# Az Európai Unió C 253/2008

| | ISSN 1725-518X |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 253 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 51. évfolyam2008. október 4. |

ISSN 1725-518X

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 253

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

51. évfolyam2008. október 4.

---

| Közleményszám | Tartalom | Oldal |
| --- | --- | --- |
| | I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények |
| | ÁLLÁSFOGLALÁSOK |
| | Tanács |
| 2008/C 253/01 | A Tanács állásfoglalása (2008. szeptember 25.) a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervről | 1 |

Közleményszám

Tartalom

Oldal

I   Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

2008/C 253/01

A Tanács állásfoglalása (2008. szeptember 25.) a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervről

1

| | II   Közlemények |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Bizottság |
| 2008/C 253/02 | Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  ) | 3 |

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

2008/C 253/02

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése – Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást (
  1
  )

1

3

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2008/C 253/03 | A Tanács határozata (2008. szeptember 25.) a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak kinevezéséről | 7 |
| | Bizottság |
| 2008/C 253/04 | Euro-átváltási árfolyamok | 12 |
| | TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| 2008/C 253/05 | A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  ) | 13 |
| 2008/C 253/06 | Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról (
  1
  ) | 17 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2008/C 253/03

A Tanács határozata (2008. szeptember 25.) a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

7

Bizottság

2008/C 253/04

Euro-átváltási árfolyamok

12

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

2008/C 253/05

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról (
  1
  )

1

13

2008/C 253/06

Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról (
  1
  )

1

17

| | V   Vélemények |
| --- | --- |
| | KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 253/07 | Pályázati felhívás – EACEA/30/08 – 4.6-os alprogram – Partnerségek – Cselekvő ifjúság program | 19 |
| | A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 253/08 | Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról | 22 |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Bizottság |
| 2008/C 253/09 | Állami támogatás – Németország – Állami támogatás C 27/08 (ex N 426/05) – Németország – EverQ (SME bonus) intézkedés tárgyában – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  ) | 23 |
| 2008/C 253/10 | Állami támogatás – Svédország – Állami támogatás C 33/08 (ex N 732/07) – A Volvo Aero – GEnx számára nyújtott nagymértékű K+F támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  ) | 31 |

V   Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 253/07

Pályázati felhívás – EACEA/30/08 – 4.6-os alprogram – Partnerségek – Cselekvő ifjúság program

19

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 253/08

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról

22

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

2008/C 253/09

Állami támogatás – Németország – Állami támogatás C 27/08 (ex N 426/05) – Németország – EverQ (SME bonus) intézkedés tárgyában – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően (
  1
  )

1

23

2008/C 253/10

Állami támogatás – Svédország – Állami támogatás C 33/08 (ex N 732/07) – A Volvo Aero – GEnx számára nyújtott nagymértékű K+F támogatás – Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 253/11 | Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán) | s3 |

2008/C 253/11

Megjegyzés az olvasóhoz(lásd a hátsó borító belső oldalán)

Megjegyzés az olvasóhoz

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

I Állásfoglalások, ajánlások és vélemények

ÁLLÁSFOGLALÁSOK

Tanács

| 4.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 253/1

---

A TANÁCS ÁLLÁSFOGLALÁSA

(2008. szeptember 25.)

a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemre irányuló átfogó európai tervről

(2008/C 253/01)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

| 1. | FIGYELEMBE VÉVE a Bizottság stratégiai jelentését (1) és az Európai Tanács által 2008. március 14-én kezdeményezett, a növekedést és foglalkoztatást célzó megújult lisszaboni stratégia új ciklusát (2008–2010). |
| --- | --- |

1.

FIGYELEMBE VÉVE a Bizottság stratégiai jelentését (1) és az Európai Tanács által 2008. március 14-én kezdeményezett, a növekedést és foglalkoztatást célzó megújult lisszaboni stratégia új ciklusát (2008–2010).

| 2. | KIEMELVE, hogy az Európai Unió ezzel összefüggésben felszólítást kapott arra, hogy a hamisítás elleni hatékonyabb küzdelem érdekében tegyen további erőfeszítéseket a szellemi tulajdonjogok védelmét szolgáló rendszer megerősítésére. |
| --- | --- |

2.

KIEMELVE, hogy az Európai Unió ezzel összefüggésben felszólítást kapott arra, hogy a hamisítás elleni hatékonyabb küzdelem érdekében tegyen további erőfeszítéseket a szellemi tulajdonjogok védelmét szolgáló rendszer megerősítésére.

| 3. | HANGSÚLYOZVA, hogy tiszteletben kell tartani a belső piac alapvető szabadságait és javítani kell működését. |
| --- | --- |

3.

HANGSÚLYOZVA, hogy tiszteletben kell tartani a belső piac alapvető szabadságait és javítani kell működését.

| 4. | EMLÉKEZTETVE arra, hogy a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás ellen folytatott küzdelemben – különösen az Európai Unió határain – fontos adott esetben a szerzői tulajdonjogok, valamint a nemzeti és közösségi ipari tulajdonjogok összehangolása. |
| --- | --- |

4.

EMLÉKEZTETVE arra, hogy a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás ellen folytatott küzdelemben – különösen az Európai Unió határain – fontos adott esetben a szerzői tulajdonjogok, valamint a nemzeti és közösségi ipari tulajdonjogok összehangolása.

| 5. | TEKINTETTEL a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelem céljából elfogadott közösségi eszközökre, nevezetesen a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló 2004/48/EK irányelvre, és az egyes szellemi tulajdonjogokat feltehetően sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről szóló 1383/2003/EK rendeletre. |
| --- | --- |

5.

TEKINTETTEL a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelem céljából elfogadott közösségi eszközökre, nevezetesen a szellemi tulajdonjogok érvényesítéséről szóló 2004/48/EK irányelvre, és az egyes szellemi tulajdonjogokat feltehetően sértő áruk elleni vámhatósági intézkedésekről szóló 1383/2003/EK rendeletre.

| 6. | ELISMERVE továbbá a szellemi tulajdonjogok érvényesítését célzó büntetőjogi intézkedésekre vonatkozó módosított irányelvjavaslatot. |
| --- | --- |

6.

ELISMERVE továbbá a szellemi tulajdonjogok érvényesítését célzó büntetőjogi intézkedésekre vonatkozó módosított irányelvjavaslatot.

| 7. | SZEM ELŐTT TARTVA a hamisítás és a kalózkodás elleni küzdelemre irányuló, többoldalú keretek között, főként a Világkereskedelmi Szervezeten (WTO), a Vámigazgatások Világszervezetén (WCO), a Szellemi Tulajdon Világszervezetén (WIPO), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezeten (OECD), az Egészségügyi Világszervezeten (WHO) és a G8-akon (heiligendammi folyamat) belül tett kezdeményezéseket. |
| --- | --- |

7.

SZEM ELŐTT TARTVA a hamisítás és a kalózkodás elleni küzdelemre irányuló, többoldalú keretek között, főként a Világkereskedelmi Szervezeten (WTO), a Vámigazgatások Világszervezetén (WCO), a Szellemi Tulajdon Világszervezetén (WIPO), a Gazdasági Együttműködési és Fejlesztési Szervezeten (OECD), az Egészségügyi Világszervezeten (WHO) és a G8-akon (heiligendammi folyamat) belül tett kezdeményezéseket.

| 8. | FIGYELEMBE VÉVE a szellemi tulajdonjogok harmadik országokban történő érvényesítésének stratégiáját (2). |
| --- | --- |

8.

FIGYELEMBE VÉVE a szellemi tulajdonjogok harmadik országokban történő érvényesítésének stratégiáját (2).

| 9. | FIGYELEMBE VÉVE az OECD által készített, a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás gazdasági hatásairól szóló jelentést, főként az abban szereplő becslést, miszerint a hamisított és kalóztermékek nemzetközi kereskedelme 2005-ben mintegy 200 milliárd USD rúgott; mivel a becslés alapjául az OECD-országokban a vámhatóságok által lefoglalt áruk szolgáltak, feltételezhető, hogy a hamisított és kalóztermékek kereskedelméből származó teljes összeg ezt több száz milliárd dollárral is meghaladja; figyelembe véve továbbá a hatóságok és az ipar közötti együttműködés megerősítésére vonatkozó tanácsi ajánlásokat. |
| --- | --- |

9.

FIGYELEMBE VÉVE az OECD által készített, a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás gazdasági hatásairól szóló jelentést, főként az abban szereplő becslést, miszerint a hamisított és kalóztermékek nemzetközi kereskedelme 2005-ben mintegy 200 milliárd USD rúgott; mivel a becslés alapjául az OECD-országokban a vámhatóságok által lefoglalt áruk szolgáltak, feltételezhető, hogy a hamisított és kalóztermékek kereskedelméből származó teljes összeg ezt több száz milliárd dollárral is meghaladja; figyelembe véve továbbá a hatóságok és az ipar közötti együttműködés megerősítésére vonatkozó tanácsi ajánlásokat.

| 10. | ANNAK TUDATÁBAN, hogy – főként a globalizálódó gazdaságban – a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás olyan súlyos jelenség, amelynek térhódítása aggodalomra ad okot az Európai Unió versenyképességét, vállalatait, alkotóit, fogyasztóit illetően; annak tudatában, hogy a jelenség nagy mértékben befolyásolja az Internetet is, valamint hogy a termékek hamisítása olyan kockázatokkal jár, amelyek veszélyeztetik a polgárok egészségét és biztonságát. |
| --- | --- |

10.

ANNAK TUDATÁBAN, hogy – főként a globalizálódó gazdaságban – a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás olyan súlyos jelenség, amelynek térhódítása aggodalomra ad okot az Európai Unió versenyképességét, vállalatait, alkotóit, fogyasztóit illetően; annak tudatában, hogy a jelenség nagy mértékben befolyásolja az Internetet is, valamint hogy a termékek hamisítása olyan kockázatokkal jár, amelyek veszélyeztetik a polgárok egészségét és biztonságát.

| 11. | HANGSÚLYOZZA, hogy a szellemi tulajdonjogok védelme elengedhetetlen a kultúra és a kulturális sokféleség előmozdításához, valamint ahhoz, hogy teljes mértékben kiaknázzuk a kutatásból, az innovációból, és az európai vállalatok, különösképpen a KKV-k kreatív tevékenységéből eredő előnyöket, és hogy ily módon támogassuk a növekedést és a foglalkoztatást, továbbá hogy Európát még versenyképesebbé tegyük a világban. |
| --- | --- |

11.

HANGSÚLYOZZA, hogy a szellemi tulajdonjogok védelme elengedhetetlen a kultúra és a kulturális sokféleség előmozdításához, valamint ahhoz, hogy teljes mértékben kiaknázzuk a kutatásból, az innovációból, és az európai vállalatok, különösképpen a KKV-k kreatív tevékenységéből eredő előnyöket, és hogy ily módon támogassuk a növekedést és a foglalkoztatást, továbbá hogy Európát még versenyképesebbé tegyük a világban.

| 12. | A fentiek alapján ANNAK TUDATÁBAN, hogy olyan eszközöket kell az innovatív vállalatok rendelkezésére bocsátani, amelyekkel a legmegfelelőbb módon védhetik meg találmányaikat, és eredményesebben profitálhatnak azokból; emlékeztet arra, hogy egy közösségi szabadalom és egy szabadalmi bírósági rendszer révén a felhasználók olyan eszközökkel rendelkeznének, amelyek révén az Unió egész területén érvényesíthetik szellemi tulajdonjogaikat. |
| --- | --- |

12.

A fentiek alapján ANNAK TUDATÁBAN, hogy olyan eszközöket kell az innovatív vállalatok rendelkezésére bocsátani, amelyekkel a legmegfelelőbb módon védhetik meg találmányaikat, és eredményesebben profitálhatnak azokból; emlékeztet arra, hogy egy közösségi szabadalom és egy szabadalmi bírósági rendszer révén a felhasználók olyan eszközökkel rendelkeznének, amelyek révén az Unió egész területén érvényesíthetik szellemi tulajdonjogaikat.

| 13. | HANGSÚLYOZZA, hogy valamennyi érintett szereplőt mozgósítani kell annak érdekében, hogy a belső piacon és nemzetközi szinten megerősítsük a szellemi tulajdonjog védelmét szolgáló eszközök, valamint a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelem hatékonyságát; emlékeztetve arra, hogy ezek a fellépések összhangban állnak az olyan alapvető jogoknak és a közösségi jog olyan általános elveinek tiszteletben tartásával, mint például a személyes adatok védelme és a tulajdonjog védelme. |
| --- | --- |

13.

HANGSÚLYOZZA, hogy valamennyi érintett szereplőt mozgósítani kell annak érdekében, hogy a belső piacon és nemzetközi szinten megerősítsük a szellemi tulajdonjog védelmét szolgáló eszközök, valamint a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelem hatékonyságát; emlékeztetve arra, hogy ezek a fellépések összhangban állnak az olyan alapvető jogoknak és a közösségi jog olyan általános elveinek tiszteletben tartásával, mint például a személyes adatok védelme és a tulajdonjog védelme.

| 14. | ÜDVÖZLI a Bizottság 2008. július 16-i közleményét, amelynek célja, hogy az ipari tulajdonjogra vonatkozó európai stratégiát valósítson meg, különös tekintettel az ipari tulajdonjog, valamint a szerzői és szomszédos jogok tiszteletben tartásával foglalkozó alábbi kérdésekre:






  — | a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás ellen az Európai Unió határain és azon kívül folytatott küzdelemre irányuló vámhatósági kezdeményezések, |
| --- | --- | --- |

14.

