, este caracterizat de o acumulare moderată a zaharurilor și de o prezență bună (la maturitate) a acidității și a substanțelor aromatice, care permit obținerea, pentru producția de „Prosecco”, a unui vin de bază puțin alcoolic și aromat în mod plăcut.

În versiunile „Spumante” și „Frizzante”, vinul „Prosecco” este, în mod tipic, sec, cu un profil senzorial caracterizat de o culoare galben-pai strălucitor și de bule fine, în echilibru cu persistența spumei.

Din punct de vedere olfactiv, vinul este caracterizat de note florale (flori albe) și fructate (măr, pară, fructe exotice și citrice) puternice, care exprimă eleganță și finețe. Din punctul de vedere al gustului, prezintă un echilibru între zaharuri și aciditate care, împreună cu gustul, conferă note proaspete, fine și vivace pe palat.

Pentru evidențierea caracteristicilor acestui vin deosebit, în cazul versiunii „Spumante” se adoptă metoda „Martinotti”, care implică refermentarea naturală a vinului de bază în recipiente mari sau autoclave, în care „Prosecco” dobândește acea vioiciune care îl face vivace pe palat.

Astfel, „Prosecco” își exprimă la maximum propriul potențial aromatic și de a oferi plăcere, caracter tipic și prospețime care îl face să fie un vin apreciat și dorit de consumatorii naționali și internaționali.

Merită menționată producția, deși limitată, de vin „Prosecco” liniștit, care prezintă un profil senzorial similar celor ale tipurilor precedente, dar cu note fructate puternice și cu un gust mai plin, bazat pe arome mai puternice.

Astfel, vinurile „Prosecco” DOP sunt ușor de recunoscut de către consumatorii naționali și internaționali.

9.   Condiții suplimentare esențiale (ambalarea, etichetarea, alte cerințe)

„Prosecco” DOP

Cadrul juridic:

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Derogare privind producerea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

În conformitate cu derogarea menționată la articolul 5 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (UE) 2019/33, operațiunile de producție a tuturor tipurilor de vin pot fi efectuate și pe teritoriul administrativ al comunelor din provincia Verona care se învecinează cu arealul de producție delimitat, dar numai în cazul strugurilor obținuți pe plantații viticole aflate în exploatare la 30 noiembrie 2011. În plus, pe baza unor autorizații individuale eliberate de minister, aceste operațiuni pot fi efectuate și în celelalte provincii care se învecinează cu arealul de producție delimitat.

De asemenea, în temeiul articolului 5 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/33, pe baza unor autorizații individuale eliberate de minister și ținând seama de condițiile producției tradiționale, operațiunile de formare a spumei vinului de bază în cazul categoriilor „Frizzante” și „Spumante” pot fi efectuate și dincolo de imediata vecinătate a arealului geografic delimitat.

„Prosecco” DOP – Unitate geografică suplimentară

Cadrul juridic:

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Dispoziții suplimentare privind etichetarea

Descrierea condiției:

În cazul denumirii „Prosecco”, este permisă indicarea pe etichetă a referirii la „provincia di Treviso” sau „Treviso” sau la „provincia di Trieste” sau „Trieste” sau „Pokrajina Trst” sau „Trst”, dacă loturile în cauză sunt obținute doar din struguri recoltați pe plantații viticole aflate în provinciile respective și dacă prelucrarea strugurilor respectivi și ambalarea produsului se desfășoară în aceeași provincie în care au fost produși strugurii, în conformitate cu articolul 55 din Regulamentul (UE) 2019/33 și cu articolul 120 alineatul (1) litera (g) din Regulamentul (UE) nr. 1308/2013.

„Prosecco” DOP

Cadrul juridic:

Legislația UE

Tipul condiției suplimentare:

Îmbutelierea în arealul geografic delimitat

Descrierea condiției:

Dispozițiile privind îmbutelierea în arealul delimitat au fost stabilite în conformitate cu legislația UE [articolul 4 alineatul (2) din Regulamentul (UE) 2019/33]. În conformitate cu legislația sus-menționată, îmbutelierea trebuie să se desfășoare în arealul geografic delimitat, pentru a se menține calitatea și reputația DOP „Prosecco”, pentru a se garanta originea acestui produs și pentru a se asigura eficacitatea controalelor aferente. Caracteristicile și calitățile particulare ale vinului „Prosecco”, care sunt legate de arealul geografic de origine și de reputația denumirii, sunt mai bine garantate dacă vinul este îmbuteliat în arealul de producție, deoarece aplicarea și respectarea tuturor normelor tehnice privind transportul și îmbutelierea sunt încredințate exploatațiilor din zonă care dețin cunoștințele și expertiza necesare, precum și un interes în menținerea reputației câștigate. Mai mult, această obligație garantează că operatorii vitivinicoli sunt supuși unui sistem eficient de controlare a îmbutelierii de către organismele competente, evitându-se toate riscurile potențiale aferente transportului produsului în afara arealului. Prin urmare, această dispoziție aduce beneficii producătorilor de vin înșiși, care sunt conștienți și responsabili de protejarea calității și reputației denumirii.

Link către caietul de sarcini al produsului

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14390

---

(1)  JO L 9, 11.1.2019, p. 2.

---