# Az Európai Unió C 13/2020

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 13 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 63. évfolyam2020. január 15. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 13

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

63. évfolyam2020. január 15.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | VÉLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 13/01 | A Bizottság véleménye (2020. január 14.) a Németországban, azon belül Baden-Württemberg szövetségi tartományban található Neckarwestheim GKN-II atomerőmű részeinek leszereléséből és bontásából származó radioaktív hulladék végleges elhelyezésére vonatkozó tervről | 1 |

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2020/C 13/01

A Bizottság véleménye (2020. január 14.) a Németországban, azon belül Baden-Württemberg szövetségi tartományban található Neckarwestheim GKN-II atomerőmű részeinek leszereléséből és bontásából származó radioaktív hulladék végleges elhelyezésére vonatkozó tervről

1

---

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 13/02 | Eljárásindítás (Ügyszám M.9409 – Aurubis/Metallo Group Holding) (
  1
  ) | 3 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2020/C 13/02

Eljárásindítás (Ügyszám M.9409 – Aurubis/Metallo Group Holding) (
  1
  )

1

3

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2020/C 13/03 | Értesítés azon személyek, csoportok és szervezetek számára, akik és amelyek szerepelnek a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló, a (KKBP) 2020/20 tanácsi határozattal naprakésszé tett 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá, valamint a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2020/19 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 2580/2001/EK tanácsi rendelet 2. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékében | 4 |
| 2020/C 13/04 | Értesítés a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló, a (KKBP) 2020/20 tanácsi határozattal naprakésszé tett 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá, valamint a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2020/19 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 2580/2001/EK tanácsi rendelet 2 cikkének (3) bekezdésének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékében szereplő érintettek részére | 6 |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 13/05 | Euroátváltási árfolyamok — 2020. január 14. | 7 |
| 2020/C 13/06 | A Bizottság határozata (2019. december 12.) a Panamai Köztársaságnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről | 8 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2020/C 13/03

Értesítés azon személyek, csoportok és szervezetek számára, akik és amelyek szerepelnek a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló, a (KKBP) 2020/20 tanácsi határozattal naprakésszé tett 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá, valamint a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2020/19 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 2580/2001/EK tanácsi rendelet 2. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékében

4

2020/C 13/04

Értesítés a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló, a (KKBP) 2020/20 tanácsi határozattal naprakésszé tett 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá, valamint a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2020/19 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 2580/2001/EK tanácsi rendelet 2 cikkének (3) bekezdésének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékében szereplő érintettek részére

6

Európai Bizottság

2020/C 13/05

Euroátváltási árfolyamok — 2020. január 14.

7

2020/C 13/06

A Bizottság határozata (2019. december 12.) a Panamai Köztársaságnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről

8

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Cedefop |
| 2020/C 13/07 | Nyílt pályázati felhívás – GP/DSI/ReferNet_FPA/001/20 ReferNet – A szakképzés Cedefop által fenntartott európai szakértői hálózata | 16 |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 13/08 | Az Európai Költségvetési Tanács tagjának kiválasztására irányuló pályázati felhívás | 18 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2020/C 13/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9594 – CMA CGM/CIMC Neocontainer/JV) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 21 |

V   Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Cedefop

2020/C 13/07

Nyílt pályázati felhívás – GP/DSI/ReferNet_FPA/001/20 ReferNet – A szakképzés Cedefop által fenntartott európai szakértői hálózata

16

Európai Bizottság

2020/C 13/08

Az Európai Költségvetési Tanács tagjának kiválasztására irányuló pályázati felhívás

18

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2020/C 13/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám: M.9594 – CMA CGM/CIMC Neocontainer/JV) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

21

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

VÉLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 15.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 13/1 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 13/1

---

A Bizottság véleménye

(2020. január 14.)

a Németországban, azon belül Baden-Württemberg szövetségi tartományban található Neckarwestheim GKN-II atomerőmű részeinek leszereléséből és bontásából származó radioaktív hulladék végleges elhelyezésére vonatkozó tervről

(Csak a német nyelvű szöveg hiteles)

(2020/C 13/01)

Az alábbi értékelés az Euratom-Szerződés rendelkezései alapján készült, és nem érinti az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján, illetve az abból és a másodlagos jogszabályokból eredő kötelezettségek értelmében végrehajtandó esetleges további értékeléseket (1).

2018. december 6-án az Európai Bizottság az Euratom-Szerződés 37. cikkével összhangban megkapta a német kormánytól a Neckarwestheim GKN-II atomerőmű részeinek leszereléséből és bontásából származó radioaktív hulladék végleges elhelyezésére (2) vonatkozó terv általános adatait.

Ezen adatok és azon további információk alapján, amelyeket a Bizottság a német hatóságoktól 2019. január 29-én kért és 2019. szeptember 3-án kapott meg, valamint a szakértői csoporttal lefolytatott konzultációt követően a Bizottság a következő véleményt alakította ki:

| 1. | A telephely és a tagállamokkal – ez esetben Franciaországgal – alkotott országhatár legközelebbi pontja közötti távolság 69 km. |
| --- | --- |

1.

A telephely és a tagállamokkal – ez esetben Franciaországgal – alkotott országhatár legközelebbi pontja közötti távolság 69 km.

| 2. | A Neckarwestheim GKN-II atomerőmű szokásos körülmények között végzett leszerelése és bontása során a környezetbe jutó folyékony és gáz-halmazállapotú radioaktív kibocsátások az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvben (3) meghatározott dóziskorlátok figyelembevételével várhatóan nem lesznek jelentős hatással más tagállamok lakosságának egészségére. |
| --- | --- |

2.

A Neckarwestheim GKN-II atomerőmű szokásos körülmények között végzett leszerelése és bontása során a környezetbe jutó folyékony és gáz-halmazállapotú radioaktív kibocsátások az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvben (3) meghatározott dóziskorlátok figyelembevételével várhatóan nem lesznek jelentős hatással más tagállamok lakosságának egészségére.

| 3. | A szilárd radioaktív hulladékot ideiglenesen a telephelyen tárolják, majd később a hulladék kezelésére vagy végleges elhelyezésre szolgáló engedélyezett németországi létesítményekbe szállítják.
  A felszabadítási szinteknél kisebb aktivitású nem radioaktív szilárd halmazállapotú hulladék és egyéb visszamaradó anyagok felett megszűnik a hatósági ellenőrzés, és közönséges hulladékként ártalmatlanításra, újrahasználatra vagy újrafeldolgozásra kerülnek. Erre az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvben meghatározott feltételeknek megfelelően kerül sor. |
| --- | --- |

3.

A szilárd radioaktív hulladékot ideiglenesen a telephelyen tárolják, majd később a hulladék kezelésére vagy végleges elhelyezésre szolgáló engedélyezett németországi létesítményekbe szállítják.

A felszabadítási szinteknél kisebb aktivitású nem radioaktív szilárd halmazállapotú hulladék és egyéb visszamaradó anyagok felett megszűnik a hatósági ellenőrzés, és közönséges hulladékként ártalmatlanításra, újrahasználatra vagy újrafeldolgozásra kerülnek. Erre az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvben meghatározott feltételeknek megfelelően kerül sor.

| 4. | Az általános adatokban feltételezett típusú és súlyosságú balesetek esetén bekövetkező nem tervezett radioaktív kibocsátások miatt a más tagállamok lakosságát valószínűsíthetően érő sugárdózis az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvben meghatározott vonatkoztatási szinteket figyelembe véve egészségügyi szempontból nem lenne jelentős. |
| --- | --- |

4.

Az általános adatokban feltételezett típusú és súlyosságú balesetek esetén bekövetkező nem tervezett radioaktív kibocsátások miatt a más tagállamok lakosságát valószínűsíthetően érő sugárdózis az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelvben meghatározott vonatkoztatási szinteket figyelembe véve egészségügyi szempontból nem lenne jelentős.

A Bizottság következésképpen azon a véleményen van, hogy a Németországban, a Baden-Württemberg szövetségi tartományban található Neckarwestheim GKN-II atomerőmű egyes részeinek leszereléséből és bontásából származó bármilyen formában lévő radioaktív hulladék végleges elhelyezésére vonatkozó terv megvalósítása az alapvető biztonsági előírásokról szóló irányelv rendelkezéseinek figyelembevételével várhatóan sem a szokásos műveletek során, sem az általános adatokban feltételezett típusú és nagyságú balesetek esetén nem okoz egészségi szempontból jelentős radioaktív szennyeződést más tagállamok vizeiben, talajában vagy légterében.

Kelt Brüsszelben, 2020. január 14-én.

a Bizottság részéről

Kadri SIMSON

a Bizottság tagja

---

(1)  Például az Európai Unió működéséről szóló szerződés alapján további környezetvédelmi szempontú vizsgálatokat is el kell végezni. A Bizottság szeretné például felhívni a figyelmet a 2014/52/EU irányelvvel módosított, az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2011/92/EU irányelv rendelkezéseire, a bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról szóló 2001/42/EK irányelvre, a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről szóló 92/43/EGK irányelvre, továbbá a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról szóló 2000/60/EK irányelvre.

1

(2)  A radioaktív hulladék végleges elhelyezése alatt az Euratom-Szerződés 37. cikkének alkalmazásáról szóló, 2010. október 11-i 2010/635/Euratom bizottsági ajánlás (HL L 279., 2010.10.23., 36. o.) 1. pontja szerinti radioaktívhulladék-ártalmatlanítás értendő.

2

(3)  A Tanács 2013/59/Euratom irányelve (2013. december 5.) az ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésből származó veszélyekkel szembeni védelmet szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról (HL L 13., 2014.1.17., 1. o.).

3

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 15.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 13/3 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 13/3

---

Eljárásindítás

(Ügyszám M.9409 – Aurubis/Metallo Group Holding)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 13/02)

2019. november 19-én a Bizottság határozatot hozott, hogy eljárást indít a fent említett ügyben miután a bejelentett összefonódás közös piaccal való összeegyeztethetőségével kapcsolatban a Bizottság komoly kételyeket állapított meg. Jelen eljárásindítás a vizsgálat második fázisát nyitja meg a bejelentett összefonódás tekintetében, azonban nincs kihatással az ügyben hozandó végső határozatra. A határozat a Tanács 139/2004/EK rendeletének (1) 6(1)(c). cikkén alapszik.

A Bizottság felkéri az érdekelt harmadik feleket, hogy esetleges észrevételeiket nyújtsák be a Bizottsághoz az említett összefonódás kapcsán.

Annak érdekében, hogy az észrevételeket az eljárás során teljes értékűen figyelembe lehessen venni, ezen közlemény megjelenését követő 15. napon belül az észrevételeknek el kell jutniuk a Bizottsághoz. Az észrevételek beküldhetők a Bizottsághoz faxon (+ 32 22964301), e-mailben a COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu címre vagy postai úton az alábbi hivatkozási számmal M.9409 – Aurubis/Metallo Group Holding a következő címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály) |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

Merger Registry (Fúziós Iktatási Osztály)

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (a továbbiakban: az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 15.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 13/4 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 13/4

---

Értesítés azon személyek, csoportok és szervezetek számára, akik és amelyek szerepelnek a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló, a (KKBP) 2020/20 tanácsi határozattal naprakésszé tett 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá, valamint a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2020/19 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 2580/2001/EK tanácsi rendelet 2. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékében

(2020/C 13/03)

Az Európai Unió Tanácsa az alábbi információkat hozza (KKBP) 2020/20 tanácsi határozatban (1) és az (EU) 2020/19 tanácsi végrehajtási rendeletben (2) foglalt jegyzékben szereplő személyek, csoportok és szervezetek tudomására.

Az Európai Unió Tanácsa megállapította, hogy továbbra is érvényesek azok az okok, amelyek alapján az érintett személyek, csoportok és szervezetek a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspont (3) 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá, valamint a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló 2580/2001/EK tanácsi rendelet (4) 2. cikke (3) bekezdésének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek fent említett jegyzékében szerepelnek. Következésképpen a Tanács úgy határozott, hogy e személyeket, csoportokat és szervezeteket továbbra is szerepelteti a jegyzékben.

A 2580/2001/EK tanácsi rendelet előírja, hogy az érintett személyek, csoportok és szervezetek tulajdonában lévő valamennyi pénzeszközt, egyéb vagyoni értéket és gazdasági erőforrást be kell fagyasztani, valamint hogy semmiféle pénzeszközt, egyéb vagyoni értéket és gazdasági erőforrást nem lehet – sem közvetlenül, sem közvetve – rendelkezésükre bocsátani.

Felhívjuk az érintett személyek, csoportok és szervezetek figyelmét azon lehetőségre, hogy az érintett tagállam(ok)nak a rendelet mellékletében felsorolt illetékes hatóságainál – az említett rendelet 5. cikkének (2) bekezdésével összhangban – kérelmezhetik a befagyasztott pénzeszközök alapvető szükségletekre vagy konkrét kifizetésekre történő használatának engedélyezését.

Az érintett személyek, csoportok és szervezetek kérelmet nyújthatnak be, hogy a Tanács adjon indokolást arról, hogy miért szerepelteti őket továbbra is az említett jegyzékben (kivéve, ha az indokolást már közölték velük). E kérelmeket az alábbi címre kell elküldeni:

| Council of the European Union (Attn: COMET designations) |
| --- |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union (Attn: COMET designations)

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail-cím: sanctions@consilium.europa.eu

Az érintett személyek, csoportok és szervezetek a Tanácsnál bármikor kérelmezhetik annak a határozatnak a felülvizsgálatát, amellyel felkerültek az említett jegyzékre. A kérelmet az igazoló dokumentumokkal együtt a fenti címre kell elküldeni. E kérelmeket kézhezvételükkor bírálják el. E tekintetben felhívjuk az érintett személyek, csoportok és szervezetek figyelmét arra, hogy a jegyzéket a Tanács a 2001/931/KKBP közös álláspont 1. cikke (6) bekezdésének értelmében rendszeresen felülvizsgálja. A kérelmeket 2020. március 20-ig be kell nyújtani ahhoz, hogy azok a soron következő felülvizsgálat alkalmával figyelembevételre kerülhessenek.

Felhívjuk továbbá az érintett személyek, csoportok és szervezetek figyelmét arra a lehetőségre, hogy jegyzékbe vételük ellen az Európai Unió működéséről szóló szerződés 263. cikkének negyedik és hatodik bekezdésében meghatározott feltételekkel összhangban jogorvoslati kérelmet nyújthatnak be az Európai Unió Törvényszékéhez.

---

(1)  HL L 8 I, 2020.1.14., 5. o.

(2)  HL L 8 I, 2020.1.14., 1. o.

(3)  HL L 344., 2001.12.28., 93. o.

(4)  HL L 344., 2001.12.28., 70. o.