ÜDVÖZLI a Bizottság 2008. július 16-i közleményét, amelynek célja, hogy az ipari tulajdonjogra vonatkozó európai stratégiát valósítson meg, különös tekintettel az ipari tulajdonjog, valamint a szerzői és szomszédos jogok tiszteletben tartásával foglalkozó alábbi kérdésekre:

—

a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás ellen az Európai Unió határain és azon kívül folytatott küzdelemre irányuló vámhatósági kezdeményezések,

| — | a jogszabályokat kiegészítő intézkedések, amelyek célja, hogy ösztönözzék a nyilvánosság szemléletváltását a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás jelenségével kapcsolatban, előmozdítsák az azzal kapcsolatos pontos ismeretek elmélyülését, javítsák az érintett felek tagállamokon belüli együttműködését, megteremtsék a tagállamok közötti igazgatási együttműködés hatékony hálózatát, amely lehetővé tenné az európai dimenziójú fellépéseket, támogassák a köz- és a magánszféra közötti partnerségi megállapodásokat és az európai szintű szakmai megállapodások megkötését, és ily módon gátat vessenek a szerzői jogi kalózkodásnak és a hamisított termékek interneten való értékesítésének, |
| --- | --- |

—

a jogszabályokat kiegészítő intézkedések, amelyek célja, hogy ösztönözzék a nyilvánosság szemléletváltását a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás jelenségével kapcsolatban, előmozdítsák az azzal kapcsolatos pontos ismeretek elmélyülését, javítsák az érintett felek tagállamokon belüli együttműködését, megteremtsék a tagállamok közötti igazgatási együttműködés hatékony hálózatát, amely lehetővé tenné az európai dimenziójú fellépéseket, támogassák a köz- és a magánszféra közötti partnerségi megállapodásokat és az európai szintű szakmai megállapodások megkötését, és ily módon gátat vessenek a szerzői jogi kalózkodásnak és a hamisított termékek interneten való értékesítésének,

| — | annak vizsgálata, miként lehetne javítani az ítéletek határokon átnyúló végrehajtását, |
| --- | --- |

—

annak vizsgálata, miként lehetne javítani az ítéletek határokon átnyúló végrehajtását,

| — | a szellemi tulajdonjogok harmadik országokban való érvényesítésére irányuló intézkedések: rendszeres ellenőrzések, a jogok hatékony védelmének előmozdítása a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban, az együttműködésnek a harmadik államokkal folytatott rendszeres párbeszéd révén való megerősítése, főként azon országok vonatkozásában, amelyekben nagyfokú hamisítás és szerzői jogi kalózkodás zajlik, |
| --- | --- |

—

a szellemi tulajdonjogok harmadik országokban való érvényesítésére irányuló intézkedések: rendszeres ellenőrzések, a jogok hatékony védelmének előmozdítása a kétoldalú kereskedelmi megállapodásokban, az együttműködésnek a harmadik államokkal folytatott rendszeres párbeszéd révén való megerősítése, főként azon országok vonatkozásában, amelyekben nagyfokú hamisítás és szerzői jogi kalózkodás zajlik,

| — | a hamisítás elleni küzdelmet szolgáló többoldalú kereskedelmi megállapodással kapcsolatos munkálatok. |
| --- | --- |

—

a hamisítás elleni küzdelmet szolgáló többoldalú kereskedelmi megállapodással kapcsolatos munkálatok.

| 15. | FELKÉRI a Bizottságot, hogy az alábbiak révén szerezzen érvényt ezeknek az iránymutatásoknak:






  — | hozzon létre egy, a hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó európai megfigyelőközpontot, határozza meg annak működését és a létrehozásához szükséges feltételeket, beleértve a pénzügyi feltételeket is; a Bizottság már létező struktúráira támaszkodó megfigyelőközpontnak – a köz- és a magánszféra által önkéntesen szolgáltatott adatok alapján – lehetővé kell tennie a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás mértékének rendszeres értékelését, valamint e jelenségek pontosabb elemzését, |
| --- | --- | --- |

15.

FELKÉRI a Bizottságot, hogy az alábbiak révén szerezzen érvényt ezeknek az iránymutatásoknak:

—

hozzon létre egy, a hamisítással és a szerzői jogi kalózkodással foglalkozó európai megfigyelőközpontot, határozza meg annak működését és a létrehozásához szükséges feltételeket, beleértve a pénzügyi feltételeket is; a Bizottság már létező struktúráira támaszkodó megfigyelőközpontnak – a köz- és a magánszféra által önkéntesen szolgáltatott adatok alapján – lehetővé kell tennie a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás mértékének rendszeres értékelését, valamint e jelenségek pontosabb elemzését,

| — | az e jelenségek elleni küzdelemben részt vevő felek számára – főként az interneten keresztül – nyújtson információkat a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás jelenségéről, |
| --- | --- |

—

az e jelenségek elleni küzdelemben részt vevő felek számára – főként az interneten keresztül – nyújtson információkat a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás jelenségéről,

| — | dolgozzon ki olyan intézkedéseket, amelyek révén érzékennyé teheti és kommunikálhatja a kérdést a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemben érintett felek és a fogyasztók, főként a legfiatalabb fogyasztók körében, például a hamisítás veszélyeit tudatosító európai nap alkalmával, vagy működési útmutatók kidolgozásával. |
| --- | --- |

—

dolgozzon ki olyan intézkedéseket, amelyek révén érzékennyé teheti és kommunikálhatja a kérdést a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemben érintett felek és a fogyasztók, főként a legfiatalabb fogyasztók körében, például a hamisítás veszélyeit tudatosító európai nap alkalmával, vagy működési útmutatók kidolgozásával.

| 16. | FELKÉRI a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatáskörükön belül alkalmazzanak minden olyan megfelelő eszközt, amelynek révén hatékony küzdelem folytatható a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás ellen, és különösen tegyenek eleget az alábbiaknak:






  — | a 2009–2012-es időszakra vonatkozóan nyújtsanak be a hamisítás elleni küzdelmet szolgáló vámügyi tervet, amelyben elsőbbséget élvez az elektronikus rendszerek teljes kihasználásával történő információcsere, továbbá az együttműködés fejlesztése a jogtulajdonosokkal, illetve az érintett hatóságok – elsősorban a vámhatóságok – között, főként a határokon; vegyék számba a vámügy területén alkalmazott jogokat és mérjék fel, hogy miként lehetne a jogi keretet javítani annak érdekében, hogy hatékonyabb küzdelmet folytathassanak a fogyasztók számára veszélyt jelentő hamisított termékek ellen és felhívják a figyelmet az e jelenséggel járó kockázatokra, |
| --- | --- | --- |

16.

FELKÉRI a Bizottságot és a tagállamokat, hogy hatáskörükön belül alkalmazzanak minden olyan megfelelő eszközt, amelynek révén hatékony küzdelem folytatható a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás ellen, és különösen tegyenek eleget az alábbiaknak:

—

a 2009–2012-es időszakra vonatkozóan nyújtsanak be a hamisítás elleni küzdelmet szolgáló vámügyi tervet, amelyben elsőbbséget élvez az elektronikus rendszerek teljes kihasználásával történő információcsere, továbbá az együttműködés fejlesztése a jogtulajdonosokkal, illetve az érintett hatóságok – elsősorban a vámhatóságok – között, főként a határokon; vegyék számba a vámügy területén alkalmazott jogokat és mérjék fel, hogy miként lehetne a jogi keretet javítani annak érdekében, hogy hatékonyabb küzdelmet folytathassanak a fogyasztók számára veszélyt jelentő hamisított termékek ellen és felhívják a figyelmet az e jelenséggel járó kockázatokra,

| — | a határokon átnyúló igazgatási együttműködés megerősítésé révén, a nemzeti kapcsolattartókra és az információcsere modern eszközeire támaszkodva hozzanak létre egy, a hamisított termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó információk gyors cseréjét lehetővé tévő hálózatot, |
| --- | --- |

—

a határokon átnyúló igazgatási együttműködés megerősítésé révén, a nemzeti kapcsolattartókra és az információcsere modern eszközeire támaszkodva hozzanak létre egy, a hamisított termékekre és szolgáltatásokra vonatkozó információk gyors cseréjét lehetővé tévő hálózatot,

| — | a bevált gyakorlat nemzeti igazgatási szervek közötti cseréje révén adjanak lendületet a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemben érintett intézmények közötti koordinációnak, |
| --- | --- |

—

a bevált gyakorlat nemzeti igazgatási szervek közötti cseréje révén adjanak lendületet a hamisítás és a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelemben érintett intézmények közötti koordinációnak,

| — | vizsgálják meg, hogy a jogi keretek mennyire hatékonyan biztosítják a szellemi tulajdonjogok érvényesítését, |
| --- | --- |

—

vizsgálják meg, hogy a jogi keretek mennyire hatékonyan biztosítják a szellemi tulajdonjogok érvényesítését,

| — | nyújtsanak be megfelelő javaslatokat arra vonatkozóan, miként lehet támogatni a köz- és a magánszféra közötti, a hamisítás a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelmet szolgáló partnerségeket, milyen ajánlások szülessenek a bevált gyakorlatot illetően, különös tekintettel az interneten való értékesítésekre, valamint arra, hogyan lehet előmozdítani a szakemberek közötti együttműködést, |
| --- | --- |

—

nyújtsanak be megfelelő javaslatokat arra vonatkozóan, miként lehet támogatni a köz- és a magánszféra közötti, a hamisítás a szerzői jogi kalózkodás elleni küzdelmet szolgáló partnerségeket, milyen ajánlások szülessenek a bevált gyakorlatot illetően, különös tekintettel az interneten való értékesítésekre, valamint arra, hogyan lehet előmozdítani a szakemberek közötti együttműködést,

| — | erősítsék meg a szellemi tulajdonjogok nemzetközi védelmét; a közösségi vívmányokkal összhangban ösztönözzék az e jogokra vonatkozó intézkedéseknek az Európai Unió által megkötött két- és többoldalú megállapodásokba való beillesztését, és segítsék ezen intézkedések végrehajtását; aktívan vegyenek részt a hamisítás elleni küzdelmet szolgáló, többoldalú kereskedelmi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokban, többek között azáltal, hogy a kellő időpontban ösztönzik egy operatív csoport („task force”) létrehozását, amelynek feladata a megállapodás végrehajtásának ellenőrzése; az Európai Unió és a harmadik országok közötti párbeszédekben, valamint a harmadik országokkal való együttműködési tevékenységek keretében mozdítsák elő ezt az ügyet. |
| --- | --- |

—

erősítsék meg a szellemi tulajdonjogok nemzetközi védelmét; a közösségi vívmányokkal összhangban ösztönözzék az e jogokra vonatkozó intézkedéseknek az Európai Unió által megkötött két- és többoldalú megállapodásokba való beillesztését, és segítsék ezen intézkedések végrehajtását; aktívan vegyenek részt a hamisítás elleni küzdelmet szolgáló, többoldalú kereskedelmi megállapodás megkötésére irányuló tárgyalásokban, többek között azáltal, hogy a kellő időpontban ösztönzik egy operatív csoport („task force”) létrehozását, amelynek feladata a megállapodás végrehajtásának ellenőrzése; az Európai Unió és a harmadik országok közötti párbeszédekben, valamint a harmadik országokkal való együttműködési tevékenységek keretében mozdítsák elő ezt az ügyet.

---

(1)  A Bizottság közleménye az Európai Tanácsnak: „Stratégiai jelentés a növekedést és foglalkoztatást célzó megújult lisszaboni stratégiáról: új ciklus indítása (2008–2010). A reformok ütemének fenntartása”, COM(2007) 803 végleges.

(2)  HL C 129., 2005.5.26., 3. o.

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Bizottság

| 4.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 253/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 253/3

---

Az EK-Szerződés 87. és 88. cikkében foglalt rendelkezések keretén belül az állami támogatások engedélyezése

Olyan esetek, amelyekkel kapcsolatban a Bizottság nem emel kifogást

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 253/02)

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.7.23. |
| --- | --- |
| A támogatás száma | N 31/08 |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | — |
| A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve) | Pilotprojekt zur Entwicklung von intermodalen Verkehren auf der Wasserstraße Donau 2008-2014 |
| Jogalap | Richtlinien: Pilotprogramm zur Entwicklung von intermodalen Verkehren und zur Förderung von Projekten im kombinierten Verkehr auf der Wasserstraße Donau |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | A közúti szállítás belvízi szállítássá alakításának támogatása a Duna Folyosóban, valamint az innovatív és magas színvonalú belvízi szállítási szolgáltatásokra vonatkozó magánkezdeményezések ösztönzése |
| A támogatás formája | Közvetlen támogatás |
| Költségvetés | Az éves költségvetés 1 millió EUR. A teljes költségvetés 6 millió EUR |
| A támogatás intenzitása | Az elkerült külső költségek 48 %-áig |
| Időtartam | 6 év (2008-2014) |
| Érintett gazdasági ágazatok | Belvízi fuvarozás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie |
| Egyéb információ | — |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.7.23.

A támogatás száma

N 31/08

Tagállam

Ausztria

Régió

—

A támogatás megnevezése (és/vagy a kedvezményezett neve)

Pilotprojekt zur Entwicklung von intermodalen Verkehren auf der Wasserstraße Donau 2008-2014

Jogalap

Richtlinien: Pilotprogramm zur Entwicklung von intermodalen Verkehren und zur Förderung von Projekten im kombinierten Verkehr auf der Wasserstraße Donau

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

A közúti szállítás belvízi szállítássá alakításának támogatása a Duna Folyosóban, valamint az innovatív és magas színvonalú belvízi szállítási szolgáltatásokra vonatkozó magánkezdeményezések ösztönzése

A támogatás formája

Közvetlen támogatás

Költségvetés

Az éves költségvetés 1 millió EUR. A teljes költségvetés 6 millió EUR

A támogatás intenzitása

Az elkerült külső költségek 48 %-áig

Időtartam

6 év (2008-2014)

Érintett gazdasági ágazatok

Belvízi fuvarozás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.7.22. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 38/08 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Asturias |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | R & D Aid scheme for strategic projects in Asturias 2008-2010 |
| Jogalap | Resolución de 3 de diciembre de 2007, de la Consejería de Educación y Ciencia, por la que se convocan ayudas para la ejecución de proyectos estratégicos durante el período 2008-2010 en el marco del Plan de Ciencia Tecnología e Innovación (PCTI) de Asturias 2006-2009 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 10 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 75 % |
| Időtartam | 2010.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Consejería de Educación y Ciencia del Gobierno del Principado de Asturias |
| Plaza de España, no 5 |
| E-33007 Oviedo |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.7.22.

Támogatás száma

N 38/08

Tagállam

Spanyolország

Régió

Asturias

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

R & D Aid scheme for strategic projects in Asturias 2008-2010

Jogalap

Resolución de 3 de diciembre de 2007, de la Consejería de Educación y Ciencia, por la que se convocan ayudas para la ejecución de proyectos estratégicos durante el período 2008-2010 en el marco del Plan de Ciencia Tecnología e Innovación (PCTI) de Asturias 2006-2009

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 10 millió EUR

Támogatás intenzitása

75 %

Időtartam

2010.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Consejería de Educación y Ciencia del Gobierno del Principado de Asturias

Plaza de España, no 5

E-33007 Oviedo

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.6.10. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 47/08 |
| Tagállam | Ausztria |
| Régió | — |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Förderung der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energiequellen nach dem österreichischen Ökostromgesetz (Erhöhung der Einspeisetarife) |
| Jogalap | Ökostromgesetz, BGBL I Nr. 19-2002 idF. BGBL I Nr. 105-2006 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Környezetvédelem, megújuló energia |
| Támogatás formája | Betáplálási tarifához nyújtott támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 20 millió EUR
  Tervezett támogatás teljes összege: 20 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | — |
| Időtartam | 2008.1.1.-2008.12.31. |
| Gazdasági ágazat | Villamosenergia |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.6.10.

Támogatás száma

N 47/08

Tagállam

Ausztria

Régió

—

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Förderung der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energiequellen nach dem österreichischen Ökostromgesetz (Erhöhung der Einspeisetarife)

Jogalap

Ökostromgesetz, BGBL I Nr. 19-2002 idF. BGBL I Nr. 105-2006

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Környezetvédelem, megújuló energia

Támogatás formája

Betáplálási tarifához nyújtott támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 20 millió EUR

Tervezett támogatás teljes összege: 20 millió EUR

Támogatás intenzitása

—

Időtartam

2008.1.1.-2008.12.31.

Gazdasági ágazat

Villamosenergia

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Stubenring 1

A-1011 Wien

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.7.25. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 193/08 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Pais Vasco |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Programa de apoyo a la realización de proyectos de desarrollo tecnológico e innovación (Programa INNOTEK) |
| Jogalap | Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificacion de la Orden por la que se regula el programa de apoyo a la realizacion de proyectos de desarrollo tecnologico e innovacion de 27 Junio de 2005 (programa INNOTEK) |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés, Regionális fejlesztés, Foglalkoztatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 40 millió EUR
  Tervezett támogatás teljes összege: 200 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 45 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco |
| Donosita no 1, |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.7.25.

Támogatás száma

N 193/08

Tagállam

Spanyolország

Régió

Pais Vasco

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Programa de apoyo a la realización de proyectos de desarrollo tecnológico e innovación (Programa INNOTEK)

Jogalap

Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificacion de la Orden por la que se regula el programa de apoyo a la realizacion de proyectos de desarrollo tecnologico e innovacion de 27 Junio de 2005 (programa INNOTEK)

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés, Regionális fejlesztés, Foglalkoztatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 40 millió EUR

Tervezett támogatás teljes összege: 200 millió EUR

Támogatás intenzitása

45 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco

Donosita no 1,

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| A határozat elfogadásának időpontja | 2008.7.25. |
| --- | --- |
| Támogatás száma | N 194/08 |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Pais Vasco |
| Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve) | Programa de apoyo a la realizacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base científica y technológica (modificación del programa NETs) |
| Jogalap | Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificación de la orden por la que se regula el programa NETs de ayudas a la realisacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base cientifica y tecnologica, programa a cuya financiación contribuye el fondo europeo de desarrollo regional, de 27 de Junio de 2005 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Célkitűzés | Kutatás és fejlesztés, Regionális fejlesztés, Foglalkoztatás |
| Támogatás formája | Vissza nem térítendő támogatás |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 10 millió EUR
  Tervezett támogatás teljes összege: 60 millió EUR |
| Támogatás intenzitása | 50 % |
| Időtartam | 2013.12.31-ig |
| Gazdasági ágazat | Az összes ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco |
| Donosita no 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

A határozat elfogadásának időpontja

2008.7.25.

Támogatás száma

N 194/08

Tagállam

Spanyolország

Régió

Pais Vasco

Megnevezés (és/vagy a kedvezményezett neve)

Programa de apoyo a la realizacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base científica y technológica (modificación del programa NETs)

Jogalap

Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificación de la orden por la que se regula el programa NETs de ayudas a la realisacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base cientifica y tecnologica, programa a cuya financiación contribuye el fondo europeo de desarrollo regional, de 27 de Junio de 2005

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Célkitűzés

Kutatás és fejlesztés, Regionális fejlesztés, Foglalkoztatás

Támogatás formája

Vissza nem térítendő támogatás

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 10 millió EUR

Tervezett támogatás teljes összege: 60 millió EUR

Támogatás intenzitása

50 %

Időtartam

2013.12.31-ig

Gazdasági ágazat

Az összes ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco

Donosita no 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Egyéb információ

—

A határozat bizalmas információt nem tartalmazó, hivatalos szövege megtalálható a következő weboldalon:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL ÉS SZERVEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 4.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 253/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 253/7

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2008. szeptember 25.)

a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak kinevezéséről

(2008/C 253/03)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel a munkavállalók Közösségen belüli szabad mozgásáról szóló, 1968. október 15-i 1612/68/EGK tanácsi rendeletre (1), és különösen annak 26. és 27. cikkére,

tekintettel a tagállamok kormányai által a Tanácsnak benyújtott, a jelöltek nevét tartalmazó listákra,

mivel:

| (1) | A Tanács 2006. szeptember 15-i (2), 2006. december 18-i (3) és 2007. március 22-i (4) határozataival kinevezte a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjait és póttagjait a 2006. szeptember 14-től2008. szeptember 13-ig terjedő időszakra. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács 2006. szeptember 15-i (2), 2006. december 18-i (3) és 2007. március 22-i (4) határozataival kinevezte a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjait és póttagjait a 2006. szeptember 14-től2008. szeptember 13-ig terjedő időszakra.

| (2) | A tagok helyük újbóli betöltéséig vagy hivatali idejük megújításáig hivatalban maradnak. |
| --- | --- |

(2)

A tagok helyük újbóli betöltéséig vagy hivatali idejük megújításáig hivatalban maradnak.

| (3) | Az említett bizottság tagjait és póttagjait kétéves időtartamra ki kell nevezni, |
| --- | --- |

(3)

Az említett bizottság tagjait és póttagjait kétéves időtartamra ki kell nevezni,

A KÖVETKEZŐKÉPPEN HATÁROZOTT:

1. cikk

A Tanács a munkavállalók szabad mozgásával foglalkozó tanácsadó bizottság tagjainak és póttagjainak a következő személyeket nevezi ki a 2008. szeptember 25. és 2010. szeptember 24. közötti időszakra:

I.   KORMÁNYKÉPVISELŐK

| Ország | Tagok | Póttagok |
| --- | --- | --- |
| Belgium | Virginie LECLERCQ
  Anne ZIMMERMAN | Alix GEYSELS |
| Bulgária | Liliana STANKOVA
  Nikolay NIKOLOV | Rossitza STELIANOVA |
| Cseh Köztársaság | Martina MICHALCOVÁ
  Věra KOLMEROVÁ | Hana VACULÍKOVÁ |
| Dánia | Stig Hansen NØRGAARD
  Lisbet MØLLER NIELSEN | Simone HEINECKE |
| Németország | Gisbert BRINKMANN
  Ute PLÖTZ | Henning GRUB |
| Észtország | Thor-Sten VERTMANN
  Maarja KULDJÄRV | Carita RAMMUS |
| Írország | Brendan SHANAHAN
  Larry O' GRADY | Deirdre NALLY |
| Görögország | Constantinos CHRYSSINIS
  Grigorios ALEXAKIS | Lydia KOTROF |
| Spanyolország | Carlos GUERVÓS MAÍLLO
  Carlos LOPÉZ-MÓNIS | Carlos GARCÍA DE CORTÁZAR-NEBREDA |
| Franciaország | Nadia MAROT
  Laurent FRIBOULET | Albert MARTINO |
| Olaszország | – | – |
| Ciprus | Demetris MICHAELIDES
  Agni PAPAGEORGIOU | – |
| Lettország | Linda PAUGA
  Līga EMULE | Mārtiņš BRENCIS |
| Litvánia | Rita KAZLAUSKIENE
  Monika VYŠNIAUSKIENE | Andrius TEKORIUS |
| Luxemburg | Mariette SCHOLTUS
  Tom GOEDERS | Paolo FINZI |
| Magyarország | ÁCS Vera
  KISS Éva Tímea | ERDŐS Hajnalka |
| Málta | – | – |
| Hollandia | C.W. Olde OLTHOF
  M.G. BLOMSMA | G. WIDERA-STEVENS |
| Ausztria | Ingrid NOWOTNY
  Doris WITEK-WEINDORFER | Heinz KUTROWATZ |
| Lengyelország | Janusz GRZYB
  Magdalena SWEKLEJ | Marcin PARNOWSKI |
| Portugália | Ana Paula FERNANDES
  Ana Cristina SANTOS PEDROSO | Mário PEDRO |
| Románia | Bogdan PAȘCA
  Marius RĂȘCANU | Auraș MARINESCU |
| Szlovénia | Radivoj RADAK
  Damjana ŠARČEVIČ | Ana KLINAR |
| Szlovákia | Jozef HUDEC
  Agnesa SKUPNÍKOVÁ | Jaroslav KOVÁČ |
| Finnország | Mirkka MYKKÄNEN
  Olli SORAINEN | Wivi-Ann WAGELLO-SJÖLUND |
| Svédország | Anna SANTESSON
  Åsa CARLANDER | Claes-Göran LOCK |
| Egyesült Királyság | Peter BODE
  Seonaid WEBB | Ute CHATTERJEE |

Ország

Tagok

Póttagok

Belgium

Virginie LECLERCQ

Anne ZIMMERMAN

Alix GEYSELS

Bulgária

Liliana STANKOVA

Nikolay NIKOLOV

Rossitza STELIANOVA

Cseh Köztársaság

Martina MICHALCOVÁ

Věra KOLMEROVÁ

Hana VACULÍKOVÁ

Dánia

Stig Hansen NØRGAARD

Lisbet MØLLER NIELSEN

Simone HEINECKE

Németország

Gisbert BRINKMANN

Ute PLÖTZ

Henning GRUB

Észtország

Thor-Sten VERTMANN

Maarja KULDJÄRV

Carita RAMMUS

Írország

Brendan SHANAHAN

Larry O' GRADY

Deirdre NALLY

Görögország

Constantinos CHRYSSINIS

Grigorios ALEXAKIS

Lydia KOTROF

Spanyolország

Carlos GUERVÓS MAÍLLO

Carlos LOPÉZ-MÓNIS

Carlos GARCÍA DE CORTÁZAR-NEBREDA

Franciaország

Nadia MAROT

Laurent FRIBOULET

Albert MARTINO

Olaszország

–

–

Ciprus

Demetris MICHAELIDES

Agni PAPAGEORGIOU

–

Lettország

Linda PAUGA

Līga EMULE

Mārtiņš BRENCIS

Litvánia

Rita KAZLAUSKIENE

Monika VYŠNIAUSKIENE

Andrius TEKORIUS

Luxemburg

Mariette SCHOLTUS

Tom GOEDERS

Paolo FINZI

Magyarország

ÁCS Vera

KISS Éva Tímea

ERDŐS Hajnalka

Málta

–

–

Hollandia

C.W. Olde OLTHOF

M.G. BLOMSMA

G. WIDERA-STEVENS

Ausztria

Ingrid NOWOTNY

Doris WITEK-WEINDORFER

Heinz KUTROWATZ

Lengyelország

Janusz GRZYB

Magdalena SWEKLEJ

Marcin PARNOWSKI

Portugália

Ana Paula FERNANDES

Ana Cristina SANTOS PEDROSO

Mário PEDRO

Románia

Bogdan PAȘCA

Marius RĂȘCANU

Auraș MARINESCU

Szlovénia

Radivoj RADAK

Damjana ŠARČEVIČ

Ana KLINAR

Szlovákia

Jozef HUDEC

Agnesa SKUPNÍKOVÁ

Jaroslav KOVÁČ

Finnország

Mirkka MYKKÄNEN

Olli SORAINEN

Wivi-Ann WAGELLO-SJÖLUND

Svédország

Anna SANTESSON

Åsa CARLANDER

Claes-Göran LOCK

Egyesült Királyság

Peter BODE

Seonaid WEBB

Ute CHATTERJEE

II.   A MUNKAVÁLLALÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

| Ország | Tagok | Póttagok |
| --- | --- | --- |
| Belgium | Jean-François MACOURS
  – | Yvienne VAN HOLSBEECK |
| Bulgária | Iliyan TSENOV
  Diana ANGELOVA | Daniel YANEV |
| Cseh Köztársaság | Miroslav FEBER
  Zdena LA SALA | Pavel JANIČKO |
| Dánia | Michael JACOBSEN
  Jens WIENE | Käthe MUNK RYOM |
| Németország | Renate GABKE
  Klaus BECK | Frank STÖHR |
| Észtország | Liina CARR
  Leif KALEV | Tiia TAMMELEHT |
| Írország | Esther LYNCH
  M. Brendan MACKIN | – |
| Görögország | Georgios PERENTIS
  Georgios SKOULATAKIS | Euthimios EUTHIMIOU |
| Spanyolország | Ana María  CORRAL JUÁN
  Mohamed Anour HAIDOUR | Pilar  ROC  ALFARO |
| Franciaország | Corinne MARES
  An LENOUAIL | Ommar BENFAÏD |
| Olaszország | – | – |
| Ciprus | Nicos GREGORIOU
  Nicos EPISTITHIOU | Diomedes DIOMEDOUS |
| Lettország | Kaspars RĀCENĀJS
  Zanda GRUNDBERGA | Irēna KALNIŅA |
| Litvánia | Janina ŠVEDIENĖ
  Janina MATUIZIENĖ | Jovita MEŠKAUSKIENĖ |
| Luxemburg | – | – |
| Magyarország | CZUGLERNÉ IVÁNY Judit
  GYÖRGY Károly | PINK Edit |
| Málta | – | – |
| Hollandia | Caroline RIETBERGEN
  Daniëlle VAARTJES-VAN SUIJDAM | Paul VAN KRUINING |
| Ausztria | Johannes PEYRL
  Oliver RÖPKE | Ludwig ROITHINGER |
| Lengyelország | Dorota GARDIAS
  Jakub KUS | Bogdan OLSZEWSKI |
| Portugália | Carlos Manuel ALVES TRINDADE
  José Manuel DA LUZ CORDEIRO | Anabela PEIXOTO DE MAGALHÃES |
| Románia | Valentin MOCANU
  Liviu APOSTOIU | Dragoș FRUMOSU |
| Szlovénia | Metka ROKSANDIĆ
  Jaka POČIVAVŠEK | Gregor CERAR |
| Szlovákia | Magdaléna MELLENOVÁ
  Milan BUŠO | Jana SLÁVIKOVÁ |
| Finnország | Pia BJÖRKBACKA
  Liisa FOLKERSMA | Ralf SUND |
| Svédország | Monika ARVIDSSON
  Lena WIRKKALA | Ossian WENNSTRÖM |
| Egyesült Királyság | Sean BAMFORD
  Mohammed TAJ | Wilf SULLIVAN |