---

| 15.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 13/6 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 13/6

---

Értesítés a terrorizmus elleni küzdelemre vonatkozó különös intézkedések alkalmazásáról szóló, a (KKBP) 2020/20 tanácsi határozattal naprakésszé tett 2001/931/KKBP tanácsi közös álláspont 2., 3. és 4. cikkének hatálya alá, valamint a terrorizmus elleni küzdelem érdekében egyes személyekkel és szervezetekkel szemben hozott különleges korlátozó intézkedésekről szóló, az (EU) 2020/19 tanácsi végrehajtási rendelettel végrehajtott 2580/2001/EK tanácsi rendelet 2 cikkének (3) bekezdésének hatálya alá tartozó személyek, csoportok és szervezetek jegyzékében szereplő érintettek részére

(2020/C 13/04)

Az Európai Unió Tanácsa az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 16. cikkének megfelelően az alábbi információt hozza az érintettek tudomására.

Ezen adatkezelési művelet jogalapja a (KKBP) 2020/20 tanácsi határozattal (2) módosított és naprakésszé tett 2001/931/KKBP közös álláspont (3), valamint az (EU) 2020/19 tanácsi végrehajtási rendelettel (4) végrehajtott 2580/2001/EK tanácsi rendelet (5).

Az adatkezelési művelet viszonylatában az adatkezelő szerv az Európai Unió Tanácsa, melynek képviseletét a Tanács Főtitkársága RELEX Főigazgatóságának (Külügyek, Bővítés és Polgári Védelem) főigazgatója látja el, az adatkezelési művelet végrehajtásával megbízott szolgálat pedig a RELEX Főigazgatóság 1C egysége, melynek elérhetősége a következő:

| Council of the European Union |
| --- |
| General Secretariat |
| RELEX.1.C |
| Rue de la Loi/Wetstraat 175 |
| 1048 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Council of the European Union

General Secretariat

RELEX.1.C

Rue de la Loi/Wetstraat 175

1048 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

E-mail-cím: sanctions@consilium.europa.eu

Az adatkezelési művelet célja a (KKBP) 2020/20 határozattal naprakésszé tett 2001/931/KKBP közös álláspontnak, valamint az (EU) 2020/19 végrehajtási rendelettel végrehajtott 2580/2001/EK rendeletnek megfelelően korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékének a létrehozása és naprakésszé tétele.

Az érintettek azok a természetes személyek, akik teljesítik a jegyzékbe vételnek a 2001/931/KKBP közös álláspontban és a 2580/2001/EK rendeletben meghatározott kritériumait.

A gyűjtött személyes adatok magukban foglalják az érintett személy megfelelő azonosításához szükséges adatokat, az indokolást, továbbá valamennyi ezzel kapcsolatos adatot.

A gyűjtött személyes adatok szükség esetén megoszthatók az Európai Külügyi Szolgálattal és a Bizottsággal.

Az (EU) 2018/1725 rendelet 25. cikke szerinti korlátozások sérelme nélkül, az érintettek által a jogaik – például a betekintési jog, valamint a helyesbítéshez való jog és a kifogásolási jog – gyakorlása tekintetében benyújtott kérelmekre az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően kell választ adni.

A személyes adatokat az érintettnek a korlátozó intézkedések hatálya alá tartozó személyek jegyzékéből való törlésének, illetve az intézkedés érvényessége lejártának időpontjától számított öt évig, illetve, ha az ügyben bírósági eljárás indult, annak időtartama alatt tárolják.

A bírósági, közigazgatási vagy nem bírósági jogorvoslatok sérelme nélkül, az érintettek az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően panaszt tehetnek az európai adatvédelmi biztosnál.

---

(1)  HL L 295., 2018.11.21., 39. o.

(2)  HL L 8 I, 2020.1.14., 5. o.

(3)  HL L 344., 2001.12.28., 93. o.

(4)  HL L 8 I, 2020.1.14., 1. o.

(5)  HL L 344., 2001.12.28., 70. o.

---

Európai Bizottság

| 15.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 13/7 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 13/7

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2020. január 14.

(2020/C 13/05)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1115 |
| JPY | Japán yen | 122,32 |
| DKK | Dán korona | 7,4731 |
| GBP | Angol font | 0,85618 |
| SEK | Svéd korona | 10,5248 |
| CHF | Svájci frank | 1,0767 |
| ISK | Izlandi korona | 137,20 |
| NOK | Norvég korona | 9,8920 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,155 |
| HUF | Magyar forint | 332,77 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2219 |
| RON | Román lej | 4,7795 |
| TRY | Török líra | 6,5448 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6110 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4528 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,6447 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6803 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,4981 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 285,74 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 16,0274 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,6536 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4450 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 219,55 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,5288 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,242 |
| RUB | Orosz rubel | 68,2418 |
| THB | Thaiföldi baht | 33,624 |
| BRL | Brazil real | 4,6056 |
| MXN | Mexikói peso | 20,9406 |
| INR | Indiai rúpia | 78,7285 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1115

JPY

Japán yen

122,32

DKK

Dán korona

7,4731

GBP

Angol font

0,85618

SEK

Svéd korona

10,5248

CHF

Svájci frank

1,0767

ISK

Izlandi korona

137,20

NOK

Norvég korona

9,8920

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,155

HUF

Magyar forint

332,77

PLN

Lengyel zloty

4,2219

RON

Román lej

4,7795

TRY

Török líra

6,5448

AUD

Ausztrál dollár

1,6110

CAD

Kanadai dollár

1,4528

HKD

Hongkongi dollár

8,6447

NZD

Új-zélandi dollár

1,6803

SGD

Szingapúri dollár

1,4981

KRW

Dél-Koreai won

1 285,74

ZAR

Dél-Afrikai rand

16,0274

CNY

Kínai renminbi

7,6536

HRK

Horvát kuna

7,4450

IDR

Indonéz rúpia

15 219,55

MYR

Maláj ringgit

4,5288

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,242

RUB

Orosz rubel

68,2418

THB

Thaiföldi baht

33,624

BRL

Brazil real

4,6056

MXN

Mexikói peso

20,9406

INR

Indiai rúpia

78,7285

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 15.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 13/8 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 13/8

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2019. december 12.)

a Panamai Köztársaságnak a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről történő értesítéséről

(2020/C 13/06)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel a jogellenes, nem bejelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló közösségi rendszer létrehozásáról, továbbá a 2847/93/EGK, az 1936/2001/EK és a 601/2004/EK rendelet módosításáról és az 1093/94/EK és az 1447/1999/EK rendelet hatályon kívül helyezéséről szóló, 2008. szeptember 29-i 1005/2008/EK tanácsi rendeletre (1) és különösen annak 32. cikkére,

mivel:

1.   BEVEZETÉS

| (1) | Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert. |
| --- | --- |

(1)

Az 1005/2008/EK rendelet (a továbbiakban: IUU-rendelet) létrehozza a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat (a továbbiakban: IUU-halászat) megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló uniós rendszert.

| (2) | Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országok azonosításával, a nem együttműködő harmadik országként azonosított országokkal szembeni demarsokkal, a nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításával, az ezen országok listájáról való törléssel, a nem együttműködő országok listájának nyilvánossá tételével és a sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatos eljárásokat. |
| --- | --- |

(2)

Az IUU-rendelet VI. fejezete meghatározza az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országok azonosításával, a nem együttműködő harmadik országként azonosított országokkal szembeni demarsokkal, a nem együttműködő harmadik országok listájának összeállításával, az ezen országok listájáról való törléssel, a nem együttműködő országok listájának nyilvánossá tételével és a sürgősségi intézkedésekkel kapcsolatos eljárásokat.

| (3) | Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében a Bizottságnak azonosítania kell azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítható nem együttműködő harmadik országként, ha elmulasztja a nemzetközi jog szerint a lobogó, a kikötő, a forgalomba hozatal szerinti vagy a parti államként rá háruló azon kötelezettségek teljesítését, hogy intézkedéseket hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására. |
| --- | --- |

(3)

Az IUU-rendelet 31. cikke értelmében a Bizottságnak azonosítania kell azokat a harmadik országokat, amelyeket az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő országnak tekint. Egy harmadik ország akkor azonosítható nem együttműködő harmadik országként, ha elmulasztja a nemzetközi jog szerint a lobogó, a kikötő, a forgalomba hozatal szerinti vagy a parti államként rá háruló azon kötelezettségek teljesítését, hogy intézkedéseket hozzon az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására.

| (4) | A nem együttműködő harmadik országoknak az IUU-rendelet 31. cikke szerinti azonosítása valamennyi, az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében meghatározott információ áttekintésén alapul. |
| --- | --- |

(4)

A nem együttműködő harmadik országoknak az IUU-rendelet 31. cikke szerinti azonosítása valamennyi, az IUU-rendelet 31. cikkének (2) bekezdésében meghatározott információ áttekintésén alapul.

| (5) | A Bizottság a harmadik országoknak az IUU-rendelet 31. cikke alapján nem együttműködő országként való azonosítását megelőzően az említett rendelet 32. cikkével összhangban először értesíti a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként kerülnek azonosításra. Ez az értesítés előzetes jellegű. |
| --- | --- |

(5)

A Bizottság a harmadik országoknak az IUU-rendelet 31. cikke alapján nem együttműködő országként való azonosítását megelőzően az említett rendelet 32. cikkével összhangban először értesíti a harmadik országokat arról az eshetőségről, hogy nem együttműködő országként kerülnek azonosításra. Ez az értesítés előzetes jellegű.

| (6) | A harmadik országok nem együttműködő országként való azonosításának eshetőségéről szóló értesítést is az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni. |
| --- | --- |

(6)

A harmadik országok nem együttműködő országként való azonosításának eshetőségéről szóló értesítést is az IUU-rendelet 31. cikkében megállapított kritériumokra kell alapozni.

| (7) | A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi demarsot figyelembe kell vennie az értesített harmadik országok vonatkozásában. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és indokokat, továbbá az érintett harmadik országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a helyzet javítására irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig észszerű időt köteles biztosítani. |
| --- | --- |

(7)

A Bizottságnak emellett az IUU-rendelet 32. cikkében felsorolt valamennyi demarsot figyelembe kell vennie az értesített harmadik országok vonatkozásában. A Bizottságnak az értesítésben fel kell tüntetnie különösen az ilyen azonosítás alapjául szolgáló lényeges tényeket és indokokat, továbbá az érintett harmadik országok számára lehetőséget kell biztosítania a válaszadásra, valamint az azonosítást cáfoló bizonyítékok, vagy adott esetben a helyzet javítására irányuló cselekvési terv és a helyzet rendezése érdekében hozott intézkedések ismertetésére. A Bizottság az érintett harmadik országoknak az értesítés megválaszolásához megfelelő időt, a helyzet orvoslásához pedig észszerű időt köteles biztosítani.

| (8) | Az IUU-rendelet 33. cikke értelmében a Tanácsnak kell döntenie a nem együttműködő harmadik országok listájáról. Ezen országokkal szemben többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések alkalmazandók. |
| --- | --- |

(8)

Az IUU-rendelet 33. cikke értelmében a Tanácsnak kell döntenie a nem együttműködő harmadik országok listájáról. Ezen országokkal szemben többek között az IUU-rendelet 38. cikkében megállapított intézkedések alkalmazandók.

| (9) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a lobogó szerinti harmadik országok hitelesített fogási tanúsítványai akkor fogadhatók el, ha Bizottság az adott lobogó szerinti államtól értesítést kapott, amely tanúsítja, hogy rendelkezéseket vezetett be azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések alkalmazása, ellenőrzése és végrehajtása céljából, amelyeket a halászhajóinak teljesíteniük kell. |
| --- | --- |

(9)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (1) bekezdése értelmében a lobogó szerinti harmadik országok hitelesített fogási tanúsítványai akkor fogadhatók el, ha Bizottság az adott lobogó szerinti államtól értesítést kapott, amely tanúsítja, hogy rendelkezéseket vezetett be azon törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állománymegőrzési és gazdálkodási intézkedések alkalmazása, ellenőrzése és végrehajtása céljából, amelyeket a halászhajóinak teljesíteniük kell.

| (10) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében az említett rendelet fogási tanúsítványokra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásához kapcsolódó területeken a Bizottságnak adott esetben igazgatási együttműködést kell folytatnia a harmadik országokkal. |
| --- | --- |

(10)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdése értelmében az említett rendelet fogási tanúsítványokra vonatkozó rendelkezéseinek végrehajtásához kapcsolódó területeken a Bizottságnak adott esetben igazgatási együttműködést kell folytatnia a harmadik országokkal.

2.   A PANAMAI KÖZTÁRSASÁGGAL KAPCSOLATOS ELJÁRÁS

| (11) | A Panamai Köztársaság (a továbbiakban: Panama) 2010. február 3-án benyújtotta a Bizottságnak az IUU-rendelet 20. cikke alapján a lobogó szerinti állam által benyújtandó értesítést. |
| --- | --- |

(11)

A Panamai Köztársaság (a továbbiakban: Panama) 2010. február 3-án benyújtotta a Bizottságnak az IUU-rendelet 20. cikke alapján a lobogó szerinti állam által benyújtandó értesítést.

| (12) | Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében, amelyre 2010. június 21. és 2012. november 15. között került sor, a Bizottság együttműködött a panamai hatóságokkal az arra vonatkozó információk ellenőrzése érdekében, hogy Panama milyen rendelkezéseket vezetett be a halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések alkalmazása, ellenőrzése és végrehajtása céljából, és milyen intézkedéseket hozott az IUU-halászat elleni küzdelemmel kapcsolatos kötelezettségeinek végrehajtása érdekében. |
| --- | --- |

(12)

Az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében, amelyre 2010. június 21. és 2012. november 15. között került sor, a Bizottság együttműködött a panamai hatóságokkal az arra vonatkozó információk ellenőrzése érdekében, hogy Panama milyen rendelkezéseket vezetett be a halászhajói által teljesítendő törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések alkalmazása, ellenőrzése és végrehajtása céljából, és milyen intézkedéseket hozott az IUU-halászat elleni küzdelemmel kapcsolatos kötelezettségeinek végrehajtása érdekében.

| (13) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Panamára háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe. |
| --- | --- |

(13)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése szerint megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államként Panamára háruló kötelezettségeket. Az áttekintés során a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében felsorolt paramétereket vette figyelembe.

| (14) | A Panama által összegyűjtött tényszerű elemek és az általa tett nyilatkozatok vizsgálatát követően a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdése értelmében megállapította, hogy Panama elmulasztotta a nemzetközi jog alapján rá háruló kötelezettségek teljesítését – különösen a nemzetközi szabályok teljesítése tekintetében –, valamint annak biztosítását, hogy hajói betartsák az előírásokat, valamint az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket. |
| --- | --- |

(14)

A Panama által összegyűjtött tényszerű elemek és az általa tett nyilatkozatok vizsgálatát követően a Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdése értelmében megállapította, hogy Panama elmulasztotta a nemzetközi jog alapján rá háruló kötelezettségek teljesítését – különösen a nemzetközi szabályok teljesítése tekintetében –, valamint annak biztosítását, hogy hajói betartsák az előírásokat, valamint az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket.