Ország

Tagok

Póttagok

Belgium

Jean-François MACOURS

–

Yvienne VAN HOLSBEECK

Bulgária

Iliyan TSENOV

Diana ANGELOVA

Daniel YANEV

Cseh Köztársaság

Miroslav FEBER

Zdena LA SALA

Pavel JANIČKO

Dánia

Michael JACOBSEN

Jens WIENE

Käthe MUNK RYOM

Németország

Renate GABKE

Klaus BECK

Frank STÖHR

Észtország

Liina CARR

Leif KALEV

Tiia TAMMELEHT

Írország

Esther LYNCH

M. Brendan MACKIN

–

Görögország

Georgios PERENTIS

Georgios SKOULATAKIS

Euthimios EUTHIMIOU

Spanyolország

Ana María  CORRAL JUÁN

Mohamed Anour HAIDOUR

Pilar  ROC  ALFARO

Franciaország

Corinne MARES

An LENOUAIL

Ommar BENFAÏD

Olaszország

–

–

Ciprus

Nicos GREGORIOU

Nicos EPISTITHIOU

Diomedes DIOMEDOUS

Lettország

Kaspars RĀCENĀJS

Zanda GRUNDBERGA

Irēna KALNIŅA

Litvánia

Janina ŠVEDIENĖ

Janina MATUIZIENĖ

Jovita MEŠKAUSKIENĖ

Luxemburg

–

–

Magyarország

CZUGLERNÉ IVÁNY Judit

GYÖRGY Károly

PINK Edit

Málta

–

–

Hollandia

Caroline RIETBERGEN

Daniëlle VAARTJES-VAN SUIJDAM

Paul VAN KRUINING

Ausztria

Johannes PEYRL

Oliver RÖPKE

Ludwig ROITHINGER

Lengyelország

Dorota GARDIAS

Jakub KUS

Bogdan OLSZEWSKI

Portugália

Carlos Manuel ALVES TRINDADE

José Manuel DA LUZ CORDEIRO

Anabela PEIXOTO DE MAGALHÃES

Románia

Valentin MOCANU

Liviu APOSTOIU

Dragoș FRUMOSU

Szlovénia

Metka ROKSANDIĆ

Jaka POČIVAVŠEK

Gregor CERAR

Szlovákia

Magdaléna MELLENOVÁ

Milan BUŠO

Jana SLÁVIKOVÁ

Finnország

Pia BJÖRKBACKA

Liisa FOLKERSMA

Ralf SUND

Svédország

Monika ARVIDSSON

Lena WIRKKALA

Ossian WENNSTRÖM

Egyesült Királyság

Sean BAMFORD

Mohammed TAJ

Wilf SULLIVAN

III.   A MUNKÁLTATÓI SZERVEZETEK KÉPVISELŐI

| Ország | Tagok | Póttagok |
| --- | --- | --- |
| Belgium | Sonja KOHNENMERGEN
  Philippe STIENON | Monica DE JONGHE |
| Bulgária | Evgeniy IVANOV
  Branimir HANDJIEV | Galia BOZHANOVA |
| Cseh Köztársaság | Marie ZVOLSKÁ
  Miroslav FIŘT | Vladimíra DRBALOVÁ |
| Dánia | Henning GADE
  Flemming DREESEN | Benjamin HOLST |
| Németország | Jürgen WUTTKE
  Angela SCHNEIDER-BODIEN | Stefan HOEHL |
| Észtország | Lilian SALLASTE
  Heinart PUHKIM | Tarmo KRIIS |
| Írország | Finola MCDONNELL
  Tony DONOHOE | Heidi LOUGHEED |
| Görögország | Eirini BARDANI
  Nikos DIMAS | Antonios MEGGOULIS |
| Spanyolország | Pablo GÓMEZ ALBO
  Celia FERRERO ROMERO | Javier IBARS ÁLVARO |
| Franciaország | Gaëtan BEZIER
  Odile MENNETEAU | Pascale DESSEN |
| Olaszország | – | – |
| Ciprus | Michael ANTONIOU
  Emilios MICHAEL | Lena PANAYIOTOU |
| Lettország | Ilona KIUKUCĀNE
  Inese STEPIŅA | – |
| Litvánia | Justinas USONIS
  Aidas VAIČIULIS | Iginijus ŠAKŪNAS |
| Luxemburg | – | – |
| Magyarország | JUNG Zsuzsanna
  KOMORÓCZKI István | BÁLINT Adrienn |
| Málta | – | – |
| Hollandia | S.J.L NIEUWSMA
  W.M.J.M.Mario VAN MIERLO | G.A.M.Gerard VAN DER GRIND |
| Ausztria | Margit KREUZHUBER
  Andreas GRUBER | Christa SCHWENG |
| Lengyelország | Michal GAWRYSZCAK
  Jacek MĘCINA | Jolanta KOSAKOWSKA |
| Portugália | Cristina NAGY MORAIS
  Adília LISBOA | Marcelino PENA COSTA |
| Románia | Roxana PRODAN
  Doru Claudian FRUNZULICĂ | Dan ANGHELESCU |
| Szlovénia | Metka PENKO NATLAČEN
  Igor ANTAUER | – |
| Szlovákia | Vladimír KALINA
  Jozef ORGONÁŠ | Jana CHRKAVÁ |
| Finnország | Katja LEPPÄNEN
  Mikko RÄSÄNEN | Mikko NYYSSÖLÄ |
| Svédország | Karin EKENGER
  Leif LINDBERG | Fabian WALLÉN |
| Egyesült Királyság | Jim BLIGH
  Neil CARBERRY | Guy BAILEY |

Ország

Tagok

Póttagok

Belgium

Sonja KOHNENMERGEN

Philippe STIENON

Monica DE JONGHE

Bulgária

Evgeniy IVANOV

Branimir HANDJIEV

Galia BOZHANOVA

Cseh Köztársaság

Marie ZVOLSKÁ

Miroslav FIŘT

Vladimíra DRBALOVÁ

Dánia

Henning GADE

Flemming DREESEN

Benjamin HOLST

Németország

Jürgen WUTTKE

Angela SCHNEIDER-BODIEN

Stefan HOEHL

Észtország

Lilian SALLASTE

Heinart PUHKIM

Tarmo KRIIS

Írország

Finola MCDONNELL

Tony DONOHOE

Heidi LOUGHEED

Görögország

Eirini BARDANI

Nikos DIMAS

Antonios MEGGOULIS

Spanyolország

Pablo GÓMEZ ALBO

Celia FERRERO ROMERO

Javier IBARS ÁLVARO

Franciaország

Gaëtan BEZIER

Odile MENNETEAU

Pascale DESSEN

Olaszország

–

–

Ciprus

Michael ANTONIOU

Emilios MICHAEL

Lena PANAYIOTOU

Lettország

Ilona KIUKUCĀNE

Inese STEPIŅA

–

Litvánia

Justinas USONIS

Aidas VAIČIULIS

Iginijus ŠAKŪNAS

Luxemburg

–

–

Magyarország

JUNG Zsuzsanna

KOMORÓCZKI István

BÁLINT Adrienn

Málta

–

–

Hollandia

S.J.L NIEUWSMA

W.M.J.M.Mario VAN MIERLO

G.A.M.Gerard VAN DER GRIND

Ausztria

Margit KREUZHUBER

Andreas GRUBER

Christa SCHWENG

Lengyelország

Michal GAWRYSZCAK

Jacek MĘCINA

Jolanta KOSAKOWSKA

Portugália

Cristina NAGY MORAIS

Adília LISBOA

Marcelino PENA COSTA

Románia

Roxana PRODAN

Doru Claudian FRUNZULICĂ

Dan ANGHELESCU

Szlovénia

Metka PENKO NATLAČEN

Igor ANTAUER

–

Szlovákia

Vladimír KALINA

Jozef ORGONÁŠ

Jana CHRKAVÁ

Finnország

Katja LEPPÄNEN

Mikko RÄSÄNEN

Mikko NYYSSÖLÄ

Svédország

Karin EKENGER

Leif LINDBERG

Fabian WALLÉN

Egyesült Királyság

Jim BLIGH

Neil CARBERRY

Guy BAILEY

2. cikk

A Tanács a még nem jelölt tagokat egy későbbi időpontban nevezi ki.

Kelt Brüsszelben, 2008. szeptember 25-én.

a Tanács részéről

az elnök

B. HORTEFEUX

---

(1)  HL L 257., 1968.10.18., 2. o.

1

(2)  HL C 242., 2006.10.7., 1. o.

2

(3)  HL C 320., 2006.12.28., 4. o.

3

(4)  HL C 78., 2007.4.11., 4. o.

4

---

Bizottság

| 4.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 253/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 253/12

---

Euro-átváltási árfolyamok (1)

2008. október 3.

(2008/C 253/04)

1 euro=

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,3834 |
| JPY | Japán yen | 145,09 |
| DKK | Dán korona | 7,4612 |
| GBP | Angol font | 0,78355 |
| SEK | Svéd korona | 9,7017 |
| CHF | Svájci frank | 1,5654 |
| ISK | Izlandi korona | 156,13 |
| NOK | Norvég korona | 8,292 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 24,795 |
| EEK | Észt korona | 15,6466 |
| HUF | Magyar forint | 246,1 |
| LTL | Litván litász/lita | 3,4528 |
| LVL | Lett lats | 0,7096 |
| PLN | Lengyel zloty | 3,4277 |
| RON | Román lej | 3,8765 |
| SKK | Szlovák korona | 30,329 |
| TRY | Török líra | 1,8092 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,78 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4899 |
| HKD | Hongkongi dollár | 10,7503 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 2,0878 |
| SGD | Szingapúri dollár | 2,0063 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 697,85 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 11,8073 |
| CNY | Kínai renminbi | 9,4742 |
| HRK | Horvát kuna | 7,1208 |
| IDR | Indonéz rúpia | 13 045,46 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,7969 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 65,05 |
| RUB | Orosz rubel | 35,8525 |
| THB | Thaiföldi baht | 47,298 |
| BRL | Brazil real | 2,8411 |
| MXN | Mexikói peso | 15,5978 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,3834

JPY

Japán yen

145,09

DKK

Dán korona

7,4612

GBP

Angol font

0,78355

SEK

Svéd korona

9,7017

CHF

Svájci frank

1,5654

ISK

Izlandi korona

156,13

NOK

Norvég korona

8,292

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

24,795

EEK

Észt korona

15,6466

HUF

Magyar forint

246,1

LTL

Litván litász/lita

3,4528

LVL

Lett lats

0,7096

PLN

Lengyel zloty

3,4277

RON

Román lej

3,8765

SKK

Szlovák korona

30,329

TRY

Török líra

1,8092

AUD

Ausztrál dollár

1,78

CAD

Kanadai dollár

1,4899

HKD

Hongkongi dollár

10,7503

NZD

Új-zélandi dollár

2,0878

SGD

Szingapúri dollár

2,0063

KRW

Dél-Koreai won

1 697,85

ZAR

Dél-Afrikai rand

11,8073

CNY

Kínai renminbi

9,4742

HRK

Horvát kuna

7,1208

IDR

Indonéz rúpia

13 045,46

MYR

Maláj ringgit

4,7969

PHP

Fülöp-szigeteki peso

65,05

RUB

Orosz rubel

35,8525

THB

Thaiföldi baht

47,298

BRL

Brazil real

2,8411

MXN

Mexikói peso

15,5978

---

(1)

Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

TAGÁLLAMOKTÓL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

| 4.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 253/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 253/13

---

A tagállamok tájékoztatása az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a kis- és középvállalkozásoknak nyújtott állami támogatásokra történő alkalmazásáról szóló 70/2001/EK bizottsági rendelet értelmében engedélyezett állami támogatásokról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 253/05)

| Támogatás száma | XS 186/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Régió | Baden-Württemberg |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | ELR-Kombi-Darlehen als Ergänzungsprogramm zum Entwicklungsprogramm Ländlicher Raum (ELR-Programm). Das ELR-Programm wird entsprechend der Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 („De-minimis“-Verordnung der Europäischen Union vom 15.12.2006 (Amtsblatt der EU vom 28.12.2006) gewährt |
| Jogalap | Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 18.11.1998, S.581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 14.12.2007, S.581) i.V.m. § 15 Landwirtschafts- und Landeskulturengesetz; §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung Baden-Württemberg und den dazu ergangenen Verwaltungsvorschriften |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 150 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.7.1. |
| Időtartam | 2008.9.30. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Landeskreditbank Baden-Württemberg |
| Förderbank |
| Postfach 10 29 43 |
| D-70025 Stuttgart |

Támogatás száma

XS 186/08

Tagállam

Németország

Régió

Baden-Württemberg

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

ELR-Kombi-Darlehen als Ergänzungsprogramm zum Entwicklungsprogramm Ländlicher Raum (ELR-Programm). Das ELR-Programm wird entsprechend der Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 („De-minimis“-Verordnung der Europäischen Union vom 15.12.2006 (Amtsblatt der EU vom 28.12.2006) gewährt

Jogalap

Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 18.11.1998, S.581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 14.12.2007, S.581) i.V.m. § 15 Landwirtschafts- und Landeskulturengesetz; §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung Baden-Württemberg und den dazu ergangenen Verwaltungsvorschriften

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 150 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.7.1.

Időtartam

2008.9.30.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Landeskreditbank Baden-Württemberg

Förderbank

Postfach 10 29 43

D-70025 Stuttgart

| Támogatás száma | XS 196/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Németország |
| Régió | Freistaat Sachsen |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Programm Ziel 3/Cíl 3 zur Förderung der grenzübergreifenden Zusammenarbeit 2007-2013 zwischen dem Freistaat Sachsen und der Tschechischen Republik im Rahmen des Ziels „Europäische territoriale Zusammenarbeit“ |
| Jogalap | VO (EG) 1083/2006 (allg. Strukturfondsverordnung) VO (EG) 1080/2006 (EFRE-Verordnung) gemeinsames Programmdokument (Operationelles Programm CCI-Code: 2007CB163PO017), §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 13,7 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.1.1. |
| Időtartam | 2015.12.31. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Straße 9 |
| D-01069 Dresden |

Támogatás száma

XS 196/08

Tagállam

Németország

Régió

Freistaat Sachsen

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Programm Ziel 3/Cíl 3 zur Förderung der grenzübergreifenden Zusammenarbeit 2007-2013 zwischen dem Freistaat Sachsen und der Tschechischen Republik im Rahmen des Ziels „Europäische territoriale Zusammenarbeit“

Jogalap

VO (EG) 1083/2006 (allg. Strukturfondsverordnung) VO (EG) 1080/2006 (EFRE-Verordnung) gemeinsames Programmdokument (Operationelles Programm CCI-Code: 2007CB163PO017), §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 13,7 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.1.1.

Időtartam

2015.12.31.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

D-01069 Dresden

| Támogatás száma | XS 197/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Dánia |
| Régió | Region Hovedstaden |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Eksportforberedelse af SCF Technologies A/S, Smedeholm 13B, DK-2730 Herlev |
| Jogalap | Finansloven 2008: 6.11.01 Udenrigstjenesten |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 0,01 millió DKK |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.7.8. |
| Időtartam | 2008.9.9. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Vízellátás; szennyvíz gyűjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szennyeződésmentesítés; szakmai, tudományos, műszaki tevékenység |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Danmarks Eksportråd |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |

Támogatás száma

XS 197/08

Tagállam

Dánia

Régió

Region Hovedstaden

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Eksportforberedelse af SCF Technologies A/S, Smedeholm 13B, DK-2730 Herlev

Jogalap

Finansloven 2008: 6.11.01 Udenrigstjenesten

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 0,01 millió DKK

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.7.8.

Időtartam

2008.9.9.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Vízellátás; szennyvíz gyűjtése, kezelése, hulladékgazdálkodás, szennyeződésmentesítés; szakmai, tudományos, műszaki tevékenység

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Danmarks Eksportråd

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

| Támogatás száma | XS 199/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Egyesült Királyság |
| Régió | North East England |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Sterling Investment Properties LLP |
| Jogalap | Industrial Development Act 1982 Sections 7 and 11 Section2 Local Government Act 2000 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 1,2 millió GBP |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.6.9. |
| Időtartam | 2008.12.31. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Feldolgozóipar, Egyéb szolgáltatások |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | GONE Citygate |
| Gallowgate |
| Newcastle on Tyne NE1 4 WH |
| United Kingdom |

Támogatás száma

XS 199/08

Tagállam

Egyesült Királyság

Régió

North East England

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Sterling Investment Properties LLP

Jogalap

Industrial Development Act 1982 Sections 7 and 11 Section2 Local Government Act 2000

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 1,2 millió GBP

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.6.9.

Időtartam

2008.12.31.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Feldolgozóipar, Egyéb szolgáltatások

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

GONE Citygate

Gallowgate

Newcastle on Tyne NE1 4 WH

United Kingdom

| Támogatás száma | XS 204/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Olaszország |
| Régió | Puglia |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Assunzioni stabili di lavoratori svantaggiati e creazione di nuovi posti di lavoro |
| Jogalap | Legge regionale n. 10/2004 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 6 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.1.1. |
| Időtartam | 2008.12.31. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Regione Puglia |
| Assessorato al lavoro e cooperazione |
| Settore lavoro e cooperazione |
| Responsabile di misura 3.11 |
| Viale Corigliano 1 — Zona industriale |
| I-70123 Bari |

Támogatás száma

XS 204/08

Tagállam

Olaszország

Régió

Puglia

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Assunzioni stabili di lavoratori svantaggiati e creazione di nuovi posti di lavoro

Jogalap

Legge regionale n. 10/2004

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 6 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.1.1.

Időtartam

2008.12.31.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Regione Puglia

Assessorato al lavoro e cooperazione

Settore lavoro e cooperazione

Responsabile di misura 3.11

Viale Corigliano 1 — Zona industriale

I-70123 Bari

| Támogatás száma | XS 206/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Dánia |
| Régió | — |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Forskningskupon |
| Jogalap | Lov om Teknologi og Innovation nr. 419 af 6. juni 2002 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 15 millió DKK |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.6.10. |
| Időtartam | 2009.12.31. |
| Célkitűzés | Kis- és középvállalkozások |
| Gazdasági ágazat | Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Forsknings- og Innovationsstyrelsen som er en styrelse under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling |
| Bredgade 40 |
| DK-1260 København K |

Támogatás száma

XS 206/08

Tagállam

Dánia

Régió

—

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Forskningskupon

Jogalap

Lov om Teknologi og Innovation nr. 419 af 6. juni 2002

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 15 millió DKK

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(6) bekezdésével és 5. cikkével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.6.10.

Időtartam

2009.12.31.

Célkitűzés

Kis- és középvállalkozások

Gazdasági ágazat

Kis- és középvállalkozások részére nyújtott támogatásra jogosult valamennyi ágazat

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Forsknings- og Innovationsstyrelsen som er en styrelse under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling

Bredgade 40

DK-1260 København K

---

| 4.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 253/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 253/17

---

Tagállamok által közölt információk az EK-Szerződés 87. és 88. cikkének a képzési támogatásokra való alkalmazásáról szóló 68/2001/EK bizottsági rendelet alapján nyújtott állami támogatásról

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 253/06)

| Támogatás száma | XT 85/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Régió | Vlaams Gewest |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | NV Bekaert |
| Jogalap | Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 0,81 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.12.1. |
| Időtartam | 2009.11.30. |
| Célkitűzés | Szakosított képzés |
| Gazdasági ágazat | Hidegen húzott acélhuzal gyártása |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Vlaamse overheid — Agentschap Economie |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| B-1030 Brussel |

Támogatás száma

XT 85/08

Tagállam

Belgium

Régió

Vlaams Gewest

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

NV Bekaert

Jogalap

Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 0,81 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.12.1.

Időtartam

2009.11.30.

Célkitűzés

Szakosított képzés

Gazdasági ágazat

Hidegen húzott acélhuzal gyártása

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Vlaamse overheid — Agentschap Economie

Koning Albert II laan 35, bus 12

B-1030 Brussel

| Támogatás száma | XT 86/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Belgium |
| Régió | Vlaams Gewest |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | NV Ford-Werke GMBH |
| Jogalap | Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 |
| Az intézkedés típusa | Ad hoc |
| Költségvetés | Tervezett támogatás teljes összege: 0,78 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2007.3.12. |
| Időtartam | 2007.12.31. |
| Célkitűzés | Szakosított képzés |
| Gazdasági ágazat | Gépjárműipar |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Vlaamse overheid — Agentschap Economie |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| B-1030 Brussel |

Támogatás száma

XT 86/08

Tagállam

Belgium

Régió

Vlaams Gewest

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

NV Ford-Werke GMBH

Jogalap

Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003

Az intézkedés típusa

Ad hoc

Költségvetés

Tervezett támogatás teljes összege: 0,78 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban

Végrehajtás időpontja

2007.3.12.

Időtartam

2007.12.31.

Célkitűzés

Szakosított képzés

Gazdasági ágazat

Gépjárműipar

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Vlaamse overheid — Agentschap Economie

Koning Albert II laan 35, bus 12

B-1030 Brussel

| Támogatás száma | XT 94/08 |
| --- | --- |
| Tagállam | Spanyolország |
| Régió | Navarra |
| A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve | Programa de formación del sector comercial para el periodo 2008-2011 |
| Jogalap | Orden Foral no 194/2008, de 12 de junio, del Consejero de Innovación, Empresa y Empleo (Boletín Oficial de Navarra, no 81, de 2.7.2008)
  http://www.navarra.es/home_es/Actualidad/BON/Boletines/2008/81/Anuncio-10 |
| Az intézkedés típusa | Támogatási program |
| Költségvetés | Tervezett éves kiadás: 0,09 millió EUR |
| Maximális támogatási intenzitás | A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban |
| Végrehajtás időpontja | 2008.7.3. |
| Időtartam | 2011.10.31. |
| Célkitűzés | Szakosított képzés |
| Gazdasági ágazat | Egyéb szolgáltatás |
| A támogatást nyújtó hatóság neve és címe | Departamento de Innovación, Empresa y Empleo del Gobierno de Navarra |
| Parque Tomás Caballero, no 1 |
| Edificio «Fuerte del Príncipe II» |
| E-31005 Pamplona |

Támogatás száma

XT 94/08

Tagállam

Spanyolország

Régió

Navarra

A támogatási program megnevezése vagy az egyedi támogatásban részesülő vállalkozás neve

Programa de formación del sector comercial para el periodo 2008-2011

Jogalap

Orden Foral no 194/2008, de 12 de junio, del Consejero de Innovación, Empresa y Empleo (Boletín Oficial de Navarra, no 81, de 2.7.2008)

http://www.navarra.es/home_es/Actualidad/BON/Boletines/2008/81/Anuncio-10

Az intézkedés típusa

Támogatási program

Költségvetés

Tervezett éves kiadás: 0,09 millió EUR

Maximális támogatási intenzitás

A rendelet 4. cikkének (2)–(7) bekezdésével összhangban

Végrehajtás időpontja

2008.7.3.

Időtartam

2011.10.31.

Célkitűzés

Szakosított képzés

Gazdasági ágazat

Egyéb szolgáltatás

A támogatást nyújtó hatóság neve és címe

Departamento de Innovación, Empresa y Empleo del Gobierno de Navarra

Parque Tomás Caballero, no 1

Edificio «Fuerte del Príncipe II»

E-31005 Pamplona

---

V Vélemények

KÖZIGAZGATÁSI ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 4.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 253/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 253/19

---

PÁLYÁZATI FELHÍVÁS – EACEA/30/08

4.6-os alprogram – Partnerségek – „Cselekvő ifjúság” program

(2008/C 253/07)

1.   CÉLOK ÉS PRIORITÁSOK

Az Európai Bizottság az Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökség közreműködésével a „Cselekvő ifjúság” program 4.6. alprogramja által támogatni kívánja az ifjúságpolitika területén európai szinten tevékenykedő szervezetekkel, illetve a regionális vagy helyi közjogi testületekkel kialakítandó partnerségi projekteket.

Amíg a program egyéb részeinek az ifjúsági csereprogramokra, kezdeményezésekre és képzésekre, valamint az ifjúságpolitika területén dolgozó fiatalok hálózatának kiépítésére irányuló kisebb projektek széles körű támogatása a célja, addig a jelen felhívás azt célozza meg, hogy az ilyen kisebb projektek az ifjúságpolitika területén európai szinten tevékenykedő szervezet vagy egy regionális vagy helyi közjogi testület javaslata alapján strukturális összehangolásra kerüljenek. Így a kedvezményezett szervezetnek lehetősége nyílik a fiatalok érdekében történő tevékenységét európai átláthatósággal európai dimenzióba helyezni, és/vagy arra, hogy fellépjen az Európai Unió oldalán olyan fiatalokat támogató projektek érdekében, amelyeket harmadik felek kezdeményeznek (mint például a kedvezményezett szervezet régiójában tevékenykedő ifjúsági szervezetek). Az ilyen összetett projekteket tehát vagy közvetlenül a támogatás kedvezményezettje valósítja meg, vagy a kedvezményezett és az Unió által közösen támogatott egyéb szervezetek. Az ilyen partnerség által egy olyan megközelítés válik lehetővé, amely multiplikációs hatásánál fogva a lehető legnagyobb mértékben támogatja az ifjúság érdekében történő tevékenységeket.

A jelen felhívásnak az olyan partnerségek támogatása a célja, amelyek hozzájárulnak az európai szinten és az ifjúság érdekében kialakított stratégiák, valamint összehangolt tevékenységi programok fejlesztéséhez.

A pályázati feltételek értelmében az a projekt tekinthető sikeresnek, amelynek tevékenységi programja megfelel az alábbiaknak:

| — | tartalmaz a „Cselekvő ifjúság” program 1.1-es, 1.2-es és/vagy 4.3-as alprogramjával (kivéve a hálózatépítést) kapcsolatos egy vagy több tevékenységet, |
| --- | --- |

—

tartalmaz a „Cselekvő ifjúság” program 1.1-es, 1.2-es és/vagy 4.3-as alprogramjával (kivéve a hálózatépítést) kapcsolatos egy vagy több tevékenységet,

| — | a tevékenységi programot egy olyan támogatható pályázó szervezet javasolja, amely az alábbi két módszer egyikének alkalmazásával vesz részt a projektben (az egyik kizárja a másikat):







  a) | vagy közvetlenül maga a pályázó szervezet valósítja meg a tevékenységi programot („A” módszer); |
| --- | --- | --- |

—

a tevékenységi programot egy olyan támogatható pályázó szervezet javasolja, amely az alábbi két módszer egyikének alkalmazásával vesz részt a projektben (az egyik kizárja a másikat):

a)

vagy közvetlenül maga a pályázó szervezet valósítja meg a tevékenységi programot („A” módszer);

| b) | a pályázó szervezet (koordinátor) biztosítja a cselekvési program koordinációját és végrehajtását, amelyet ténylegesen egy másik szervezet (partner) valósít meg, figyelembe véve a „Cselekvő Ifjúság” program alprogramjának támogathatósági feltételeit („B” módszer). Ebben az esetben, a partnerszervezeteket a pályázó szervezet jelöli ki a pályázat benyújtáskor. |
| --- | --- |

b)

a pályázó szervezet (koordinátor) biztosítja a cselekvési program koordinációját és végrehajtását, amelyet ténylegesen egy másik szervezet (partner) valósít meg, figyelembe véve a „Cselekvő Ifjúság” program alprogramjának támogathatósági feltételeit („B” módszer). Ebben az esetben, a partnerszervezeteket a pályázó szervezet jelöli ki a pályázat benyújtáskor.

2.   A PÁLYÁZÁSRA JOGOSULTAK KÖRE

A pályázatok benyújtására azok a helyi vagy regionális közjogi szervezetek, illetve az ifjúsági szektorban európai szinten tevékenykedő szervezetek (ENGO) jogosultak, amelyek a „Cselekvő ifjúság” programban részt vevő országok közül legalább nyolcban rendelkeznek tagszervezettel.