| (15) | Következésképpen – a 2012. november 15-i 2012/C 354/01 bizottsági határozattal – Panama értesítést kapott annak eshetőségéről, hogy az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként azonosítják (2). |
| --- | --- |

(15)

Következésképpen – a 2012. november 15-i 2012/C 354/01 bizottsági határozattal – Panama értesítést kapott annak eshetőségéről, hogy az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként azonosítják (2).

| (16) | Panamát felkérték, hogy egy javasolt cselekvési terv alapján működjön együtt a Bizottsággal a feltárt hiányosságok orvoslása érdekében. |
| --- | --- |

(16)

Panamát felkérték, hogy egy javasolt cselekvési terv alapján működjön együtt a Bizottsággal a feltárt hiányosságok orvoslása érdekében.

| (17) | A 2012/C 354/01 bizottsági határozatot követően indított kétoldalú párbeszéd keretében Panama szóban és írásban is tett észrevételeket, amelyeket a Bizottság figyelembe vett. A Bizottság folytatta az általa szükségesnek vélt információk gyűjtését és ellenőrzését. |
| --- | --- |

(17)

A 2012/C 354/01 bizottsági határozatot követően indított kétoldalú párbeszéd keretében Panama szóban és írásban is tett észrevételeket, amelyeket a Bizottság figyelembe vett. A Bizottság folytatta az általa szükségesnek vélt információk gyűjtését és ellenőrzését.

| (18) | Panama meghozta az érintett IUU-halászat megszüntetéséhez és jövőbeli előfordulásának megakadályozásához szükséges intézkedéseket, megszüntetve ezzel minden olyan cselekményt vagy mulasztást, amely az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről szóló értesítéshez vezetett. |
| --- | --- |

(18)

Panama meghozta az érintett IUU-halászat megszüntetéséhez és jövőbeli előfordulásának megakadályozásához szükséges intézkedéseket, megszüntetve ezzel minden olyan cselekményt vagy mulasztást, amely az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségéről szóló értesítéshez vezetett.

| (19) | Következésképpen a Bizottság a 2014. október 15-i értesítéssel úgy határozott, hogy megszünteti azt a demarsokat, amelyet az IUU-rendelet 32. cikkének rendelkezései alapján intézett Panamához a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségei teljesítése és az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében hozott intézkedései tekintetében (3). |
| --- | --- |

(19)

Következésképpen a Bizottság a 2014. október 15-i értesítéssel úgy határozott, hogy megszünteti azt a demarsokat, amelyet az IUU-rendelet 32. cikkének rendelkezései alapján intézett Panamához a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségei teljesítése és az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében hozott intézkedései tekintetében (3).

| (20) | A Bizottság azonban hangsúlyozta, hogy a demarsok fent említett megszüntetése nem zárja ki, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács további lépéseket tegyen abban az esetben, ha tényekkel alátámasztható, hogy Panama nem teljesíti a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségét, hogy az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében intézkedéseket hozzon. |
| --- | --- |

(20)

A Bizottság azonban hangsúlyozta, hogy a demarsok fent említett megszüntetése nem zárja ki, hogy a későbbiekben a Bizottság vagy a Tanács további lépéseket tegyen abban az esetben, ha tényekkel alátámasztható, hogy Panama nem teljesíti a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló azon kötelezettségét, hogy az IUU-halászat megelőzése, megakadályozása és felszámolása érdekében intézkedéseket hozzon.

| (21) | 2019. január 29. és február 1. között a Bizottság látogatást tett Panamában az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében. |
| --- | --- |

(21)

2019. január 29. és február 1. között a Bizottság látogatást tett Panamában az IUU-rendelet 20. cikkének (4) bekezdésében előírt igazgatási együttműködés keretében.

| (22) | A látogatás során a fogási tanúsítványok ellenőrzésére, továbbá a panamai halászhajók által betartandó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó nemzeti rendelkezésekkel kapcsolatos kérdéseket vizsgálták. Megvizsgálták továbbá azon intézkedések tényleges alkalmazását is, amelyeket Panama a fenti (15) preambulumbekezdésben említett értesítés alapjául szolgáló hiányosságoknak az orvoslása érdekében tett. |
| --- | --- |

(22)

A látogatás során a fogási tanúsítványok ellenőrzésére, továbbá a panamai halászhajók által betartandó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések alkalmazására, ellenőrzésére és végrehajtására vonatkozó nemzeti rendelkezésekkel kapcsolatos kérdéseket vizsgálták. Megvizsgálták továbbá azon intézkedések tényleges alkalmazását is, amelyeket Panama a fenti (15) preambulumbekezdésben említett értesítés alapjául szolgáló hiányosságoknak az orvoslása érdekében tett.

| (23) | 2019. július 15. és 19. között sor került egy második bizottsági látogatásra is Panamában, hogy ellenőrizzék a Panama által az előző látogatás óta tett intézkedéseket. |
| --- | --- |

(23)

2019. július 15. és 19. között sor került egy második bizottsági látogatásra is Panamában, hogy ellenőrizzék a Panama által az előző látogatás óta tett intézkedéseket.

| (24) | A két látogatás során és azokat követően sor került az észrevételek szóbeli és írásbeli cseréjére, amelynek során a Bizottság bekért és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a Panama által az IUU-halászat elleni küzdelemmel kapcsolatos kötelezettségek végrehajtása érdekében hozott intézkedések tekintetében szükségesnek ítélt. |
| --- | --- |

(24)

A két látogatás során és azokat követően sor került az észrevételek szóbeli és írásbeli cseréjére, amelynek során a Bizottság bekért és ellenőrzött minden olyan információt, amelyet a Panama által az IUU-halászat elleni küzdelemmel kapcsolatos kötelezettségek végrehajtása érdekében hozott intézkedések tekintetében szükségesnek ítélt.

| (25) | Panama részes állama az Egyesült Nemzetek 1982. évi Tengerjogi Egyezményének (UNCLOS) (4), az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodásnak (UNFSA) és a kikötő szerinti államok által a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására hozandó intézkedésekről szóló megállapodásnak (PSMA). Panama továbbá átültette a nemzeti jogába a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexet és a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési tervet (IPOA-IUU) (5). |
| --- | --- |

(25)

Panama részes állama az Egyesült Nemzetek 1982. évi Tengerjogi Egyezményének (UNCLOS) (4), az Egyesült Nemzetek Szervezetének 1982. december 10-i tengerjogi egyezményében foglalt, a kizárólagos gazdasági övezeteken túlnyúló halállományok és a hosszú távon vándorló halállományok védelméről és kezeléséről szóló rendelkezések végrehajtásáról szóló megállapodásnak (UNFSA) és a kikötő szerinti államok által a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására hozandó intézkedésekről szóló megállapodásnak (PSMA). Panama továbbá átültette a nemzeti jogába a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexet és a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési tervet (IPOA-IUU) (5).

| (26) | Panama szerződő fele az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottságnak (IATTC), az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságnak (ICCAT) és az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságnak (CCAMLR). Panama együttműködő nem szerződő fele a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságnak (WCPFC), a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetnek (SPRFMO) és az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságnak (NEAFC). |
| --- | --- |

(26)

Panama szerződő fele az Amerikaközi Trópusitonhal-bizottságnak (IATTC), az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságnak (ICCAT) és az Atlanti Tonhalfélék Védelmére Létrehozott Nemzetközi Bizottságnak (CCAMLR). Panama együttműködő nem szerződő fele a Nyugat- és Közép-csendes-óceáni Halászati Bizottságnak (WCPFC), a Dél-csendes-óceáni Regionális Halászati Gazdálkodási Szervezetnek (SPRFMO) és az Északkelet-atlanti Halászati Bizottságnak (NEAFC).

| (27) | Annak megállapítása érdekében, hogy Panama eleget tesz-e a fenti (26) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, Panamára mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden szükségesnek ítélt információt bekért, összegyűjtött és megvizsgált. |
| --- | --- |

(27)

Annak megállapítása érdekében, hogy Panama eleget tesz-e a fenti (26) preambulumbekezdésben említett nemzetközi megállapodásokban előírt, valamint az érintett regionális halászati gazdálkodási szervezetek által meghatározott, Panamára mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségeknek, a Bizottság minden szükségesnek ítélt információt bekért, összegyűjtött és megvizsgált.

3.   PANAMA NEM EGYÜTTMŰKÖDŐ HARMADIK ORSZÁGKÉNT VALÓ AZONOSÍTÁSÁNAK ESHETŐSÉGE

| (28) | A Panamával szembeni demars megszüntetésére vonatkozó döntését követő időszakban gyűjtött információk és a 2014. évi panamai látogatásai során feltárt hiányosságok arra késztették a Bizottságot, hogy mérlegelje Panamának az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségét. |
| --- | --- |

(28)

A Panamával szembeni demars megszüntetésére vonatkozó döntését követő időszakban gyűjtött információk és a 2014. évi panamai látogatásai során feltárt hiányosságok arra késztették a Bizottságot, hogy mérlegelje Panamának az IUU-halászat elleni küzdelemben nem együttműködő harmadik országként való azonosítása eshetőségét.

| (29) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése alapján megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti és parti államként Panamára háruló kötelezettségeket. Ezen értékelés során a Bizottság figyelembe vette az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében meghatározott kritériumokat. |
| --- | --- |

(29)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése alapján megvizsgálta a lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti és parti államként Panamára háruló kötelezettségeket. Ezen értékelés során a Bizottság figyelembe vette az IUU-rendelet 31. cikkének (4)–(7) bekezdésében meghatározott kritériumokat.

3.1.   Az ismétlődő IUU halászati tevékenység és az IUU kereskedelmi forgalom vonatkozásában hozott intézkedések (az IUU-rendelet 31. cikkének (4) bekezdése)

| (30) | A 31. cikk (4) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság megvizsgálta a Panama által az olyan ismétlődő IUU-halászati tevékenység vonatkozásában hozott intézkedéseket, amelyet a lobogója alatt közlekedő halászhajók, saját állampolgárai vagy a tengervizein közlekedő, illetve a kikötőit használó halászhajók követtek el vagy támogattak. |
| --- | --- |

(30)

A 31. cikk (4) bekezdésének a) pontjával összhangban a Bizottság megvizsgálta a Panama által az olyan ismétlődő IUU-halászati tevékenység vonatkozásában hozott intézkedéseket, amelyet a lobogója alatt közlekedő halászhajók, saját állampolgárai vagy a tengervizein közlekedő, illetve a kikötőit használó halászhajók követtek el vagy támogattak.

| (31) | A nyilvánosan hozzáférhető és az illetékes panamai hatóságok által szolgáltatott információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a panamai hajólajstromot vezető Panamai Tengerhajózási Hatóság (AMP) felvett a lajstromba olyan hajókat, amelyek nyilatkoztak arról, hogy nem folytatnak halászati tevékenységet, de később mégis folytattak ilyen tevékenységet. Ennek eredményeképp panamai lobogó alatt közlekedő hajók úgy folytattak halászati tevékenységet, hogy ahhoz nem szerezték be a nemzeti halászati hatóságtól, a Vízi Élővilág Panamai Hatóságától (ARAP) a kötelező jogosítványt, és így a halászati tevékenységüket az illetékes hatóság semmilyen módon nem követte nyomon, nem ellenőrizte és nem felügyelte. Emiatt nem lehetett létrehozni azt az összesített listát sem, amely tartalmazta volna a panamai lobogó alatt közlekedő összes halászhajót és halászathoz kapcsolódó tevékenységek végzésére alkalmas felszereléssel ellátott hajót, ebből pedig az következik, hogy Panama nem gyakorol megfelelő ellenőrzést a hajói felett. |
| --- | --- |

(31)

A nyilvánosan hozzáférhető és az illetékes panamai hatóságok által szolgáltatott információk alapján a Bizottság megállapította, hogy a panamai hajólajstromot vezető Panamai Tengerhajózási Hatóság (AMP) felvett a lajstromba olyan hajókat, amelyek nyilatkoztak arról, hogy nem folytatnak halászati tevékenységet, de később mégis folytattak ilyen tevékenységet. Ennek eredményeképp panamai lobogó alatt közlekedő hajók úgy folytattak halászati tevékenységet, hogy ahhoz nem szerezték be a nemzeti halászati hatóságtól, a Vízi Élővilág Panamai Hatóságától (ARAP) a kötelező jogosítványt, és így a halászati tevékenységüket az illetékes hatóság semmilyen módon nem követte nyomon, nem ellenőrizte és nem felügyelte. Emiatt nem lehetett létrehozni azt az összesített listát sem, amely tartalmazta volna a panamai lobogó alatt közlekedő összes halászhajót és halászathoz kapcsolódó tevékenységek végzésére alkalmas felszereléssel ellátott hajót, ebből pedig az következik, hogy Panama nem gyakorol megfelelő ellenőrzést a hajói felett.

| (32) | Az illetékes hatóság általi ellenőrzés hiánya az alkalmazandó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések többszöri súlyos megszegéséhez vezetett. Olyan szállítóhajókat használtak halászati termékek szállítására, amelyek általános teherszállító hajóként szerepeltek a hajólajstromban, nem rendelkeztek az ARAP által kiállított jogosítvánnyal, és sem az ARAP, sem az AMP nem ellenőrizte őket semmilyen egyéb módon. 2016-ban például két, panamai lobogó alatt közlekedő szállítóhajó folytatott átrakodási műveleteket az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen úgy, hogy nem szerepelt az SPRFMO-területen folytatott halászati tevékenységhez engedéllyel rendelkező hajóknak az SPRFMO által vezetett nyilvántartásában. |
| --- | --- |

(32)

Az illetékes hatóság általi ellenőrzés hiánya az alkalmazandó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések, valamint állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések többszöri súlyos megszegéséhez vezetett. Olyan szállítóhajókat használtak halászati termékek szállítására, amelyek általános teherszállító hajóként szerepeltek a hajólajstromban, nem rendelkeztek az ARAP által kiállított jogosítvánnyal, és sem az ARAP, sem az AMP nem ellenőrizte őket semmilyen egyéb módon. 2016-ban például két, panamai lobogó alatt közlekedő szállítóhajó folytatott átrakodási műveleteket az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen úgy, hogy nem szerepelt az SPRFMO-területen folytatott halászati tevékenységhez engedéllyel rendelkező hajóknak az SPRFMO által vezetett nyilvántartásában.

| (33) | Ezenkívül a SUMMER REFER (korábbi nevén: OKAPI MARTA, IMO-szám: 7816472) nevű szállítóhajó 2018 júniusától 2019 februárjáig általános teherszállító hajóként szerepelt a panamai hajólajstromban, noha ez a hajó 2016 óta szerepel a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) IUU-hajólistáján. Az AMP annak ellenére nem egyeztetett az ARAP-vel ennek a hajónak a lajstromozása előtt, hogy ez a hajó halszállításra alkalmas felszereléssel rendelkezik, tehát folytathatott halászathoz kapcsolódó tevékenységet. Azt is érdemes megemlíteni, hogy a hajót ugyan törölték a lajstromból, de nem azért, mert szerepelt az IUU-hajók listáján. |
| --- | --- |