Csak az a szervezet jogosult pályázni, amely jogi személyiséggel rendelkezik, székhelye a programban részt vevő országok egyikében található, és a pályázat benyújtásakor már legalább egy éve működik. A programban részt vevő országok a következők:

| — | az Európai Unió tagállamai: Ausztria, Belgium, Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország, Szlovákia, Szlovénia, |
| --- | --- |

—

az Európai Unió tagállamai: Ausztria, Belgium, Bulgária, Ciprus, Cseh Köztársaság, Dánia, Egyesült Királyság, Észtország, Finnország, Franciaország, Görögország, Hollandia, Írország, Lengyelország, Lettország, Litvánia, Luxemburg, Magyarország, Málta, Németország, Olaszország, Portugália, Románia, Spanyolország, Svédország, Szlovákia, Szlovénia,

| — | az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon országai, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségnek (EGT): Izland, Liechtenstein és Norvégia, |
| --- | --- |

—

az Európai Szabadkereskedelmi Társulás (EFTA) azon országai, amelyek tagjai az Európai Gazdasági Térségnek (EGT): Izland, Liechtenstein és Norvégia,

| — | az előcsatlakozási stratégiában részesülő tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételükre vonatkozó keretmegállapodásokban meghatározott általános elveknek, valamint általános feltételeknek és rendelkezéseknek megfelelően: Törökország. |
| --- | --- |

—

az előcsatlakozási stratégiában részesülő tagjelölt országok, a közösségi programokban való részvételükre vonatkozó keretmegállapodásokban meghatározott általános elveknek, valamint általános feltételeknek és rendelkezéseknek megfelelően: Törökország.

3.   TÁMOGATHATÓ TEVÉKENYSÉGEK

A tevékenységi programban az alábbi támogatható tevékenységek szerepelhetnek:

| 1. | ifjúsági csereprogramok – a „Cselekvő ifjúság” program 1.1-es alprogramja (a jogosultsági feltételekre és a finanszírozási szabályokra vonatkozóan lásd az I. mellékletet); |
| --- | --- |

1.

ifjúsági csereprogramok – a „Cselekvő ifjúság” program 1.1-es alprogramja (a jogosultsági feltételekre és a finanszírozási szabályokra vonatkozóan lásd az I. mellékletet);

| 2. | ifjúsági kezdeményezések – a „Cselekvő ifjúság” program 1.2-es alprogramja (a jogosultsági feltételekre és a finanszírozási szabályokra vonatkozóan lásd az I. mellékletet); |
| --- | --- |

2.

ifjúsági kezdeményezések – a „Cselekvő ifjúság” program 1.2-es alprogramja (a jogosultsági feltételekre és a finanszírozási szabályokra vonatkozóan lásd az I. mellékletet);

| 3. | a „Cselekvő ifjúság” program 4.3-as alprogramjához tartozó tevékenységek, kivéve a hálózatépítésre vonatkozó tevékenységeket (a jogosultsági feltételekre és a finanszírozási szabályokra vonatkozóan lásd az I. mellékletet). |
| --- | --- |

3.

a „Cselekvő ifjúság” program 4.3-as alprogramjához tartozó tevékenységek, kivéve a hálózatépítésre vonatkozó tevékenységeket (a jogosultsági feltételekre és a finanszírozási szabályokra vonatkozóan lásd az I. mellékletet).

Semmilyen egyéb tevékenység nem támogatható.

A programok kizárólag 2009. április 1-je és 2009. szeptember 1-je között indulhatnak.

A tevékenységi programok két évig (24 hónapig) tarthatnak.

4.   ODAÍTÉLÉSI KRITÉRIUMOK

A projektet az alábbi kritériumok alapján értékelik:

| A. | A tevékenyégi program és koordinációjának általános minősége az alábbiak értékelésével:






  a) | a „Cselekvő ifjúság” program céljainak és a jelen pályázati felhívásnak való megfelelősség; |
| --- | --- | --- |

A.

A tevékenyégi program és koordinációjának általános minősége az alábbiak értékelésével:

a)

a „Cselekvő ifjúság” program céljainak és a jelen pályázati felhívásnak való megfelelősség;

| b) | a tevékenységi program felépítésének minősége, különös tekintettel a tervezésre; |
| --- | --- |

b)

a tevékenységi program felépítésének minősége, különös tekintettel a tervezésre;

| c) | a tevékenységi program jelentősége (nevezetesen a multiplikációs hatása, nagyszámú fiatalra gyakorolt jelentős hatása, átláthatósága, eredményeinek maradandósága és kihasználhatósága); |
| --- | --- |

c)

a tevékenységi program jelentősége (nevezetesen a multiplikációs hatása, nagyszámú fiatalra gyakorolt jelentős hatása, átláthatósága, eredményeinek maradandósága és kihasználhatósága);

| d) | a tevékenységi program megvalósításában közvetlenül részt vevő fiatalok és fiatalokkal foglalkozó szakemberek száma. |
| --- | --- |

d)

a tevékenységi program megvalósításában közvetlenül részt vevő fiatalok és fiatalokkal foglalkozó szakemberek száma.

Az alábbiakban leírt (A. pont) kritériumok mindegyike egyforma súllyal esik latba az értékeléskor.

| B. | A tevékenységi program minden egyes tevékenységének minősége az alábbiak értékelésével:






  a) | az odaítélési kritériumok összessége a tevékenységre vonatkozóan (a projekt minősége, javasolt módszerek, a résztvevők és a projektvezetők profilja), illetve a tevékenység jelentősége az 1. sz. mellékletben meghatározott értékelési szempontok alapján. |
| --- | --- | --- |

B.

A tevékenységi program minden egyes tevékenységének minősége az alábbiak értékelésével:

a)

az odaítélési kritériumok összessége a tevékenységre vonatkozóan (a projekt minősége, javasolt módszerek, a résztvevők és a projektvezetők profilja), illetve a tevékenység jelentősége az 1. sz. mellékletben meghatározott értékelési szempontok alapján.

Az értékelés folyamán a két kritériumcsoport egyforma súllyal esik latba.

5.   RENDELKEZÉSRE ÁLLÓ KÖLTSÉGVETÉS

A jelen pályázati felhívás keretében támogatandó projektek társfinanszírozására hozzávetőlegesen előirányzott költségvetési keret összesen mintegy 750 000 EUR.

A támogatás maximális összege projektenként 100 000 EUR.

A partnerség keretén belül a kedvezményezett az Európai Bizottsággal osztja meg a projekt társfinanszírozását.

Az Ügynökség fenntartja magának a jogot arra, hogy ne ossza ki a rendelkezésre álló teljes támogatási keretet.

6.   A PÁLYÁZAT BENYÚJTÁSÁNAK HATÁRIDEJE

A pályázati kérelmeket az Európai Oktatási, Audiovizuális és Kulturális Végrehajtó Ügynökséghez („Ügynökség”) kell elküldeni legkésőbb 2008. december 1-jéig az alábbi címre:

| Agence Exécutive «Éducation, Audiovisuel et Culture» |
| --- |
| Programme «Jeunesse en action» |
| Appel à propositions EACEA/30/08 |
| BOUR 01/001 |
| Avenue du Bourget, 1 |
| B-1140 Bruxelles |

Agence Exécutive «Éducation, Audiovisuel et Culture»

Programme «Jeunesse en action»

Appel à propositions EACEA/30/08

BOUR 01/001

Avenue du Bourget, 1

B-1140 Bruxelles

Csak a hiánytalanul kitöltött, helyesen dátumozott és a pályázó szervezet nevében jogi kötelezettségvállalásra jogosult személy aláírásával ellátott hivatalos pályázati formanyomtatványokat fogadjuk el.

A faxon vagy elektronikus úton elküldött pályázatokat nem fogadjuk el.

7.   TOVÁBBI INFORMÁCIÓK

A részletes pályázati útmutató, valamint a pályázati formanyomtatványok az alábbi honlapon találhatók meg:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/action46/index_en.htm

A pályázatokat az erre a célra készült formanyomtatvány kitöltésével, a megfelelő mellékletekkel és a kért információk megadásával kérjük benyújtani.

---

A KÖZÖS KERESKEDELEMPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 4.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 253/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 253/22

---

Értesítés egyes dömpingellenes intézkedések közelgő lejártáról

(2008/C 253/08)

| 1. | Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy amennyiben a következő eljárással összhangban nem kezdeményeznek felülvizsgálatot, az alább említett dömpingellenes intézkedések az alábbi táblázatban szereplő napon hatályukat vesztik. |
| --- | --- |

1.

Az Európai Közösségben tagsággal nem rendelkező országokból érkező dömpingelt behozatallal szembeni védelemről szóló, 1995. december 22-i 384/96/EK tanácsi rendelet (1) 11. cikke (2) bekezdésének megfelelően a Bizottság értesítést tesz közzé arról, hogy amennyiben a következő eljárással összhangban nem kezdeményeznek felülvizsgálatot, az alább említett dömpingellenes intézkedések az alábbi táblázatban szereplő napon hatályukat vesztik.

2.   Eljárás

A közösségi gyártók írásban kezdeményezhetnek felülvizsgálatot. A kérelemben elégséges bizonyítéknak kell szerepelnie arra nézve, hogy az intézkedések lejárta valószínűleg a dömping és a károkozás folytatását vagy megismétlődését fogja eredményezni.

Amennyiben a Bizottság úgy határoz, hogy felülvizsgálja az érintett intézkedéseket, az importőrök, az exportőrök, az exportáló ország képviselői és a közösségi gyártók lehetőséget kapnak arra, hogy a felülvizsgálati kérelemben foglaltakat kiegészítsék, megcáfolják vagy véleményezzék.

3.   Határidő

A közösségi gyártók a fentiek alapján felülvizsgálatra irányuló írásbeli kérelmet nyújthatnak be az Európai Bizottság Kereskedelmi Főigazgatóságához – European Commission, Directorate-General for Trade (Unit H-1), J-79 4/23, B-1049 Brüsszel (2) – legkorábban az értesítés közzétételének napjától, legkésőbb pedig a lenti táblázatban megjelölt időpont előtt három hónappal.

| 4. | Ezen értesítés közzétételére 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban kerül sor.









  Termék | Származási vagy exportáló ország(ok) | Intézkedések | Hivatkozás | A hatályvesztés időpontja |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Nátrium-ciklamát | Kínai Népköztársaság
  Indonézia | Dömpingellenes vám | A 435/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 72., 2004.3.11., 1. o.) | 2009.3.12. |

4.

Ezen értesítés közzétételére 384/96/EK rendelet 11. cikkének (2) bekezdésével összhangban kerül sor.

Termék

Származási vagy exportáló ország(ok)

Intézkedések

Hivatkozás

A hatályvesztés időpontja

Nátrium-ciklamát

Kínai Népköztársaság

Indonézia

Dömpingellenes vám

A 435/2004/EK tanácsi rendelet (HL L 72., 2004.3.11., 1. o.)

2009.3.12.

---

(1)  HL L 56., 1996.3.6., 1. o.

(2)  Fax: (32-2) 295 65 05.

---

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Bizottság

| 4.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 253/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 253/23

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – NÉMETORSZÁG

Állami támogatás C 27/08 (ex N 426/05) – Németország – EverQ (SME bonus) intézkedés tárgyában

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikke (2) bekezdésének megfelelően

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 253/09)

A Bizottság 2008. június 17-i levelében, amelynek hiteles nyelvű másolata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Németországot az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárás megindításáról a fent említett támogatási intézkedéssel kapcsolatosan.

Az érdekelt felek a Bizottság által indított eljárás tárgyát képező intézkedésre vonatkozó észrevételeiket az összefoglaló és az azt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be a következő címre:

| European Commission (Európai Bizottság) |
| --- |
| Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság) |
| State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala) |
| B-1049 Brussels (Brüsszel) |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission (Európai Bizottság)

Directorate-General for Competition (Versenypolitikai Főigazgatóság)

State Aid Greffe (Állami Támogatások Hivatala)

B-1049 Brussels (Brüsszel)

Fax: (32-2) 296 12 42

Az észrevételeket közlik Németországgal. Az észrevételeket benyújtó érdekelt felek személyes adataik bizalmas kezelését írásban, kérésüket megindokolva kérhetik.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

AZ INTÉZKEDÉS LEÍRÁSA ÉS A BERUHÁZÁSI PROJEKT

A bejelentett támogatás kedvezményezettje az EverQ GmbH (a továbbiakban: EverQ). Az EverQ az Evergreen Solar Inc. és a Q-Cells AG által 2004. decemberében létrehozott közös vállalkozás (az EverQ vállalkozásban a vállalkozások egyenként 75,1 %-os, illetve 24,9 %-os részesedéssel rendelkeznek). Az Evergreen napelem-modulokat gyárt, és szabadalommal rendelkezik a String-Ribbon technológia terén. A Q-Cells a világon a második legnagyobb napelem gyártó. 2005. novemberében a Renewable Energy Corporation, mely a világon a fotovoltaikus ipart ellátó legnagyobb szilikongyártó, és leányvállalatain keresztül félvezető szeleteket, napelemeket és modulokat gyárt, csatlakozott az EverQ vállalkozáshoz, melyben 2006. decembere óta a három partner 33,3 %-os részesedéssel rendelkezik.

Az N 426/05 sz. ügyben (1) a Bizottság 2006. június 7-én (a C(2006) 2092 végleges dokumentumban) jóváhagyta az EverQ GmbH számára KKV-bónusz formájában nyújtott támogatást. A támogatás célja a regionális fejlődés előmozdítása. A projekt célja egy új gyár (EverQ1) építése volt, amely a String-Ribbon technológián alapuló napelemmodul-gyártással foglalkozik. Az új gyár volt az EverQ első gyártóüzeme. Az építési munkálatok 2004. decemberében kezdődtek. A gyár várható csúcsértékű névleges termelési kapacitása 30 megawatt volt és 2007. december 31-ig kellett üzembe helyezni.

Az EverQ számára nyújtott másik bejelentett támogatás (N 864/06 sz.) vizsgálata során a Bizottság bizonyítékot szerzett arról, hogy az EverQ tulajdonjogát és pénzügyi szerkezetét esetleg manipulálták annak érdekében, hogy biztosítsák a vállalat KKV-bónuszra való jogosultságát. A Bizottságnak erről nem volt tudomása, amikor odaítélte a KKV-bónuszt az EverQ-nak.

Az új információ az eredetileg az Evergreen és a Q-Cells közötti EverQ1 projekttel kapcsolatos közös vállalkozásról szóló megállapodásra vonatkozik, amely bizonyítja, hogy a közös vállalatban szereplő partnerek a Q-Cells részesedését (...) (2) 25 % alatt (24,9 %-on) tartották annak érdekében, hogy maximálisan kihasználhassák az állami támogatás engedélyezhető értékét (a KKV-bónuszt is beleértve).

A TÁMOGATÁSI INTÉZKEDÉS ÖSSZEEGYEZTETHETŐSÉGÉNEK VIZSGÁLATA

Az EverQ az EverQ1 projektre 28 471 100 EUR-nyi regionális beruházási támogatásban részesült, amely 15 % KKV-bónuszt tartalmazott. A KKV-bónuszt a regionális támogatásokról szóló iránymutatásban meghatározott szokványos maximálisan engedélyezhető támogatási összegen felül nyújtották. A bónusz abból a megfontolásból nyújtják, hogy a kis- és középvállalkozások magasabb támogatási összeget érdemelnek a méretükből fakadó veszteség ellensúlyozására.

A mikro-, kis- és középvállalkozások fogalmának meghatározásáról szóló 2003. május 6-i bizottsági ajánlás (a továbbiakban: KKV-ajánlás) (3) mellékletének 4. cikke szerint az alkalmazotti létszámhoz és a pénzügyi összegekhez felhasznált adatok annak meghatározására, hogy a támogatás kedvezményezettje KKV-nak minősül-e, a legutolsó jóváhagyott elszámolási időszakhoz kapcsolódó, éves szinten kiszámított adatok.

Azáltal, hogy a Q-Cells részesedését 24,9 %-ban, vagyis 25 % alatti értékben határozták meg, a Q-Cells alkalmazotti létszámát és pénzügyi felső határait nem vették figyelembe az EverQ alkalmazottai létszámának és pénzügyi felső határainak kiszámításakor (4). Ennek alapján a Bizottság 2006. június 7-én kedvező döntést hozott az EverQ1 részére nyújtott KKV-bónuszról, miután arra a következtetésre jutott, hogy a német hatóságok által nyújtott bizonyítékok alapján megállapítható, hogy a kedvezményezett az értesítés időpontjában megfelelt a KKV fogalommeghatározásának és a támogatás, beleértve a KKV-bónuszt is, szükséges volt a teljes beruházás finanszírozásának biztosításához.

A szóban forgó ügyben a Bizottság úgy véli, hogy az EverQ részvényesei (...) megkísérelték kikerülni a KKV-meghatározásban megállapított határértékeket, hogy ezáltal – bár őket nem érintik a jellemzően a KKV-kat sújtó hátrányok – nagyobb támogatási összeghez jussanak.

Az eljárási szabályzat 9. cikkének értelmében a Bizottság úgy határozott, elindítja az érdekelt harmadik felek észrevételeinek kikérésére vonatkozó eljárást, mielőtt visszavonja eredeti döntését a KKV-bónusz jóváhagyásáról.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Die Kommission möchte Deutschland davon in Kenntnis setzen, dass sie nach Prüfung der Angaben Ihrer Behörden zu der genannten Beihilfemaßnahme gemäß Artikel 9 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Artikel 93 (jetzt Artikel 88) des EG-Vertrags (5) entschieden hat, wegen der genannten Beihilfe das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | In der Beihilfesache N 426/05 (6) genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 (Entscheidung K(2006) 2092 endg.) eine Beihilfe in Form eines KMU-Aufschlags für die EverQ GmbH (nachstehend ‚EverQ‘ genannt). |
| --- | --- |

(1)

In der Beihilfesache N 426/05 (6) genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 (Entscheidung K(2006) 2092 endg.) eine Beihilfe in Form eines KMU-Aufschlags für die EverQ GmbH (nachstehend ‚EverQ‘ genannt).

| (2) | Während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfemaßnahme für EverQ (N 864/06) entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ im Anmeldeverfahren möglicherweise unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, was die die Absichten der beteiligten Unternehmen anbetrifft sicherzustellen, dass EverQ nach Auffassung der Kommission für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Wären diese Informationen der Kommission zum damaligen Zeitpunkt bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt. |
| --- | --- |

(2)

Während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfemaßnahme für EverQ (N 864/06) entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ im Anmeldeverfahren möglicherweise unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, was die die Absichten der beteiligten Unternehmen anbetrifft sicherzustellen, dass EverQ nach Auffassung der Kommission für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Wären diese Informationen der Kommission zum damaligen Zeitpunkt bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt.

| (3) | Mit Schreiben vom 17. März 2008 (D/51176) gab die Kommission Deutschland Gelegenheit, zu der von ihr beabsichtigten Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens vor einem möglichen Widerruf ihrer Entscheidung vom 7. Juni 2006 Stellung zu nehmen. Die deutschen Behörden übermittelten ihre Stellungnahme mit Schreiben vom 15. April 2008, das am 16. April 2008 registriert wurde (A/7152). Mit einem weiteren Schreiben vom 15. April 2008, das am selben Tag registriert wurde (A/7084), legten die deutschen Behörden zudem ergänzende Informationen vor. Am 15. Mai 2008 fand ein Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und der deutschen Behörden statt. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 17. März 2008 (D/51176) gab die Kommission Deutschland Gelegenheit, zu der von ihr beabsichtigten Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens vor einem möglichen Widerruf ihrer Entscheidung vom 7. Juni 2006 Stellung zu nehmen. Die deutschen Behörden übermittelten ihre Stellungnahme mit Schreiben vom 15. April 2008, das am 16. April 2008 registriert wurde (A/7152). Mit einem weiteren Schreiben vom 15. April 2008, das am selben Tag registriert wurde (A/7084), legten die deutschen Behörden zudem ergänzende Informationen vor. Am 15. Mai 2008 fand ein Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und der deutschen Behörden statt.

2.   BESCHREIBUNG DER BEIHILFEMASSNAHME

2.1.   Das Vorhaben

| (4) | Mit Schreiben vom 29. August 2005, das am 1. September 2005 registriert wurde (SG/2005/7811), meldeten die deutschen Behörden einen KMU-Aufschlag von 15 Prozentpunkten an, der EverQ auf der Grundlage von Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (7) (nachstehend ‚KMU-Verordnung‘ genannt) zusätzlich zu einer Regionalbeihilfe im Rahmen der bestehenden regionalen Beihilferegelungen ‚Gemeinschaftsaufgabe — Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (staatliche Beihilfe N 642/02 (8) — nachstehend ‚GA‘ genannt) und ‚Investitionszulagengesetz 2005‘ (staatliche Beihilfe N 142a/04 (9) — nachstehend ‚InvZulG‘ genannt) gewährt werden sollte. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 29. August 2005, das am 1. September 2005 registriert wurde (SG/2005/7811), meldeten die deutschen Behörden einen KMU-Aufschlag von 15 Prozentpunkten an, der EverQ auf der Grundlage von Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (7) (nachstehend ‚KMU-Verordnung‘ genannt) zusätzlich zu einer Regionalbeihilfe im Rahmen der bestehenden regionalen Beihilferegelungen ‚Gemeinschaftsaufgabe — Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (staatliche Beihilfe N 642/02 (8) — nachstehend ‚GA‘ genannt) und ‚Investitionszulagengesetz 2005‘ (staatliche Beihilfe N 142a/04 (9) — nachstehend ‚InvZulG‘ genannt) gewährt werden sollte.

| (5) | Ziel des Beihilfevorhabens ist die Förderung der regionalen Entwicklung. Der Investitionsstandort befindet sich in Thalheim, Landkreis Bitterfeld, Sachsen-Anhalt, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags, für das gemäß der bis Ende 2006 geltenden Fördergebietskarte für Deutschland (10) eine Beihilfehöchstintensität, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), von 35 % Anwendung fand. |
| --- | --- |

(5)

Ziel des Beihilfevorhabens ist die Förderung der regionalen Entwicklung. Der Investitionsstandort befindet sich in Thalheim, Landkreis Bitterfeld, Sachsen-Anhalt, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags, für das gemäß der bis Ende 2006 geltenden Fördergebietskarte für Deutschland (10) eine Beihilfehöchstintensität, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), von 35 % Anwendung fand.

| (6) | Das Vorhaben betraf die Errichtung einer neuen Fabrik (EverQ1) zur Herstellung von Solarmodulen (Prodcom-Code 32.10.52.37) auf der Grundlage der sogenannten String-Ribbon-Technologie (11). Bei der neuen Fabrik handelte es sich um die erste Betriebsstätte von EverQ. Mit der Errichtung der Fabrik wurde im Dezember 2004 begonnen. Die Fabrik sollte eine nominale Produktionskapazität von 30 Megawatt-Peak (12) erreichen und bis zum 31. Dezember 2007 in Betrieb genommen werden. Tatsächlich nahm EverQ1 die Produktion bereits im April 2006 auf. |
| --- | --- |

(6)

Das Vorhaben betraf die Errichtung einer neuen Fabrik (EverQ1) zur Herstellung von Solarmodulen (Prodcom-Code 32.10.52.37) auf der Grundlage der sogenannten String-Ribbon-Technologie (11). Bei der neuen Fabrik handelte es sich um die erste Betriebsstätte von EverQ. Mit der Errichtung der Fabrik wurde im Dezember 2004 begonnen. Die Fabrik sollte eine nominale Produktionskapazität von 30 Megawatt-Peak (12) erreichen und bis zum 31. Dezember 2007 in Betrieb genommen werden. Tatsächlich nahm EverQ1 die Produktion bereits im April 2006 auf.

2.2.   Der Beihilfeempfänger

| (7) | Die angemeldete Beihilfe soll EverQ gewährt werden. EverQ wurde im Dezember 2004 gegründet. Zum Zeitpunkt der Anmeldung, dem 1. September 2005, hielten die Evergreen Solar Inc. (Marlboro, MA, USA, nachstehend ‚Evergreen‘ genannt) und die Q-Cells AG (Thalheim, Deutschland, nachstehend ‚Q-Cells‘ genannt) 75,1 % bzw. 24,9 % der Anteile an EverQ. Evergreen stellt Solarmodule her und besitzt ein Patent für die String-Ribbon-Technologie. Q-Cells ist weltweit der zweitgrößte Hersteller von Solarzellen. |
| --- | --- |

(7)

Die angemeldete Beihilfe soll EverQ gewährt werden. EverQ wurde im Dezember 2004 gegründet. Zum Zeitpunkt der Anmeldung, dem 1. September 2005, hielten die Evergreen Solar Inc. (Marlboro, MA, USA, nachstehend ‚Evergreen‘ genannt) und die Q-Cells AG (Thalheim, Deutschland, nachstehend ‚Q-Cells‘ genannt) 75,1 % bzw. 24,9 % der Anteile an EverQ. Evergreen stellt Solarmodule her und besitzt ein Patent für die String-Ribbon-Technologie. Q-Cells ist weltweit der zweitgrößte Hersteller von Solarzellen.

| (8) | Im November 2005 erwarb die Renewable Energy Corporation ASA (Norwegen, nachstehend ‚REC‘ genannt) eine Beteiligung von 15 %, während Evergreen und Q-Cells ihre Beteiligung auf 64 % bzw. 21 % verringerten. REC ist weltweit der größte Hersteller von Silizium-Materialien für die Fotovoltaikindustrie. Die Tochtergesellschaften von REC stellen auch Solarwafer, -zellen und -module her. |
| --- | --- |

(8)

Im November 2005 erwarb die Renewable Energy Corporation ASA (Norwegen, nachstehend ‚REC‘ genannt) eine Beteiligung von 15 %, während Evergreen und Q-Cells ihre Beteiligung auf 64 % bzw. 21 % verringerten. REC ist weltweit der größte Hersteller von Silizium-Materialien für die Fotovoltaikindustrie. Die Tochtergesellschaften von REC stellen auch Solarwafer, -zellen und -module her.

| (9) | Seit dem 19. Dezember 2006 halten die Geschäftspartner Evergreen, Q-Cells und REC jeweils eine Beteiligung von 33,3 % an EverQ. |
| --- | --- |

(9)

Seit dem 19. Dezember 2006 halten die Geschäftspartner Evergreen, Q-Cells und REC jeweils eine Beteiligung von 33,3 % an EverQ.

| (10) | Am 5. Februar 2007 kündigte Q-Cells seine Absicht an, sich mit 17,9 % an REC zu beteiligen. Zugleich kündigte Good Energies Investment BV, ein institutioneller Anleger und ehemaliger Mitanteilseigner von REC (39,46 %) und Q-Cells (16,39 %) in einer Presserklärung an, dass es seinen an REC gehaltenen Anteil an Q-Cells und Orkla ASA veräußern werde (26. Februar 2007). Die nachfolgende Übersicht gibt Aufschluss über die derzeitige Gesellschafterstruktur von EverQ: |
| --- | --- |

(10)

Am 5. Februar 2007 kündigte Q-Cells seine Absicht an, sich mit 17,9 % an REC zu beteiligen. Zugleich kündigte Good Energies Investment BV, ein institutioneller Anleger und ehemaliger Mitanteilseigner von REC (39,46 %) und Q-Cells (16,39 %) in einer Presserklärung an, dass es seinen an REC gehaltenen Anteil an Q-Cells und Orkla ASA veräußern werde (26. Februar 2007). Die nachfolgende Übersicht gibt Aufschluss über die derzeitige Gesellschafterstruktur von EverQ:

Image

2.3.   Die Investitionskosten und die Finanzierung des Vorhabens

| (11) | Die gesamten Investitionskosten für das Vorhaben belaufen sich (nominal) auf 65 699 302 EUR, von denen 60 873 300 EUR für eine Regionalbeihilfe in Frage kommen. In Tabelle I sind die gesamten Investitionskosten für das angemeldete Vorhaben aufgeschlüsselt.
  Tabelle I
  Aufschlüsselung der Projektkosten (nominale Beträge)






  Investitionskategorie | Betrag (in EUR) |
| --- | --- | --- |
| Grundstück | [...] (13) |
| Gebäude | [...] |
| Maschinen/Werkzeuge | [...] |
| Investitionskosten insgesamt | 65 699 302 |
| Beihilfefähige Kosten insgesamt | 60 873 300 |

(11)

Die gesamten Investitionskosten für das Vorhaben belaufen sich (nominal) auf 65 699 302 EUR, von denen 60 873 300 EUR für eine Regionalbeihilfe in Frage kommen. In Tabelle I sind die gesamten Investitionskosten für das angemeldete Vorhaben aufgeschlüsselt.