(33)

Ezenkívül a SUMMER REFER (korábbi nevén: OKAPI MARTA, IMO-szám: 7816472) nevű szállítóhajó 2018 júniusától 2019 februárjáig általános teherszállító hajóként szerepelt a panamai hajólajstromban, noha ez a hajó 2016 óta szerepel a Földközi-tengeri Általános Halászati Bizottság (GFCM) IUU-hajólistáján. Az AMP annak ellenére nem egyeztetett az ARAP-vel ennek a hajónak a lajstromozása előtt, hogy ez a hajó halszállításra alkalmas felszereléssel rendelkezik, tehát folytathatott halászathoz kapcsolódó tevékenységet. Azt is érdemes megemlíteni, hogy a hajót ugyan törölték a lajstromból, de nem azért, mert szerepelt az IUU-hajók listáján.

| (34) | A NIKA (IMO-szám: 8808654) nevű halászhajóról, amely 2018 júniusa óta szerepelt a panamai hajólajstromban általános teherszállító hajóként, kiderült, hogy 2019 első felében IUU-halászati tevékenységet folytatott a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen anélkül, hogy rendelkezett volna az ARAP által kiállított jogosítvánnyal. |
| --- | --- |

(34)

A NIKA (IMO-szám: 8808654) nevű halászhajóról, amely 2018 júniusa óta szerepelt a panamai hajólajstromban általános teherszállító hajóként, kiderült, hogy 2019 első felében IUU-halászati tevékenységet folytatott a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen anélkül, hogy rendelkezett volna az ARAP által kiállított jogosítvánnyal.

| (35) | Továbbá az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) a 2019 júniusában tartott 23. ülésén elfogadta azon hajóknak a listáját, amelyek feltételezhetően IUU-halászatot folytattak az IOTC hatáskörébe tartozó területen, és a listán szerepel a XING HAI FENG (korábbi nevén: OCEAN LION, IMO-szám: 7826233) nevű hajó is, amely panamai lobogó alatt közlekedik. |
| --- | --- |

(35)

Továbbá az Indiai-óceáni Tonhalbizottság (IOTC) a 2019 júniusában tartott 23. ülésén elfogadta azon hajóknak a listáját, amelyek feltételezhetően IUU-halászatot folytattak az IOTC hatáskörébe tartozó területen, és a listán szerepel a XING HAI FENG (korábbi nevén: OCEAN LION, IMO-szám: 7826233) nevű hajó is, amely panamai lobogó alatt közlekedik.

| (36) | Az IPOA-IUU 36. és 42. pontjában foglaltak ellenére a hajók lajstromozását megelőzően lefolytatandó eljárások nem terjednek ki a hajók múltjának átfogó ellenőrzésére, hogy ezáltal elkerülhető legyen a kétes hátterű vagy kétes megfelelési profilú hajók, valamint az IUU-hajók regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott listáin szereplő hajók lajstromba való felvétele. |
| --- | --- |

(36)

Az IPOA-IUU 36. és 42. pontjában foglaltak ellenére a hajók lajstromozását megelőzően lefolytatandó eljárások nem terjednek ki a hajók múltjának átfogó ellenőrzésére, hogy ezáltal elkerülhető legyen a kétes hátterű vagy kétes megfelelési profilú hajók, valamint az IUU-hajók regionális halászati gazdálkodási szervezetek által elfogadott listáin szereplő hajók lajstromba való felvétele.

| (37) | A nyomon követés, az ellenőrzés és a felügyelet rendszerének alapvető jogi keretét a 2013. évi 161. miniszteri rendelet jelenti. A jelenlegi halászati jogosítványkiadási és engedélyezési rendszer a 2013. évi 162. miniszteri rendeleten alapul. E két rendelet elfogadása a szankciókról szóló 160. miniszteri rendelet elfogadásával együtt döntő szerepet játszott abban, hogy a Bizottság 2014 októberében megszüntette a Panamával szembeni demarsot, amelyet a fenti (19) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelően az IUU-rendelet 32. cikkének rendelkezései alapján intézett Panamához. A Bizottság azonban konstatálta, hogy ezeket a rendeleteket nem hajtották végre megfelelően. |
| --- | --- |

(37)

A nyomon követés, az ellenőrzés és a felügyelet rendszerének alapvető jogi keretét a 2013. évi 161. miniszteri rendelet jelenti. A jelenlegi halászati jogosítványkiadási és engedélyezési rendszer a 2013. évi 162. miniszteri rendeleten alapul. E két rendelet elfogadása a szankciókról szóló 160. miniszteri rendelet elfogadásával együtt döntő szerepet játszott abban, hogy a Bizottság 2014 októberében megszüntette a Panamával szembeni demarsot, amelyet a fenti (19) preambulumbekezdésben ismertetetteknek megfelelően az IUU-rendelet 32. cikkének rendelkezései alapján intézett Panamához. A Bizottság azonban konstatálta, hogy ezeket a rendeleteket nem hajtották végre megfelelően.

| (38) | Megállapította például, hogy azon szállítóhajók esetében, amelyek számára az ARAP engedélyezte a halászati termékekkel kapcsolatos átrakodási műveleteket, Panama nem követte nyomon, hogy ezek a hajók megfelelnek-e az átrakodási tevékenységekre vonatkozó nemzeti jogszabályi rendelkezéseknek, többek között az átrakodás előzetes bejelentéséről szóló nyilatkozat és az átrakodási nyilatkozat benyújtására vonatkozó kötelezettségnek. Például egy szállítóhajó 2018 során anélkül tevékenykedhetett a nyugat-afrikai partoknál, hogy az átrakodási tevékenységére vonatkozóan benyújtott volna bármilyen előzetes bejelentő nyilatkozatot. Megjegyzendő, hogy a panamai nemzeti jogszabályok szerint e kötelezettségek teljesítésének elmulasztása súlyos jogsértésnek minősül. Ráadásul a fentiek miatt az SPRFMO és a WCPFC a közelmúltban kiadott megfelelési jelentéseiben kiemelte, hogy egyes panamai lobogó alatt közlekedő hajók átrakodási tevékenységével kapcsolatban súlyos problémák merültek fel (6). |
| --- | --- |

(38)

Megállapította például, hogy azon szállítóhajók esetében, amelyek számára az ARAP engedélyezte a halászati termékekkel kapcsolatos átrakodási műveleteket, Panama nem követte nyomon, hogy ezek a hajók megfelelnek-e az átrakodási tevékenységekre vonatkozó nemzeti jogszabályi rendelkezéseknek, többek között az átrakodás előzetes bejelentéséről szóló nyilatkozat és az átrakodási nyilatkozat benyújtására vonatkozó kötelezettségnek. Például egy szállítóhajó 2018 során anélkül tevékenykedhetett a nyugat-afrikai partoknál, hogy az átrakodási tevékenységére vonatkozóan benyújtott volna bármilyen előzetes bejelentő nyilatkozatot. Megjegyzendő, hogy a panamai nemzeti jogszabályok szerint e kötelezettségek teljesítésének elmulasztása súlyos jogsértésnek minősül. Ráadásul a fentiek miatt az SPRFMO és a WCPFC a közelmúltban kiadott megfelelési jelentéseiben kiemelte, hogy egyes panamai lobogó alatt közlekedő hajók átrakodási tevékenységével kapcsolatban súlyos problémák merültek fel (6).

| (39) | A Bizottság arra vonatkozóan is szerzett információkat, hogy Panama nem követi nyomon és nem ellenőrzi megfelelően a panamai lobogó alatt közlekedő hajók fogási tevékenységeit. Például az egyik halászhajó úgy működhetett az Indiai-óceánon, hogy a jogosítványa csak a Csendes-óceánra volt érvényes. Egy másik halászhajó akkor folytatott halászati tevékenységet az IATCC-ben „El Corralito”-nak nevezett területen, amikor az le volt zárva a halászat elől. Ezzel megszegte az IATTC C-17-02. sz. határozatát. |
| --- | --- |

(39)

A Bizottság arra vonatkozóan is szerzett információkat, hogy Panama nem követi nyomon és nem ellenőrzi megfelelően a panamai lobogó alatt közlekedő hajók fogási tevékenységeit. Például az egyik halászhajó úgy működhetett az Indiai-óceánon, hogy a jogosítványa csak a Csendes-óceánra volt érvényes. Egy másik halászhajó akkor folytatott halászati tevékenységet az IATCC-ben „El Corralito”-nak nevezett területen, amikor az le volt zárva a halászat elől. Ezzel megszegte az IATTC C-17-02. sz. határozatát.

| (40) | A fenti információk alapján a Bizottság megállapította, hogy Panama nem teljesítette a lobogó szerint államként rá háruló azon kötelezettséget, hogy megelőzze, hogy a flottája a nyílt tengereken IUU-halászati tevékenységet folytasson. Ez nincs összhangban a Tengerjogi Egyezmény 94. cikkének (1) és (2) bekezdésével, amelyek értelmében minden államnak tényleges joghatóságot és ellenőrzést kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók felett. Nincs összhangban továbbá az IPOA-IUU 24. pontjával sem, amely előírja, hogy gondoskodni kell a halászati tevékenységek átfogó és hatékony ellenőrzéséről. |
| --- | --- |

(40)

A fenti információk alapján a Bizottság megállapította, hogy Panama nem teljesítette a lobogó szerint államként rá háruló azon kötelezettséget, hogy megelőzze, hogy a flottája a nyílt tengereken IUU-halászati tevékenységet folytasson. Ez nincs összhangban a Tengerjogi Egyezmény 94. cikkének (1) és (2) bekezdésével, amelyek értelmében minden államnak tényleges joghatóságot és ellenőrzést kell gyakorolnia a lobogója alatt közlekedő hajók felett. Nincs összhangban továbbá az IPOA-IUU 24. pontjával sem, amely előírja, hogy gondoskodni kell a halászati tevékenységek átfogó és hatékony ellenőrzéséről.

| (41) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján megvizsgálta, hogy milyen intézkedéseket hozott Panama az IUU-halászatból származó halászati termékek panamai piacra jutásával és későbbi kereskedelmi forgalmával kapcsolatban. |
| --- | --- |

(41)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (4) bekezdésének b) pontja alapján megvizsgálta, hogy milyen intézkedéseket hozott Panama az IUU-halászatból származó halászati termékek panamai piacra jutásával és későbbi kereskedelmi forgalmával kapcsolatban.

| (42) | Az importellenőrzésekkel és a hajók nyomon követésére és ellenőrzésére irányuló eljárásokkal kapcsolatos dokumentáció és egyéb információk elemzése alapján a Bizottság véli, hogy Panama nem tudja garantálni, hogy a piacára és a feldolgozóüzemeibe ne kerüljön IUU-halászatból származó halászati termék. A panamai hatóságok nem tudták igazolni, hogy begyűjtenek és ellenőriznek minden, a piacaikra jutó, az országukon áthaladó vagy ott feldolgozott halak jogszerűségének ellenőrzéséhez szükséges információt. |
| --- | --- |

(42)

Az importellenőrzésekkel és a hajók nyomon követésére és ellenőrzésére irányuló eljárásokkal kapcsolatos dokumentáció és egyéb információk elemzése alapján a Bizottság véli, hogy Panama nem tudja garantálni, hogy a piacára és a feldolgozóüzemeibe ne kerüljön IUU-halászatból származó halászati termék. A panamai hatóságok nem tudták igazolni, hogy begyűjtenek és ellenőriznek minden, a piacaikra jutó, az országukon áthaladó vagy ott feldolgozott halak jogszerűségének ellenőrzéséhez szükséges információt.

| (43) | A Bizottság többek között megállapította, hogy a 2019 júliusában meglátogatott feldolgozóüzem által szolgáltatott információkban jelentős következetlenségek vannak. Például az üzem nyilvántartásában szerepel egy olyan hajó által fogott halszállítmány fogadása, amely azon a napon még kint volt a tengeren és nem érkezett meg a kirakodási kikötőgáthoz. Ugyanez az üzem nem tudta bemutatni a kardhalra vonatkozóan az ICCAT által előírt statisztikai dokumentumokat, amelyeknek kísérniük kellett volna azt a 24 kardhalszállítmányt, amelyeket az üzem 2019-ben az ICCAT területéről importált. A panamai hatóságok egyik problémát sem észlelték. |
| --- | --- |

(43)

A Bizottság többek között megállapította, hogy a 2019 júliusában meglátogatott feldolgozóüzem által szolgáltatott információkban jelentős következetlenségek vannak. Például az üzem nyilvántartásában szerepel egy olyan hajó által fogott halszállítmány fogadása, amely azon a napon még kint volt a tengeren és nem érkezett meg a kirakodási kikötőgáthoz. Ugyanez az üzem nem tudta bemutatni a kardhalra vonatkozóan az ICCAT által előírt statisztikai dokumentumokat, amelyeknek kísérniük kellett volna azt a 24 kardhalszállítmányt, amelyeket az üzem 2019-ben az ICCAT területéről importált. A panamai hatóságok egyik problémát sem észlelték.

| (44) | Mindezeken túlmenően Panama a fogási tanúsítványokat anélkül hitelesíti, hogy ellenőrizné a tanúsítványokban megadott információkat. A Bizottság által 2019-ben tett első látogatást megelőzően az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) elemzett néhány, Panama által 2018-ban jóváhagyott fogási tanúsítványt. Az EFCA számos hibát talált, pl. kitöltetlen mezőket, a fogási területek pontatlan feltüntetését, a mennyiségek téves feltüntetését, a hajóparancsnok nevének téves feltüntetését, ebből pedig arra lehetett következtetni, hogy a fogási tanúsítványok hitelesítése előtt csak felületes ellenőrzésre kerül sor. A Bizottság a halászati naplóban is talált gyanús információkat, amikor néhány fogási tanúsítvány esetében az alátámasztó információkat ellenőrizte. |
| --- | --- |

(44)

Mindezeken túlmenően Panama a fogási tanúsítványokat anélkül hitelesíti, hogy ellenőrizné a tanúsítványokban megadott információkat. A Bizottság által 2019-ben tett első látogatást megelőzően az Európai Halászati Ellenőrző Hivatal (EFCA) elemzett néhány, Panama által 2018-ban jóváhagyott fogási tanúsítványt. Az EFCA számos hibát talált, pl. kitöltetlen mezőket, a fogási területek pontatlan feltüntetését, a mennyiségek téves feltüntetését, a hajóparancsnok nevének téves feltüntetését, ebből pedig arra lehetett következtetni, hogy a fogási tanúsítványok hitelesítése előtt csak felületes ellenőrzésre kerül sor. A Bizottság a halászati naplóban is talált gyanús információkat, amikor néhány fogási tanúsítvány esetében az alátámasztó információkat ellenőrizte.

| (45) | A Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az országba behozott és onnan kivitt halászati termékek vagy panamai lobogó alatt közlekedő hajók által fogott halak eredetével és nyomon követésével kapcsolatos információk nem pontosak és nem megbízhatóak. Panama nem tartatta be az annak biztosítására szolgáló szabályokat, hogy a halak vagy a halászati termékek nyomon követhetőek legyenek a piacon az IPOA-IUU 67–69. és 71–72. pontjával összhangban. |
| --- | --- |

(45)

A Bizottság azt a következtetést vonta le, hogy az országba behozott és onnan kivitt halászati termékek vagy panamai lobogó alatt közlekedő hajók által fogott halak eredetével és nyomon követésével kapcsolatos információk nem pontosak és nem megbízhatóak. Panama nem tartatta be az annak biztosítására szolgáló szabályokat, hogy a halak vagy a halászati termékek nyomon követhetőek legyenek a piacon az IPOA-IUU 67–69. és 71–72. pontjával összhangban.

| (46) | A Bizottság három olyan esetre is fényt derített, amikor az ARAP három, panamai joghatóság alá tartozó vizeken halászó és a nemzeti állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket súlyosan megsértő hajó esetében a bírság megállapításakor nem vette figyelembe a kiszabható pénzbírságoknak a vonatkozó panamai jogszabályban megállapított összeghatárait. Így a ténylegesen kiszabott összegek jóval alacsonyabbak voltak a vonatkozó panamai jogszabályban meghatározott legalacsonyabb összegnél, és ezért nem voltak alkalmasak arra, hogy – az UNFSA 19. cikkének (2) bekezdésében előírtakkal összhangban – biztosítsák a megfelelést, visszatartsák az elkövetőket a jogsértésektől, és a jogsértőket megfosszák a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. |
| --- | --- |

(46)

A Bizottság három olyan esetre is fényt derített, amikor az ARAP három, panamai joghatóság alá tartozó vizeken halászó és a nemzeti állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket súlyosan megsértő hajó esetében a bírság megállapításakor nem vette figyelembe a kiszabható pénzbírságoknak a vonatkozó panamai jogszabályban megállapított összeghatárait. Így a ténylegesen kiszabott összegek jóval alacsonyabbak voltak a vonatkozó panamai jogszabályban meghatározott legalacsonyabb összegnél, és ezért nem voltak alkalmasak arra, hogy – az UNFSA 19. cikkének (2) bekezdésében előírtakkal összhangban – biztosítsák a megfelelést, visszatartsák az elkövetőket a jogsértésektől, és a jogsértőket megfosszák a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól.

| (47) | Továbbá egy olyan, külföldi lobogó alatt közlekedő hajón rendelkezésre álló információk vizsgálata alapján, amelyet már ellenőriztek és engedélyt kapott arra, hogy fogásait az egyik kijelölt panamai kikötőben kirakodja, a Bizottság megállapította, hogy a hajó valójában jogosítvány nélkül folytatott halászati tevékenységet egy harmadik ország vizein, és az ezt alátámasztó bizonyíték elkerülte a kirakodást engedélyező panamai ellenőrök figyelmét. |
| --- | --- |

(47)

Továbbá egy olyan, külföldi lobogó alatt közlekedő hajón rendelkezésre álló információk vizsgálata alapján, amelyet már ellenőriztek és engedélyt kapott arra, hogy fogásait az egyik kijelölt panamai kikötőben kirakodja, a Bizottság megállapította, hogy a hajó valójában jogosítvány nélkül folytatott halászati tevékenységet egy harmadik ország vizein, és az ezt alátámasztó bizonyíték elkerülte a kirakodást engedélyező panamai ellenőrök figyelmét.

| (48) | Tekintettel az e szakaszban ismertetett megfontolásokra, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényszerű elemek és a panamai illetékes hatóságok által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja értelmében – megállapítható, hogy Panama az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő halászhajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségek teljesítését, és nem akadályozta meg az IUU-halászatból származó halászati termékek panamai piacra történő bejutását. |
| --- | --- |

(48)

Tekintettel az e szakaszban ismertetett megfontolásokra, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényszerű elemek és a panamai illetékes hatóságok által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) bekezdése és 31. cikke (4) bekezdésének a) és b) pontja értelmében – megállapítható, hogy Panama az IUU-hajók, valamint a lobogója alatt közlekedő halászhajók vagy saját állampolgárai által folytatott vagy támogatott IUU-halászat tekintetében elmulasztotta a nemzetközi jog értelmében rá mint lobogó, kikötő, forgalomba hozatal szerinti vagy parti államra háruló kötelezettségek teljesítését, és nem akadályozta meg az IUU-halászatból származó halászati termékek panamai piacra történő bejutását.

3.2.   Az együttműködés és a végrehajtás elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (5) bekezdése)

| (49) | Az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság megvizsgálta a Panamával folytatott együttműködését annak megállapítása végett, hogy a hatóságok hatékonyan működtek-e együtt akkor, amikor válaszoltak az IUU-halászatra és a kapcsolódó tevékenységekre vonatkozó kérdésekre, visszajelzést adtak azokkal kapcsolatban, illetve kivizsgálták a kérdéses ügyeket. |
| --- | --- |

(49)

Az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének a) pontja értelmében a Bizottság megvizsgálta a Panamával folytatott együttműködését annak megállapítása végett, hogy a hatóságok hatékonyan működtek-e együtt akkor, amikor válaszoltak az IUU-halászatra és a kapcsolódó tevékenységekre vonatkozó kérdésekre, visszajelzést adtak azokkal kapcsolatban, illetve kivizsgálták a kérdéses ügyeket.

| (50) | A Bizottság 2019. évi első látogatásának előkészítése során és a látogatást követően a panamai hatóságok általában véve együttműködőek voltak az információkérések megválaszolása és a visszajelzések során. Azonban abban az időszakban, amely a Panamához intézett demarsnak a fenti (19) preambulumbekezdésben említett megszüntetése és a Bizottságnak a 2019-es első látogatás megszervezése céljából Panamával történő kapcsolatfelvétele között eltelt, Panama több alkalommal elmulasztott válaszolni a Bizottság vagy egyes uniós tagállamok 2015 és 2018 között küldött információkéréseire. |
| --- | --- |

(50)

A Bizottság 2019. évi első látogatásának előkészítése során és a látogatást követően a panamai hatóságok általában véve együttműködőek voltak az információkérések megválaszolása és a visszajelzések során. Azonban abban az időszakban, amely a Panamához intézett demarsnak a fenti (19) preambulumbekezdésben említett megszüntetése és a Bizottságnak a 2019-es első látogatás megszervezése céljából Panamával történő kapcsolatfelvétele között eltelt, Panama több alkalommal elmulasztott válaszolni a Bizottság vagy egyes uniós tagállamok 2015 és 2018 között küldött információkéréseire.

| (51) | Az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban a Bizottság megvizsgálta az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló panamai végrehajtási intézkedéseket. |
| --- | --- |

(51)

Az IUU-rendelet 31. cikke (5) bekezdésének b) pontjával összhangban a Bizottság megvizsgálta az IUU-halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló panamai végrehajtási intézkedéseket.

| (52) | A jelenlegi szankciórendszer a 2013. évi 160. miniszteri rendeleten alapul. E jogi eszköz és a fentebb említett két másik miniszteri rendelet elfogadásának döntő szerepe volt a Panamával szembeni demars 2014. októberi megszüntetésében. Panama azonban nem hajtotta végre megfelelően a 160. miniszteri rendeletet. |
| --- | --- |

(52)

A jelenlegi szankciórendszer a 2013. évi 160. miniszteri rendeleten alapul. E jogi eszköz és a fentebb említett két másik miniszteri rendelet elfogadásának döntő szerepe volt a Panamával szembeni demars 2014. októberi megszüntetésében. Panama azonban nem hajtotta végre megfelelően a 160. miniszteri rendeletet.

| (53) | A Bizottság által összegyűjtött információk és a panamai hatóságokkal folytatott kommunikáció során kiderült, hogy IUU-halászati tevékenységeket folytató vagy azt segítő hajókkal szemben kiszabott szankciók nem hatásosak és nincs visszatartó erejük, noha e tevékenységeket a 160. miniszteri rendelet a súlyos jogsértések között említi. |
| --- | --- |

(53)

A Bizottság által összegyűjtött információk és a panamai hatóságokkal folytatott kommunikáció során kiderült, hogy IUU-halászati tevékenységeket folytató vagy azt segítő hajókkal szemben kiszabott szankciók nem hatásosak és nincs visszatartó erejük, noha e tevékenységeket a 160. miniszteri rendelet a súlyos jogsértések között említi.

| (54) | Például a fentebb említett miniszteri rendelet szerint a kiszabható pénzbírság összege 10 001 balboától 1 000 000 balboáig terjed (10  001–1 0 00  000 USD), amely 9  123,23–9 12  231,49 EUR-nak felel meg. Ennek ellenére a 2014 és 2018 közötti időszakban a súlyos jogsértésekre kiszabott bírságok 80 %-ának összege nem érte el a 12 000 balboát, és csak két esetben szabtak ki 20 000 balboát meghaladó bírságot. A panamai hatóságok által kiszabott szankciók tehát aligha arányosak a fogások értékével és a súlyos jogsértésekből származó haszonnal, és nem kellően szigorúak ahhoz, hogy biztosítsák az előírások betartását és visszatartsák az elkövetőket a további jogsértésektől. |
| --- | --- |

(54)

Például a fentebb említett miniszteri rendelet szerint a kiszabható pénzbírság összege 10 001 balboától 1 000 000 balboáig terjed (10  001–1 0 00  000 USD), amely 9  123,23–9 12  231,49 EUR-nak felel meg. Ennek ellenére a 2014 és 2018 közötti időszakban a súlyos jogsértésekre kiszabott bírságok 80 %-ának összege nem érte el a 12 000 balboát, és csak két esetben szabtak ki 20 000 balboát meghaladó bírságot. A panamai hatóságok által kiszabott szankciók tehát aligha arányosak a fogások értékével és a súlyos jogsértésekből származó haszonnal, és nem kellően szigorúak ahhoz, hogy biztosítsák az előírások betartását és visszatartsák az elkövetőket a további jogsértésektől.

| (55) | Mint fentebb említésre került, a Bizottság három olyan esetet is feltárt, amelyben az ARAP úgy szabott ki bírságot panamai joghatóság alá tartozó vizeken halászó panamai hajókra az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések súlyos megsértéséért, hogy a bírság összegének meghatározásakor nem vette figyelembe a kiszabható bírságoknak a 160. miniszteri rendelet által meghatározott összeghatárát. A kiszabott összegek jóval alacsonyabbak voltak, mint a miniszteri rendeletben meghatározott legkisebb összeg. Ebben a három esetben az ARAP 3 792,50 balboa, 3 652,00 balboa és 3 652,00 balboa összegű bírságot szabott ki, noha a bírság minimálisan kiszabható összege az említett miniszteri rendelet szerint 10 001,00 balboa. |
| --- | --- |

(55)

Mint fentebb említésre került, a Bizottság három olyan esetet is feltárt, amelyben az ARAP úgy szabott ki bírságot panamai joghatóság alá tartozó vizeken halászó panamai hajókra az állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedések súlyos megsértéséért, hogy a bírság összegének meghatározásakor nem vette figyelembe a kiszabható bírságoknak a 160. miniszteri rendelet által meghatározott összeghatárát. A kiszabott összegek jóval alacsonyabbak voltak, mint a miniszteri rendeletben meghatározott legkisebb összeg. Ebben a három esetben az ARAP 3 792,50 balboa, 3 652,00 balboa és 3 652,00 balboa összegű bírságot szabott ki, noha a bírság minimálisan kiszabható összege az említett miniszteri rendelet szerint 10 001,00 balboa.

| (56) | Egyértelmű, hogy a kiszabott szankciók tényleges szintje nem tudja biztosítani a szankciórendszer visszatartó erejét, és nincs összhangban az UNFSA 19. cikkének (2) bekezdésével, amely előírja, hogy a jogsértések esetén alkalmazandó szankcióknak kellően szigorúaknak kell lenniük ahhoz, hogy biztosítsák a megfelelést és visszatartsák az elkövetőket a jogsértéstől, bárhol is történjék az, valamint hogy a jogsértőket megfosszák a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. Az IPOA-IUU 21. pontjában foglalt ajánlások értelmében az államoknak biztosítaniuk kell, hogy a joghatóságuk alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra és – amennyire csak lehet – állampolgáraikra kiszabott szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól. |
| --- | --- |

(56)

Egyértelmű, hogy a kiszabott szankciók tényleges szintje nem tudja biztosítani a szankciórendszer visszatartó erejét, és nincs összhangban az UNFSA 19. cikkének (2) bekezdésével, amely előírja, hogy a jogsértések esetén alkalmazandó szankcióknak kellően szigorúaknak kell lenniük ahhoz, hogy biztosítsák a megfelelést és visszatartsák az elkövetőket a jogsértéstől, bárhol is történjék az, valamint hogy a jogsértőket megfosszák a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. Az IPOA-IUU 21. pontjában foglalt ajánlások értelmében az államoknak biztosítaniuk kell, hogy a joghatóságuk alá tartozó, IUU-halászatot folytató hajókra és – amennyire csak lehet – állampolgáraikra kiszabott szankciók kellően szigorúak legyenek ahhoz, hogy megfosszák a jogsértőket az ilyen halászatból származó haszontól.

| (57) | Emellett a végrehajtási eljárásokat hátráltatja az, hogy a feltételezhetően IUU halászati tevékenységet folytató hajókkal szembeni eljárások megindítása és a szankciók kiszabása is jelentős késéssel történik. A legtöbb esetben több év is eltelik az eljárás lezárultáig. |
| --- | --- |

(57)

Emellett a végrehajtási eljárásokat hátráltatja az, hogy a feltételezhetően IUU halászati tevékenységet folytató hajókkal szembeni eljárások megindítása és a szankciók kiszabása is jelentős késéssel történik. A legtöbb esetben több év is eltelik az eljárás lezárultáig.

| (58) | A jogi keretről, valamint a jogsértések megállapítása és a szankciók kiszabása céljából indított, folyamatban lévő végrehajtási eljárásokról szerzett információk alapján a Bizottság megállapította, hogy Panama nem hajtja végre az UNFSA 19. cikkének (2) bekezdését. E bekezdés ugyanis úgy rendelkezik, hogy az összes vizsgálatot és bírósági eljárást gyorsan kell lefolytatni, továbbá a jogsértések esetén alkalmazandó szankcióknak kellően szigorúaknak kell lenniük ahhoz, hogy biztosítsák a megfelelést és visszatartsák az elkövetőket a jogsértéstől, bárhol is történjék az, valamint hogy a jogsértőket megfosszák a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól. |
| --- | --- |

(58)

A jogi keretről, valamint a jogsértések megállapítása és a szankciók kiszabása céljából indított, folyamatban lévő végrehajtási eljárásokról szerzett információk alapján a Bizottság megállapította, hogy Panama nem hajtja végre az UNFSA 19. cikkének (2) bekezdését. E bekezdés ugyanis úgy rendelkezik, hogy az összes vizsgálatot és bírósági eljárást gyorsan kell lefolytatni, továbbá a jogsértések esetén alkalmazandó szankcióknak kellően szigorúaknak kell lenniük ahhoz, hogy biztosítsák a megfelelést és visszatartsák az elkövetőket a jogsértéstől, bárhol is történjék az, valamint hogy a jogsértőket megfosszák a jogellenes tevékenységeikből származó haszontól.

| (59) | Tekintettel az e szakaszban ismertetett megfontolásokra, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényszerű elemek és a panamai hatóságok által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Panama elmulasztotta a nemzetközi jog szerint az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében rá háruló kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(59)

Tekintettel az e szakaszban ismertetett megfontolásokra, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényszerű elemek és a panamai hatóságok által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (5) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Panama elmulasztotta a nemzetközi jog szerint az együttműködési és végrehajtási erőfeszítések tekintetében rá háruló kötelezettségek teljesítését.

3.3.   A nemzetközi szabályok végrehajtásának elmulasztása (az IUU-rendelet 31. cikkének (6) bekezdése)

| (60) | A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (6) bekezdésének a) és b) pontjával összhangban megvizsgálta a halászattal kapcsolatos releváns nemzetközi jogi okmányok Panama általi megerősítését vagy azokhoz való csatlakozását, továbbá a regionális halászati gazdálkodási szervezetek szerződő feleként betöltött státuszát vagy az abba való beleegyezését, hogy alkalmazza az e szervezetek által elfogadott állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket. |
| --- | --- |

(60)

A Bizottság az IUU-rendelet 31. cikke (6) bekezdésének a) és b) pontjával összhangban megvizsgálta a halászattal kapcsolatos releváns nemzetközi jogi okmányok Panama általi megerősítését vagy azokhoz való csatlakozását, továbbá a regionális halászati gazdálkodási szervezetek szerződő feleként betöltött státuszát vagy az abba való beleegyezését, hogy alkalmazza az e szervezetek által elfogadott állományvédelmi és -gazdálkodási intézkedéseket.

| (61) | Panama 1996-ban megerősítette az ENSZ Tengerjogi Egyezményét, és 2008-ban csatlakozott az UNFSA-hoz. 2016-ban Panama a PSMA-hoz is csatlakozott. Ezen felül 2009-ben Panama átültette nemzeti jogába a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexet és az IPOA-IUU-t. |
| --- | --- |

(61)

Panama 1996-ban megerősítette az ENSZ Tengerjogi Egyezményét, és 2008-ban csatlakozott az UNFSA-hoz. 2016-ban Panama a PSMA-hoz is csatlakozott. Ezen felül 2009-ben Panama átültette nemzeti jogába a felelősségteljes halászatra vonatkozó magatartási kódexet és az IPOA-IUU-t.

| (62) | A halászatra vonatkozó jelenlegi jogi keretet egyfelől a fentebb említett 2013. évi miniszteri rendeletek, másfelől a halászattal kapcsolatos nemzetközi jogi eszközöknek a panamai nemzeti jogba átültetett normái alkotják. A jelenleg hatályos halászati törvényt 1959-ben fogadták el, és még nem hangolták össze azokkal az újabb, releváns nemzetközi jogi eszközökkel, amelyeknek Panama részes fele, valamint más olyan nemzetközi halászati normákkal sem, melyek alkalmazását Panama vállalta. Annak ellenére, hogy Panama felkérést kapott, hogy aktualizálja az említett halászati törvényt, a törvény felülvizsgálata még mindig nem zárult le. |
| --- | --- |

(62)

A halászatra vonatkozó jelenlegi jogi keretet egyfelől a fentebb említett 2013. évi miniszteri rendeletek, másfelől a halászattal kapcsolatos nemzetközi jogi eszközöknek a panamai nemzeti jogba átültetett normái alkotják. A jelenleg hatályos halászati törvényt 1959-ben fogadták el, és még nem hangolták össze azokkal az újabb, releváns nemzetközi jogi eszközökkel, amelyeknek Panama részes fele, valamint más olyan nemzetközi halászati normákkal sem, melyek alkalmazását Panama vállalta. Annak ellenére, hogy Panama felkérést kapott, hogy aktualizálja az említett halászati törvényt, a törvény felülvizsgálata még mindig nem zárult le.

| (63) | A PSMA-val kapcsolatban a Bizottság által szerzett információk azt bizonyítják, hogy Panama nem hajtotta végre megfelelően e megállapodás rendelkezéseit. 2018 júliusában a VLADIVOSTOK 2000 (korábbi nevek: DAMANZAIHAO, LAFAYETTE, IMO-szám: 7913622) nevű halfeldolgozó hajó, amely 2015 óta szerepel az SPRFMO IUU-hajólistáján, bunkerolajat tankolhatott Panamában. Ez ellentétes a PSMA-ban foglaltakkal, és megerősíti, hogy a PSMA Panama általi végrehajtása nem kielégítő, mert nem tudja megakadályozni, hogy az IUU-hajók listáján szereplő hajók kikötői szolgáltatásokat vegyenek igénybe Panamában. |
| --- | --- |

(63)

A PSMA-val kapcsolatban a Bizottság által szerzett információk azt bizonyítják, hogy Panama nem hajtotta végre megfelelően e megállapodás rendelkezéseit. 2018 júliusában a VLADIVOSTOK 2000 (korábbi nevek: DAMANZAIHAO, LAFAYETTE, IMO-szám: 7913622) nevű halfeldolgozó hajó, amely 2015 óta szerepel az SPRFMO IUU-hajólistáján, bunkerolajat tankolhatott Panamában. Ez ellentétes a PSMA-ban foglaltakkal, és megerősíti, hogy a PSMA Panama általi végrehajtása nem kielégítő, mert nem tudja megakadályozni, hogy az IUU-hajók listáján szereplő hajók kikötői szolgáltatásokat vegyenek igénybe Panamában.

| (64) | A Bizottság azt is konstatálta, hogy a kijelölt kikötők közül csupán egyben (Vacamonte kikötőjében) vannak jelen ellenőrök, és az általuk végzett ellenőrzések sem megfelelőek. Egy olyan, külföldi lobogó alatt közlekedő hajón rendelkezésre álló információk vizsgálata alapján, amelyet már ellenőriztek és engedélyt kapott arra, hogy fogásait kirakodja, a Bizottság megállapította, hogy a hajó valójában jogosítvány nélkül folytatott halászati tevékenységet egy harmadik ország vizein, és az ezt alátámasztó bizonyíték elkerülte a panamai kirakodást engedélyező felügyelők figyelmét. A Bizottság arra is fényt derített, hogy olyan, külföldi lobogó alatt közlekedő halászhajók is kikötöttek panamai kikötőkben, amelyeket nem tüntettek fel a Panamában kikötő, külföldi lobogó alatt közlekedő halászhajók Panama által rendelkezésre bocsátott listáján. |
| --- | --- |

(64)

A Bizottság azt is konstatálta, hogy a kijelölt kikötők közül csupán egyben (Vacamonte kikötőjében) vannak jelen ellenőrök, és az általuk végzett ellenőrzések sem megfelelőek. Egy olyan, külföldi lobogó alatt közlekedő hajón rendelkezésre álló információk vizsgálata alapján, amelyet már ellenőriztek és engedélyt kapott arra, hogy fogásait kirakodja, a Bizottság megállapította, hogy a hajó valójában jogosítvány nélkül folytatott halászati tevékenységet egy harmadik ország vizein, és az ezt alátámasztó bizonyíték elkerülte a panamai kirakodást engedélyező felügyelők figyelmét. A Bizottság arra is fényt derített, hogy olyan, külföldi lobogó alatt közlekedő halászhajók is kikötöttek panamai kikötőkben, amelyeket nem tüntettek fel a Panamában kikötő, külföldi lobogó alatt közlekedő halászhajók Panama által rendelkezésre bocsátott listáján.

| (65) | Amint azt a (26) preambulumbekezdés ismerteti, Panama tagja az IATTC-nek, az ICCAT-nek és a CCAMLR-nek, valamint együttműködő nem szerződő fele a WCPFC-nek, az SPRFMO-nak és a NEAFC-nek. |
| --- | --- |

(65)

Amint azt a (26) preambulumbekezdés ismerteti, Panama tagja az IATTC-nek, az ICCAT-nek és a CCAMLR-nek, valamint együttműködő nem szerződő fele a WCPFC-nek, az SPRFMO-nak és a NEAFC-nek.

| (66) | A 31. cikk (6) bekezdése c) pontjának megfelelően a Bizottság elemezte Panama azon cselekményeit vagy mulasztásait, amelyek csökkenthették az alkalmazandó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések vagy a nemzetközi állománymegőrzési és -gazdálkodási intézkedések hatékonyságát. |
| --- | --- |

(66)

A 31. cikk (6) bekezdése c) pontjának megfelelően a Bizottság elemezte Panama azon cselekményeit vagy mulasztásait, amelyek csökkenthették az alkalmazandó törvényi, rendeleti és közigazgatási rendelkezések vagy a nemzetközi állománymegőrzési és -gazdálkodási intézkedések hatékonyságát.

| (67) | Azzal kapcsolatban, hogy Panama teljesíti-e a fentebb említett regionális halászati gazdálkodási szervezetek szerződő feleként vagy együttműködő nem szerződő feleként rá háruló kötelezettségeket, a Bizottság megállapította: Panama nem tudja biztosítani, hogy a hajói betartsák az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetek keretében megállapított szabályokat. Amint az a fenti (39) preambulumbekezdés kifejti, egy hajó olyan időszakban halászott az IATTC „El Corralito” néven ismert területén, amikor az le volt zárva a halászat elől. Ezzel megsértette az IATTC C-17-02. sz. határozatát. Továbbá, amint azt a fenti (32) preambulumbekezdés ismerteti, 2016-ban két panamai lobogó alatt közlekedő szállítóhajó átrakodási műveleteket hajtott végre az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen, noha nem szerepeltek az SPRFMO-egyezmény területén folytatott halászati tevékenységhez engedéllyel rendelkező hajóknak az SPRFMO által vezetett nyilvántartásában. Ezenkívül – amint azt a fenti (34) preambulumbekezdés említi – egy halászhajóról, amely 2018 júniusa óta szerepelt a panamai hajólajstromban általános teherszállító hajóként, kiderült, hogy 2019 első felében IUU-halászati tevékenységet folytatott a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen anélkül, hogy rendelkezett volna az ARAP által kiállított jogosítvánnyal. |
| --- | --- |

(67)

Azzal kapcsolatban, hogy Panama teljesíti-e a fentebb említett regionális halászati gazdálkodási szervezetek szerződő feleként vagy együttműködő nem szerződő feleként rá háruló kötelezettségeket, a Bizottság megállapította: Panama nem tudja biztosítani, hogy a hajói betartsák az említett regionális halászati gazdálkodási szervezetek keretében megállapított szabályokat. Amint az a fenti (39) preambulumbekezdés kifejti, egy hajó olyan időszakban halászott az IATTC „El Corralito” néven ismert területén, amikor az le volt zárva a halászat elől. Ezzel megsértette az IATTC C-17-02. sz. határozatát. Továbbá, amint azt a fenti (32) preambulumbekezdés ismerteti, 2016-ban két panamai lobogó alatt közlekedő szállítóhajó átrakodási műveleteket hajtott végre az SPRFMO-egyezmény hatálya alá tartozó területen, noha nem szerepeltek az SPRFMO-egyezmény területén folytatott halászati tevékenységhez engedéllyel rendelkező hajóknak az SPRFMO által vezetett nyilvántartásában. Ezenkívül – amint azt a fenti (34) preambulumbekezdés említi – egy halászhajóról, amely 2018 júniusa óta szerepelt a panamai hajólajstromban általános teherszállító hajóként, kiderült, hogy 2019 első felében IUU-halászati tevékenységet folytatott a CCAMLR-egyezmény hatálya alá tartozó területen anélkül, hogy rendelkezett volna az ARAP által kiállított jogosítvánnyal.

| (68) | Tekintettel az e szakaszban ismertetett megfontolásokra, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényszerű elemek és a panamai hatóságok által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Panama elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állománymegőrzési és -gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló, nemzetközi jog szerinti kötelezettségek teljesítését. |
| --- | --- |

(68)

Tekintettel az e szakaszban ismertetett megfontolásokra, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényszerű elemek és a panamai hatóságok által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (3) és (6) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Panama elmulasztotta a nemzetközi szabályok, előírások, valamint állománymegőrzési és -gazdálkodási intézkedések tekintetében rá háruló, nemzetközi jog szerinti kötelezettségek teljesítését.

3.4.   A fejlődő országok sajátos korlátai (az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése)

| (69) | Az ENSZ humán fejlettségi mutatója (UNHDI) (7) alapján Panama 2018-ban magas humán fejlettségű országnak minősült (189 ország közül a 66. volt). |
| --- | --- |

(69)

Az ENSZ humán fejlettségi mutatója (UNHDI) (7) alapján Panama 2018-ban magas humán fejlettségű országnak minősült (189 ország közül a 66. volt).

| (70) | Figyelembe véve az ENSZ humán fejlettségi mutatója szerinti fenti besorolást, valamint a 2019. évi látogatások során tett megfigyeléseket, nem található arra utaló bizonyíték, hogy Panama alacsony fejlettségi szintje miatt mulasztotta volna el a nemzetközi jog szerint rá háruló kötelezettségeinek teljesítését. Nincs olyan kézzelfogható bizonyíték, amely a halászati jogi keret, illetve a halászati tevékenységek megfigyelési, ellenőrzési, felügyeleti és nyomonkövetési rendszere terén feltárt hiányosságokat a nem megfelelő kapacitással vagy infrastruktúrával hozná összefüggésbe. A Bizottság pozitívan reagált Panama azon kérésére, hogy támogassa a halászati jogi keretének felülvizsgálatát. |
| --- | --- |

(70)

Figyelembe véve az ENSZ humán fejlettségi mutatója szerinti fenti besorolást, valamint a 2019. évi látogatások során tett megfigyeléseket, nem található arra utaló bizonyíték, hogy Panama alacsony fejlettségi szintje miatt mulasztotta volna el a nemzetközi jog szerint rá háruló kötelezettségeinek teljesítését. Nincs olyan kézzelfogható bizonyíték, amely a halászati jogi keret, illetve a halászati tevékenységek megfigyelési, ellenőrzési, felügyeleti és nyomonkövetési rendszere terén feltárt hiányosságokat a nem megfelelő kapacitással vagy infrastruktúrával hozná összefüggésbe. A Bizottság pozitívan reagált Panama azon kérésére, hogy támogassa a halászati jogi keretének felülvizsgálatát.

| (71) | Tekintettel az e szakaszban ismertetett megfontolásokra, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényszerű elemek és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Panama fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és halászati gazdálkodás területén felmutatott átfogó teljesítményét, |
| --- | --- |

(71)

Tekintettel az e szakaszban ismertetett megfontolásokra, valamint a Bizottság által összegyűjtött tényszerű elemek és az ország által tett nyilatkozatok alapján – az IUU-rendelet 31. cikkének (7) bekezdése értelmében – megállapítható, hogy Panama fejlettségi szintje nem érinti hátrányosan az ország halászattal kapcsolatos fejlettségi állapotát és halászati gazdálkodás területén felmutatott átfogó teljesítményét,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

Egyetlen cikk

A Bizottság értesíti a Panamai Köztársaságot arról az eshetőségről, hogy a jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat elleni küzdelem terén nem együttműködő harmadik országként azonosítja.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 12-én.

a Bizottság részéről

Virginijus SINKEVIČIUS

a Bizottság tagja

---

(1)  HL L 286., 2008.10.29., 1. o.

1

(2)  HL C 354., 2012.11.17., 1. o.

2

(3)  HL C 364., 2014.10.15., 2. o.

3

(4)  https://treaties.un.org/

4

(5)  A jogellenes, be nem jelentett és szabályozatlan halászat megelőzésére, megakadályozására és felszámolására irányuló nemzetközi cselekvési terv, az ENSZ Élelmezési és Mezőgazdasági Szervezete, 2001.

5

(6)  A WCPFC Technikai és Megfelelőségi Bizottsága (TCC) 2018 szeptemberében tartott 14. ülésszakán elfogadott jelentés és az SPRFMO Megfelelőségi és Technikai Bizottsága (CTC) 2018. januárjában tartott 5. ülésszakán elfogadott jelentés.

6

(7)  http://hdr.undp.org/en/2018-update/download

7

---

V Hirdetmények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Cedefop

| 15.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 13/16 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 13/16

---

NYÍLT PÁLYÁZATI FELHÍVÁS– GP/DSI/ReferNet_FPA/001/20

ReferNet – A szakképzés Cedefop által fenntartott európai szakértői hálózata

(2020/C 13/07)

1.   Célkitűzések és leírás

A szakképzés európai szakértői hálózatának – ReferNet – létrehozása céljából ezen felhívás keretében Belgiumból, Csehországból, Görögországból, Hollandiából és Írországból egy-egy olyan pályázót választanak, amellyel a Cedefop 46 hónapra (2020. március 13-tól 2023. december 31-ig tartó időszakra) szóló partnerségi keretmegállapodást köt, és minden egyes sikeres pályázóval egyedi támogatási megállapodást kötnek egy 2020-ban végrehajtandó munkatervre vonatkozóan.

Az 1975-ben alapított és 1995 óta görögországi székhelyű Európai Szakképzésfejlesztési Központ (Cedefop) az Európai Unió (EU) ügynöksége. Az ügynökség a szakképzés, valamint a készségek és kompetenciák területének hiteles és elismert információs és szakértői szolgálata, amelynek célja az európai szakképzési politika kidolgozásának és végrehajtásának támogatása.

A ReferNet a szakképzés Cedefop által fenntartott európai szakértői hálózata. A ReferNet feladata, hogy a nemzeti szakképzési rendszerekre és szakpolitikák kialakítására vonatkozó adatszolgáltatással, valamint a szakképzés, illetve a Cedefop termékek láthatóságának növelésével segítse a Cedefop munkáját. A ReferNet 30 – az EU tagállamait, valamint Izlandot és Norvégiát képviselő – taggal, vagy más néven nemzeti partnerrel rendelkezik. A ReferNet nemzeti partnerei az általuk képviselt országok szakképzési és munkaerőpiaci politikáiban kulcsfontosságú szerepet betöltő intézmények.

A partnerségi keretmegállapodások végrehajtása egyedi éves támogatási megállapodásokon keresztül történik. Ezért kérjük a pályázókat, hogy a 46 hónapig tartó keretpartnerségre vonatkozó pályázaton kívül (amelynek sikeressége esetén aláírhatják a 2020–2023 közötti időszakra szóló, 2020. március 13-án hatályba lépő partnerségi keretmegállapodást), nyújtsák be a 2020. évi intézkedésre vonatkozó támogatási kérelmet is (amely egy, 2020-ban 10 hónapra szóló egyedi támogatási megállapodás megkötését eredményezheti). A pályázónak bizonyítania kell, hogy a 46 hónapos időszakra tervezett összes tevékenységet végre tudja hajtani, és biztosítani tudja a szükséges feladatok elvégzésének megfelelő társfinanszírozását.

2.   A projekt költségvetése és időtartama

A partnerségi keretmegállapodás négyéves időtartamára rendelkezésre álló becsült költségvetési keret 4 000 000 EUR, a költségvetési hatóság éves határozatától függően.

A 2020. évi munkatervre rendelkezésre álló teljes költségvetés (a projekt időtartama: 12 hónap) 980 000 EUR lesz a ( 28 uniós tagállamból, Izlandból és Norvégiából származó) 30 partner számára.

A támogatás mértéke függ az ország lakosságának nagyságától, odaítélésének feltétele pedig az éves munkaterv végrehajtása. A 2020. évi munkaterv összköltségvetését az országok népessége alapján kialakított 3 országcsoport szerint osztják szét:

| — | 1. országcsoport: Ciprus, Észtország, Horvátország, Izland, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Málta és Szlovénia. A támogatás maximális összege: 23 615 EUR. |
| --- | --- |

—

1. országcsoport: Ciprus, Észtország, Horvátország, Izland, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Málta és Szlovénia. A támogatás maximális összege: 23 615 EUR.

| — | 2. országcsoport: Ausztria, Belgium, Bulgária, Cseh Köztársaság, Dánia, Finnország, Görögország, Hollandia, Írország, Magyarország, Norvégia, Portugália, Románia, Svédország és Szlovákia. A támogatás maximális összege: 33 625 EUR. |
| --- | --- |

—

2. országcsoport: Ausztria, Belgium, Bulgária, Cseh Köztársaság, Dánia, Finnország, Görögország, Hollandia, Írország, Magyarország, Norvégia, Portugália, Románia, Svédország és Szlovákia. A támogatás maximális összege: 33 625 EUR.

| — | 3. országcsoport: Egyesült Királyság, Franciaország, Lengyelország, Németország, Olaszország, Spanyolország (1). A támogatás maximális összege: 43 620 EUR. |
| --- | --- |

—

3. országcsoport: Egyesült Királyság, Franciaország, Lengyelország, Németország, Olaszország, Spanyolország (1). A támogatás maximális összege: 43 620 EUR.

Mivel a ReferNet belgiumi, csehországi, görögországi, hollandiai és írországi partnereinek éves intézkedése 2020-ban kevesebb mint 12 hónapig tart, az odaítélt támogatás az adott évben alacsonyabb lesz a fenti, országonkénti felső határnál, és 33 258 EUR-t fog kitenni.

Az uniós támogatás csak egy kiegészítő hozzájárulás a támogatott (és/vagy társtámogatott) költségeihez, amelyet annak saját és/vagy helyi, regionális, nemzeti és /vagy magánfinanszírozással kell kiegészítenie. A teljes uniós hozzájárulás nem lépheti túl az elszámolható költségek 70%-át.

A Cedefop fenntartja magának a jogot arra, hogy ne ítélje oda a teljes rendelkezésre álló költségvetési összeget.

3.   A támogathatóság feltételei

Támogatásra jogosult az a pályázó, amely megfelel az alábbi követelményeknek:

| (a) | jogállással és jogi személyiséggel rendelkező állami- vagy magánszervezet (természetes személyek, azaz magánszemélyek nem pályázhatnak); |
| --- | --- |

(a)

jogállással és jogi személyiséggel rendelkező állami- vagy magánszervezet (természetes személyek, azaz magánszemélyek nem pályázhatnak);

| (b) | bejegyzett székhellyel rendelkezik abban az országban, ahol a támogatásra pályázik, azaz a következő országok egyikében:






  — | EU-28 (Belgium, Csehország, Görögország, Hollandia, Írország). |
| --- | --- | --- |

(b)

bejegyzett székhellyel rendelkezik abban az országban, ahol a támogatásra pályázik, azaz a következő országok egyikében:

—

EU-28 (Belgium, Csehország, Görögország, Hollandia, Írország).

4.   Határidő

A partnerségi keretmegállapodásra irányuló pályázatokat legkésőbb 2020. február 14-ig kell beküldeni.

5.   További információ

A pályázati felhívás részletes feltételei, a pályázati űrlap és annak mellékletei 2020. január közepétől a Cedefop weboldalán, a következő címen lesznek elérhetők:

http://www.cedefop.europa.eu/about-cedefop/public-procurement

A pályázatoknak meg kell felelniük a felhívás teljes szövegében meghatározott feltételeknek, és azokat a rendelkezésre bocsátott hivatalos űrlapok felhasználásával kell benyújtani.

A pályázatok értékelése az átláthatóság és az egyenlő bánásmód elveinek betartása mellett történik.

A benyújtott pályázatokat a pályázati felhívás teljes szövegében meghatározott támogathatósági, kizárási, kiválasztási és odaítélési kritériumok alapján egy szakértői bizottság értékeli.

---

(1)  Ha az Egyesült Királyság a támogatási időszak alatt úgy lép ki az EU-ból, hogy nem köt olyan megállapodást az Európai Unióval, amely biztosítaná, hogy a brit pályázók továbbra is támogathatók maradjanak, azok a továbbiakban nem kapnak uniós forrásokat és kötelezve leszenek, hogy a partnerségi keretmegállapodás II.17.2.2 cikkének q) pontja értelmében kilépjenek a projektből, a keretmegállapodás pedig megszűnik.

---

Európai Bizottság

| 15.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 13/18 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 13/18

---

Az Európai Költségvetési Tanács tagjának kiválasztására irányuló pályázati felhívás

(2020/C 13/08)

1.   Háttér-információk

A Bizottság 2015. október 21-én úgy döntött, hogy létrehozza a független Európai Költségvetési Tanácsot (a továbbiakban: a Költségvetési Tanács) (1). A határozat az öt elnök „Az európai gazdasági és monetáris unió megvalósítása” című jelentésében megfogalmazott ajánlások nyomán született. A Költségvetési Tanács az elnökből és négy tagból áll. A Költségvetési Tanács tanácsadói minőségben hozzájárul az Európai Unió működéséről szóló szerződés (a továbbiakban: EUMSZ) 121., 126. és 136. cikkében meghatározott, az euróövezet többoldalú költségvetési felügyeletét biztosító funkció Bizottság általi ellátásához.

A Költségvetési Tanács egy pozíciója betöltetlen.

2.   A Költségvetési Tanács feladatai

A Költségvetési Tanács a következő feladatok ellátására kapott megbízást:

| a) | A Költségvetési Tanács értékelést nyújt be a Bizottságnak az uniós költségvetési keret végrehajtásáról, különös tekintettel a költségvetési felügyelet határozatainak és végrehajtásának horizontális összhangjára, a különösen súlyos szabálysértésekre és az aktuális euróövezeti és nemzeti szintű költségvetési irányvonal megfelelőségére. Ezen értékelés keretében a Költségvetési Tanács javaslatokat tesz az uniós költségvetési keret jövőbeli alakítására is. |
| --- | --- |

a)

A Költségvetési Tanács értékelést nyújt be a Bizottságnak az uniós költségvetési keret végrehajtásáról, különös tekintettel a költségvetési felügyelet határozatainak és végrehajtásának horizontális összhangjára, a különösen súlyos szabálysértésekre és az aktuális euróövezeti és nemzeti szintű költségvetési irányvonal megfelelőségére. Ezen értékelés keretében a Költségvetési Tanács javaslatokat tesz az uniós költségvetési keret jövőbeli alakítására is.

| b) | A Költségvetési Tanács gazdasági megfontolások alapján tanácsot ad a Bizottságnak az euróövezet egészére nézve megfelelő jövőbeli költségvetési irányvonalról. A Stabilitási és Növekedési Paktum szabályait tiszteletben tartva tanácsot ad a Bizottságnak a megfelelő nemzeti költségvetési irányvonalakról is, ennek azonban összhangban kell lennie az összesített euróövezeti költségvetési irányvonalra vonatkozó tanáccsal. Amennyiben a Költségvetési Tanács megállapítja, hogy a gazdasági és monetáris unió helyes működését kockázatok fenyegetik, úgy tanácsát kiegészíti a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében rendelkezésre álló szakpolitikai lehetőségek konkrét megfontolásával. |
| --- | --- |

b)

A Költségvetési Tanács gazdasági megfontolások alapján tanácsot ad a Bizottságnak az euróövezet egészére nézve megfelelő jövőbeli költségvetési irányvonalról. A Stabilitási és Növekedési Paktum szabályait tiszteletben tartva tanácsot ad a Bizottságnak a megfelelő nemzeti költségvetési irányvonalakról is, ennek azonban összhangban kell lennie az összesített euróövezeti költségvetési irányvonalra vonatkozó tanáccsal. Amennyiben a Költségvetési Tanács megállapítja, hogy a gazdasági és monetáris unió helyes működését kockázatok fenyegetik, úgy tanácsát kiegészíti a Stabilitási és Növekedési Paktum keretében rendelkezésre álló szakpolitikai lehetőségek konkrét megfontolásával.

| c) | A Költségvetési Tanács együttműködik a 2011/85/EU tanácsi irányelv (2) 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő nemzeti költségvetési tanácsokkal. A Költségvetési Tanács és a nemzeti költségvetési tanácsok közötti együttműködés különösen a bevált módszerek cseréjére és az uniós költségvetési kerettel kapcsolatos ügyek közös értelmezésének előmozdítására irányul. |
| --- | --- |

c)

A Költségvetési Tanács együttműködik a 2011/85/EU tanácsi irányelv (2) 6. cikke (1) bekezdése b) pontjának megfelelő nemzeti költségvetési tanácsokkal. A Költségvetési Tanács és a nemzeti költségvetési tanácsok közötti együttműködés különösen a bevált módszerek cseréjére és az uniós költségvetési kerettel kapcsolatos ügyek közös értelmezésének előmozdítására irányul.

| d) | A Bizottság elnökének kérésére a Költségvetési Tanács eseti tanácsot ad. |
| --- | --- |

d)

A Bizottság elnökének kérésére a Költségvetési Tanács eseti tanácsot ad.

3.   Függetlenség

A Költségvetési Tanács tagjai függetlenül járnak el, és nem kérhetnek vagy fogadhatnak el utasítást sem uniós intézményektől és szervektől, sem tagállami kormánytól, sem egyéb közjogi vagy magánjogi szervtől.

A Költségvetési Tanács saját titkársággal rendelkezik, amely elemző, statisztikai, igazgatási és logisztikai támogatást nyújt. A titkárság a titkárságvezetőből és további tagokból áll és igazgatásilag a Bizottság Főtitkárságához tartozik. A titkárság tagjai csak a Költségvetési Tanácstól fogadhatnak el utasítást.

A Költségvetési Tanács tagjai az elnök felé jelzik, ha bármely konkrét értékelés vagy vélemény tekintetében felmerülhet összeférhetetlenségük; az elnök meghozza a megfelelő intézkedéseket, és úgy is határozhat, hogy az érintett tag nem vehet részt az adott értékelés vagy vélemény elkészítésében és elfogadásában.

4.   Munkaköri leírás

A Költségvetési Tanács tagjai aktívan közreműködnek a Költségvetési Tanács munkájában és részt vesznek annak vezetői ülésein. Az egyes tagok beszámolnak az elnöknek az általuk végzett munkáról. A Költségvetési Tanács tagjának feladatai közé különösen a következők tartoznak:

| — | biztosítja a Költségvetési Tanács megbízatásának sikeres ellátásához szükséges célkitűzések és feladatok teljesítését, és ennek során a legmagasabb szintű minőségi és etikai normákat betartva jár el; |
| --- | --- |

—

biztosítja a Költségvetési Tanács megbízatásának sikeres ellátásához szükséges célkitűzések és feladatok teljesítését, és ennek során a legmagasabb szintű minőségi és etikai normákat betartva jár el;

| — | hozzájárul a Költségvetési Tanács stratégiai tervezéséhez szükséges prioritások meghatározásához; |
| --- | --- |

—

hozzájárul a Költségvetési Tanács stratégiai tervezéséhez szükséges prioritások meghatározásához;

| — | hozzájárul a Költségvetési Tanács megbízatásának teljesítéséhez szükséges elemzési eszközök kidolgozásához és továbbfejlesztéséhez. |
| --- | --- |

—

hozzájárul a Költségvetési Tanács megbízatásának teljesítéséhez szükséges elemzési eszközök kidolgozásához és továbbfejlesztéséhez.

A Költségvetési Tanács tagjainak kinevezése három évre szól, egyszer megújítható. A sikeres pályázó különleges tanácsadóként (3) kerül kinevezésre, és napi alapon, a tagok esetében az AD14-es besorolási fokozat alapilletménye alapján részesül díjazásban. A tag várhatóan évente körülbelül 40 teljes napot szentel feladatainak.

A tag utazási és szállásköltségét a Bizottság az igazoló dokumentumokkal együtt benyújtott kérelemre, a hatályos bizottsági rendelkezéseknek megfelelően megtéríti. A Bizottság ezenfelül napidíjat biztosít az egyéb költségek (pl. étkezések) fedezésére.

A költségek az éves forrásfelosztási eljárás keretében megállapított rendelkezésre álló előirányzatok erejéig téríthetők meg.

5.   Pályázati feltételek

A kiválasztási szakaszban az a pályázó vehet részt, aki a jelentkezési határidőig megfelel a következő alaki feltételeknek:

| — | Szakmai tapasztalat (4): legalább 15 éves, a lenti végzettség megszerzését követő szakmai tapasztalattal rendelkezik; |
| --- | --- |

—

Szakmai tapasztalat (4): legalább 15 éves, a lenti végzettség megszerzését követő szakmai tapasztalattal rendelkezik;

| — | Szakirányú szakmai tapasztalat: a 15 éves szakmai tapasztalatból legalább 10 évet a makrogazdasági politikák, és különösen a fiskális politika és a költségvetési gazdálkodás szempontjából releváns területen szerzett meg. |
| --- | --- |

—

Szakirányú szakmai tapasztalat: a 15 éves szakmai tapasztalatból legalább 10 évet a makrogazdasági politikák, és különösen a fiskális politika és a költségvetési gazdálkodás szempontjából releváns területen szerzett meg.

| — | Felsőoktatásban szerzett oklevél vagy diploma:






  — | oklevéllel igazolt, legalább négyéves befejezett felsőoktatási tanulmányoknak megfelelő végzettséggel rendelkezik; vagy |
| --- | --- | --- |

—

Felsőoktatásban szerzett oklevél vagy diploma:

—

oklevéllel igazolt, legalább négyéves befejezett felsőoktatási tanulmányoknak megfelelő végzettséggel rendelkezik; vagy

| — | oklevéllel igazolt, legalább hároméves befejezett felsőoktatási tanulmányoknak megfelelő végzettséggel és legalább egyéves megfelelő szakmai tapasztalattal rendelkezik (ez az egyéves szakmai tapasztalat a fentebb megkövetelt szakmai tapasztalat éveinek számába nem számítható bele). |
| --- | --- |

—

oklevéllel igazolt, legalább hároméves befejezett felsőoktatási tanulmányoknak megfelelő végzettséggel és legalább egyéves megfelelő szakmai tapasztalattal rendelkezik (ez az egyéves szakmai tapasztalat a fentebb megkövetelt szakmai tapasztalat éveinek számába nem számítható bele).

| — | Nyelvek: Az Európai Unió egyik hivatalos nyelvének alapos, legalább egy további hivatalos nyelvének pedig kielégítő szintű ismerete (5). |
| --- | --- |

—

Nyelvek: Az Európai Unió egyik hivatalos nyelvének alapos, legalább egy további hivatalos nyelvének pedig kielégítő szintű ismerete (5).

| — | Állampolgárság: Az Európai Unió valamely tagállamának állampolgára. |
| --- | --- |

—

Állampolgárság: Az Európai Unió valamely tagállamának állampolgára.

6.   Kiválasztási kritériumok

A pályázatok elbírálásakor a következő szempontokat kell figyelembe venni:

| — | igazolt és releváns szaktudás, valamint szakmai tapasztalat, amely bizonyítja, hogy a pályázó a makrogazdaság, az államháztartás, a fiskális politika és a költségvetési gazdálkodás nemzetközileg elismert szakértője; |
| --- | --- |

—

igazolt és releváns szaktudás, valamint szakmai tapasztalat, amely bizonyítja, hogy a pályázó a makrogazdaság, az államháztartás, a fiskális politika és a költségvetési gazdálkodás nemzetközileg elismert szakértője;

| — | az uniós költségvetési keret, valamint az Unió és a GMU működésében betöltött szerepének alapos ismerete; |
| --- | --- |

—

az uniós költségvetési keret, valamint az Unió és a GMU működésében betöltött szerepének alapos ismerete;

| — | igazolt és releváns szaktudás, valamint szakmai tapasztalat a gazdaságpolitikai döntéshozatal terén, amelyet a pályázó lehetőség szerint szakpolitikai döntéshozatali vagy szakpolitikai tanácsadó intézményekben, illetve felsőoktatási intézményekben szerzett; |
| --- | --- |

—

igazolt és releváns szaktudás, valamint szakmai tapasztalat a gazdaságpolitikai döntéshozatal terén, amelyet a pályázó lehetőség szerint szakpolitikai döntéshozatali vagy szakpolitikai tanácsadó intézményekben, illetve felsőoktatási intézményekben szerzett;

| — | az uniós intézmények és az uniós döntéshozatali folyamatok, valamint az Európai Bizottság szerepének alapos ismerete; |
| --- | --- |

—

az uniós intézmények és az uniós döntéshozatali folyamatok, valamint az Európai Bizottság szerepének alapos ismerete;

| — | a horizontális, több országot érintő szinten végzett gazdasági elemzésekben szerzett gyakorlat előnyt jelent; |
| --- | --- |

—

a horizontális, több országot érintő szinten végzett gazdasági elemzésekben szerzett gyakorlat előnyt jelent;

| — | stratégiai jövőkép kidolgozására és megvalósítására irányuló képesség; |
| --- | --- |

—

stratégiai jövőkép kidolgozására és megvalósítására irányuló képesség;

| — | kiemelkedő felelősségtudat, problémamegoldó képesség és kezdeményezőkészség, feddhetetlenség; valamint |
| --- | --- |

—

kiemelkedő felelősségtudat, problémamegoldó képesség és kezdeményezőkészség, feddhetetlenség; valamint

| — | kiváló szóbeli és írásbeli kommunikációs készség a szervezeten belüli és kívüli érdekeltekkel folytatandó hatékony kapcsolatfelvétel, kommunikáció és együttműködés érdekében. A jó angol nyelvismeret elengedhetetlen. |
| --- | --- |

—

kiváló szóbeli és írásbeli kommunikációs készség a szervezeten belüli és kívüli érdekeltekkel folytatandó hatékony kapcsolatfelvétel, kommunikáció és együttműködés érdekében. A jó angol nyelvismeret elengedhetetlen.

A kiválasztási eljárás keretében a Bizottság törekedni fog arra is, hogy a pályázók körében kiegyensúlyozott legyen a nemek és a földrajzi származás szerinti reprezentativitás, figyelembe véve az Európai Költségvetési Tanács által ellátandó speciális feladatokat és a szükséges tapasztalat jellegét.

7.   Jelentkezési eljárás

A pályázatokat az Európai Unió hivatalos nyelveinek egyikén kell benyújtani, egyértelműen feltüntetve a pályázó állampolgárságát és csatolva a szükséges dokumentumokat.

Az érdeklődőknek pályázataikat elektronikus formátumban kell benyújtaniuk a Bizottsághoz, a következő e-mail címre: EFB-Secretariat@ec.europa.eu

Csak a lent említett dokumentumokat tartalmazó, határidőre beérkezett pályázat minősül elfogadhatónak. A pályázókat az eljárás későbbi szakaszában felkérhetik arra, hogy szolgáltassanak igazoló dokumentumokat.

Jelentkezési határidő

Jelentkezési határidő: 2020. február 14., éjfél.

A Bizottság fenntartja a jogot arra, hogy a pályázati felhívás határidejét – kizárólag az Európai Unió Hivatalos Lapjában történő közzététel útján – meghosszabbítsa.

Igazoló dokumentumok

A pályázatoknak tartalmazniuk kell a következő igazoló dokumentumokat:

| — | kísérőlevél, amely megindokolja a felhívásra való jelentkezést; |
| --- | --- |

—

kísérőlevél, amely megindokolja a felhívásra való jelentkezést;

| — | önéletrajz; |
| --- | --- |

—

önéletrajz;

| — | nyilatkozat a pályázó Európai Költségvetési Tanácsban fennálló tagságából eredő, általa betöltött más pozíciókra tekintettel esetlegesen fennálló összeférhetetlenségekről. |
| --- | --- |

—

nyilatkozat a pályázó Európai Költségvetési Tanácsban fennálló tagságából eredő, általa betöltött más pozíciókra tekintettel esetlegesen fennálló összeférhetetlenségekről.

8.   Kiválasztási eljárás

A kiválasztási eljárás során értékelik a pályázatokat a fent meghatározott kritériumok alapján, majd összeállítják a legalkalmasabb pályázók listáját. A legmegfelelőbbnek tartott pályázókat a kinevezést megelőzően személyes interjúra hívhatják be.

9.   Esélyegyenlőség

Az Európai Költségvetési Tanács az esélyegyenlőségi politikát fogja alkalmazni, és ügyelni fog arra, hogy felvételi eljárásai során elkerülje a megkülönböztetés minden formáját.

10.   Előzetes menetrend

A kiválasztási interjúk tervezett időpontja 2020 februárja, a munkába állás várható időpontja pedig 2020 májusa.

További tájékoztatást az EFB-Secretariat@ec.europa.eu e-mail címen kaphat, vagy hívja a titkárságot a következő telefonszámon: +32 22962851.

---

(1)  HL L 282., 2015.10.28., 37. o. és HL L 40., 2016.2.17., 15. o.

(2)  A Tanács 2011/85/EU irányelve (2011. november 8.) a tagállamok költségvetési keretrendszerére vonatkozó követelményekről (HL L 306., 2011.11.23., 41. o.).

(3)  A C(2015)8000 bizottsági határozat 3. cikkének (5) bekezdése meghatározza, hogy „a Költségvetési Tanács elnökét és tagjait különleges tanácsadóként nevezik ki, akiknek jogállását és javadalmazását az Európai Unió egyéb alkalmazottaira vonatkozó alkalmazási feltételek 5., 123. és 124. cikkének megfelelően határozzák meg”.

(4)  Csak az a szakmai tapasztalat vehető számításba, amelyet a pályázó a szóban forgó munkakör betöltéséhez szükséges végzettség megszerzése után szerzett.

(5)  https://eur-lex.europa.eu/legal-content/HU/TXT/PDF/?uri=CELEX:01958R0001-20130701&qid=1408533709461&from=HU

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 15.1.2020 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 13/21 |
| --- | --- | --- | --- |

15.1.2020

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 13/21

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám: M.9594 – CMA CGM/CIMC Neocontainer/JV)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2020/C 13/09)

1.

2020. január 7-én a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | CMA CGM S.A. (a továbbiakban: CMA CGM, Franciaország), |
| --- | --- |

—

CMA CGM S.A. (a továbbiakban: CMA CGM, Franciaország),

| — | China International Marine Containers Neocontainer Logistics |
| --- | --- |

—

China International Marine Containers Neocontainer Logistics

Limited (a továbbiakban: CIMC Neocontainer, Kína).

A CMA CGM és a CIMC Neocontainer az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek egy újonnan alapított közös vállalkozás (a továbbiakban: JV) felett.

Az összefonódásra újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

2.

| — | a CMA CGM esetében: konténerszállító vonalhajózási tevékenységet folytató és kikötői terminál szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás; a CMA CGM a 100 %-ban tulajdonolt, CEVA Logistics nevű leányvállalatán keresztül a szállítmányozási és szerződéses logisztikai szolgáltatások piacán is tevékeny, és a 100 %-ban tulajdonolt, CMA CGM Inland Services nevű leányvállalatán keresztül korlátozott számú, kiegészítő ellátásilánc-irányítási szolgáltatást nyújt, |
| --- | --- |

—

a CMA CGM esetében: konténerszállító vonalhajózási tevékenységet folytató és kikötői terminál szolgáltatásokat nyújtó vállalkozás; a CMA CGM a 100 %-ban tulajdonolt, CEVA Logistics nevű leányvállalatán keresztül a szállítmányozási és szerződéses logisztikai szolgáltatások piacán is tevékeny, és a 100 %-ban tulajdonolt, CMA CGM Inland Services nevű leányvállalatán keresztül korlátozott számú, kiegészítő ellátásilánc-irányítási szolgáltatást nyújt,

| — | a CIMC Neocontainer esetében: a CIMC csoport – mely egy logisztikai szolgáltatásokat és berendezések működtetésével kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó, átfogó logisztikai szolgáltató – tulajdonában lévő logisztikai vállalat, |
| --- | --- |

—

a CIMC Neocontainer esetében: a CIMC csoport – mely egy logisztikai szolgáltatásokat és berendezések működtetésével kapcsolatos szolgáltatásokat nyújtó, átfogó logisztikai szolgáltató – tulajdonában lévő logisztikai vállalat,

| — | a JV esetében: konténertárolási szolgáltatások nyújtása, konténerkezelés és konténerjavítás, kizárólag a kínai Tiencsin kikötőjében. |
| --- | --- |

—

a JV esetében: konténertárolási szolgáltatások nyújtása, konténerkezelés és konténerjavítás, kizárólag a kínai Tiencsin kikötőjében.

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

2

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9594 – CMA CGM/CIMC Neocontainer/JV

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail-cím: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet)

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---