Tabelle I

Aufschlüsselung der Projektkosten (nominale Beträge)

Investitionskategorie

Betrag (in EUR)

Grundstück

[...] (13)

Gebäude

[...]

Maschinen/Werkzeuge

[...]

Investitionskosten insgesamt

65 699 302

Beihilfefähige Kosten insgesamt

60 873 300

| (12) | Das Vorhaben wurde neben den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und Bankdarlehen finanziert. Tabelle II gibt einen Überblick über die Finanzierung des angemeldeten Vorhabens.
  Tabelle II
  Finanzierung des Vorhabens (nominale Beträge)






  Finanzierungsmittel | Betrag (in EUR) |
| --- | --- | --- |
| Eigenmittel | [...] |
| GA-Zuschuss | 14 142 000 |
| Zulage gemäß InvZulG | 14 329 100 |
| Bankdarlehen (nicht durch eine staatliche Garantie abgesichert) | 8 000 000 |
| Darlehen der Muttergesellschaften | [...] |
| Insgesamt | 65 699 302 |

(12)

Das Vorhaben wurde neben den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und Bankdarlehen finanziert. Tabelle II gibt einen Überblick über die Finanzierung des angemeldeten Vorhabens.

Tabelle II

Finanzierung des Vorhabens (nominale Beträge)

Finanzierungsmittel

Betrag (in EUR)

Eigenmittel

[...]

GA-Zuschuss

14 142 000

Zulage gemäß InvZulG

14 329 100

Bankdarlehen (nicht durch eine staatliche Garantie abgesichert)

8 000 000

Darlehen der Muttergesellschaften

[...]

Insgesamt

65 699 302

2.4.   Die neuen Informationen

| (13) | Die neuen Informationen, auf die die Kommission während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfe für EverQ stieß, betreffen den ursprünglichen zwischen Evergreen und Q-Cells geschlossenen Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 14. Mai 2005 über das Vorhaben EverQ1 (14) (nachstehend ‚MJVA1‘ genannt), dem zu entnehmen ist, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe (einschließlich eines KMU-Aufschlags) in Anspruch nehmen zu können. In Artikel 3 Absatz 4 des Vertrags ist festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. In Artikel 3 Absatz 6 des Vertrags ist zudem Folgendes festgelegt: Sollte Q-Cells gemäß den geltenden Fördermittelbestimmungen seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen können, ohne dass dies dazu führen könnte, dass die zuständigen Behörden einem Antrag auf staatliche Investitionszuschüsse nicht bzw. nur teilweise stattgeben oder bereits gewährte staatliche Investitionszuschüsse ganz oder teilweise zurückfordern, wird Q-Cells angeboten, sich an EverQ in der gleichen prozentualen Höhe zu beteiligen wie Evergreen. |
| --- | --- |

(13)

Die neuen Informationen, auf die die Kommission während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfe für EverQ stieß, betreffen den ursprünglichen zwischen Evergreen und Q-Cells geschlossenen Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 14. Mai 2005 über das Vorhaben EverQ1 (14) (nachstehend ‚MJVA1‘ genannt), dem zu entnehmen ist, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe (einschließlich eines KMU-Aufschlags) in Anspruch nehmen zu können. In Artikel 3 Absatz 4 des Vertrags ist festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. In Artikel 3 Absatz 6 des Vertrags ist zudem Folgendes festgelegt: Sollte Q-Cells gemäß den geltenden Fördermittelbestimmungen seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen können, ohne dass dies dazu führen könnte, dass die zuständigen Behörden einem Antrag auf staatliche Investitionszuschüsse nicht bzw. nur teilweise stattgeben oder bereits gewährte staatliche Investitionszuschüsse ganz oder teilweise zurückfordern, wird Q-Cells angeboten, sich an EverQ in der gleichen prozentualen Höhe zu beteiligen wie Evergreen.

2.5.   Anwendbare Verfahrensvorschriften

| (14) | In Artikel 9 der Verfahrensverordnung heißt es: ‚Die Kommission kann, nachdem sie dem betreffenden Mitgliedstaat Gelegenheit zur Stellungnahme gegeben hat, eine (...) Entscheidung widerrufen, wenn diese auf während des Verfahrens übermittelten unrichtigen Informationen beruht, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren. Vor dem Widerruf einer Entscheidung und dem Erlass einer neuen Entscheidung eröffnet die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 4 Absatz 4 (...)‘. |
| --- | --- |

(14)

In Artikel 9 der Verfahrensverordnung heißt es: ‚Die Kommission kann, nachdem sie dem betreffenden Mitgliedstaat Gelegenheit zur Stellungnahme gegeben hat, eine (...) Entscheidung widerrufen, wenn diese auf während des Verfahrens übermittelten unrichtigen Informationen beruht, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren. Vor dem Widerruf einer Entscheidung und dem Erlass einer neuen Entscheidung eröffnet die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 4 Absatz 4 (...)‘.

2.6.   Stellungnahme Deutschlands

| (15) | Die deutschen Behörden vertraten in ihrem Schreiben vom 15. April 2008 die Auffassung, dass im Falle von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung die in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (15) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘ genannt) festgelegten formellen Kriterien bezüglich der Schwellenwerte erfüllt gewesen seien und dass die KMU-Empfehlung keine weiteren klar definierten, in der Praxis handhabbaren Abgrenzungskriterien enthalte. Daher sind die deutschen Behörden der Auffassung, dass diese formellen Kriterien für die Bestimmung der Eigenschaft eines KMU ausschlaggebend sein müssten, um die Rechtssicherheit und die Berechenbarkeit der Beihilfenkontrollpolitik der Kommission zu gewährleisten. Sollte die Kommission der Auffassung sein, dass die formellen Kriterien nicht mehr angemessen seien, dürfe sie nicht einfach ihre Praxis anhand von Einzelfällen ändern, sondern müsse über eine Änderung der entsprechenden Regelung nachdenken. |
| --- | --- |

(15)

Die deutschen Behörden vertraten in ihrem Schreiben vom 15. April 2008 die Auffassung, dass im Falle von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung die in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (15) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘ genannt) festgelegten formellen Kriterien bezüglich der Schwellenwerte erfüllt gewesen seien und dass die KMU-Empfehlung keine weiteren klar definierten, in der Praxis handhabbaren Abgrenzungskriterien enthalte. Daher sind die deutschen Behörden der Auffassung, dass diese formellen Kriterien für die Bestimmung der Eigenschaft eines KMU ausschlaggebend sein müssten, um die Rechtssicherheit und die Berechenbarkeit der Beihilfenkontrollpolitik der Kommission zu gewährleisten. Sollte die Kommission der Auffassung sein, dass die formellen Kriterien nicht mehr angemessen seien, dürfe sie nicht einfach ihre Praxis anhand von Einzelfällen ändern, sondern müsse über eine Änderung der entsprechenden Regelung nachdenken.

| (16) | Die deutschen Behörden geben an, dass sie den MJVA1 der Anmeldung nicht beigefügt hätten, da sie ihn aus beihilferechtlicher Sicht nicht für relevant eingestuft hätten. Der Vertragstext sei öffentlich zugänglich gewesen, und die deutschen Behörden hätten ihn zum Zeitpunkt der Anmeldung nicht bewusst verschwiegen oder zurückgehalten. |
| --- | --- |

(16)

Die deutschen Behörden geben an, dass sie den MJVA1 der Anmeldung nicht beigefügt hätten, da sie ihn aus beihilferechtlicher Sicht nicht für relevant eingestuft hätten. Der Vertragstext sei öffentlich zugänglich gewesen, und die deutschen Behörden hätten ihn zum Zeitpunkt der Anmeldung nicht bewusst verschwiegen oder zurückgehalten.

| (17) | Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass sowohl die Stellungnahmen der beiden Joint-Venture-Partner Evergreen und Q-Cells als auch die Entwicklung der Gesellschafterstruktur von EverQ die im Rahmen der Anmeldung gemachten Angaben stützen würden. Nach Auffassung des begünstigten Unternehmens würden diese Angaben den Tatsachen entsprechen und zudem das von den Beteiligten auch tatsächlich Gewollte widerspiegeln. Die deutschen Behörden vertreten die Ansicht, dass die neuen Informationen aus dem MJVA1 nicht geeignet seien, ein anderes Bild zu vermitteln. |
| --- | --- |

(17)

Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass sowohl die Stellungnahmen der beiden Joint-Venture-Partner Evergreen und Q-Cells als auch die Entwicklung der Gesellschafterstruktur von EverQ die im Rahmen der Anmeldung gemachten Angaben stützen würden. Nach Auffassung des begünstigten Unternehmens würden diese Angaben den Tatsachen entsprechen und zudem das von den Beteiligten auch tatsächlich Gewollte widerspiegeln. Die deutschen Behörden vertreten die Ansicht, dass die neuen Informationen aus dem MJVA1 nicht geeignet seien, ein anderes Bild zu vermitteln.

| (18) | Die Gründungsgesellschafterinnen wie auch das begünstigte Unternehmen haben den deutschen Behörden Stellungnahmen übermittelt. Danach habe die ursprüngliche Gesellschafterstruktur (75,1 % für Evergreen und 24,9 % für Q-Cells) wirtschaftliche Gründe gehabt. Die im MJVA1 geregelte zukünftige Möglichkeit zur Erhöhung der Geschäftsanteile von Q-Cells an EverQ auf bis zu 50 % sei von verschiedenen Voraussetzungen abhängig gewesen und stünde in keinem vertraglichen Zusammenhang mit der Erhöhung der Anteile von Q-Cells auf 33,3 %, die am 29. September 2006 notariell beurkundet und zum 19. Dezember 2006 wirksam wurde. |
| --- | --- |

(18)

Die Gründungsgesellschafterinnen wie auch das begünstigte Unternehmen haben den deutschen Behörden Stellungnahmen übermittelt. Danach habe die ursprüngliche Gesellschafterstruktur (75,1 % für Evergreen und 24,9 % für Q-Cells) wirtschaftliche Gründe gehabt. Die im MJVA1 geregelte zukünftige Möglichkeit zur Erhöhung der Geschäftsanteile von Q-Cells an EverQ auf bis zu 50 % sei von verschiedenen Voraussetzungen abhängig gewesen und stünde in keinem vertraglichen Zusammenhang mit der Erhöhung der Anteile von Q-Cells auf 33,3 %, die am 29. September 2006 notariell beurkundet und zum 19. Dezember 2006 wirksam wurde.

| (19) | Die Beteiligung von Q-Cells sei nach dem Eintritt von REC und dem Abschluss eines ersten Silizium-Liefervertrags mit diesem neuen Joint-Venture-Partner zunächst auf 21 % gesenkt worden (zweiter Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 22. November 2005, nachstehend ‚MJVA2‘ genannt). Im MJVA2 sei eine Regelung wie in Artikel 3 Absatz 6 MJVA1 nicht mehr enthalten gewesen. Somit beruhe der Erwerb einer paritätischen Beteiligung aller Gesellschafter in Höhe von jeweils 33,3 %, der seine Ursache in einem (am 29. September 2006 unterzeichneten und ab dem 19. Dezember 2006 geltenden) zweiten Liefervertrag mit REC gefunden habe, nicht auf dem MJVA1. |
| --- | --- |

(19)

Die Beteiligung von Q-Cells sei nach dem Eintritt von REC und dem Abschluss eines ersten Silizium-Liefervertrags mit diesem neuen Joint-Venture-Partner zunächst auf 21 % gesenkt worden (zweiter Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 22. November 2005, nachstehend ‚MJVA2‘ genannt). Im MJVA2 sei eine Regelung wie in Artikel 3 Absatz 6 MJVA1 nicht mehr enthalten gewesen. Somit beruhe der Erwerb einer paritätischen Beteiligung aller Gesellschafter in Höhe von jeweils 33,3 %, der seine Ursache in einem (am 29. September 2006 unterzeichneten und ab dem 19. Dezember 2006 geltenden) zweiten Liefervertrag mit REC gefunden habe, nicht auf dem MJVA1.

| (20) | Die deutschen Behörden machen geltend, der Joint-Venture-Partner Evergreen sei selbst ein KMU gewesen. Zudem habe Q-Cells die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung erfüllt (16) und sei bis Dezember 2006 ein Minderheitsgesellschafter gewesen: Bei Gründung des Joint Venture habe Q-Cells nur ein Mitglied — Evergreen dagegen zwei Mitglieder — in den Aufsichtsrat entsenden können, die Stimmrechte seien entsprechend den Geschäftsanteilen verteilt gewesen und die finanzielle Beteiligung der Partner am Investitionsvorhaben habe deren Anteilen am Joint Venture entsprochen. Die Berufung von Vorstandsmitgliedern von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ im Zeitraum von Ende 2004 bis April 2005 sei als vorübergehend anzusehen, allein vor der Hintergrund einer zügigen Ingangsetzung des Vorhabens zu werten und habe auf den Standort- und Sprachkenntnissen von Q-Cells beruht. |
| --- | --- |

(20)

Die deutschen Behörden machen geltend, der Joint-Venture-Partner Evergreen sei selbst ein KMU gewesen. Zudem habe Q-Cells die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung erfüllt (16) und sei bis Dezember 2006 ein Minderheitsgesellschafter gewesen: Bei Gründung des Joint Venture habe Q-Cells nur ein Mitglied — Evergreen dagegen zwei Mitglieder — in den Aufsichtsrat entsenden können, die Stimmrechte seien entsprechend den Geschäftsanteilen verteilt gewesen und die finanzielle Beteiligung der Partner am Investitionsvorhaben habe deren Anteilen am Joint Venture entsprochen. Die Berufung von Vorstandsmitgliedern von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ im Zeitraum von Ende 2004 bis April 2005 sei als vorübergehend anzusehen, allein vor der Hintergrund einer zügigen Ingangsetzung des Vorhabens zu werten und habe auf den Standort- und Sprachkenntnissen von Q-Cells beruht.

| (21) | Ergänzend führen die deutschen Behörden aus, dass die zwischen EverQ und Q-Cells geschlossenen Verträge (Lizenz- und Technologietransfervertrag, Silizium-Liefervertrag, Dienstleistungsverträge) ebenso wie die Verträge mit anderen Gesellschaftern dem Fremdvergleichsgrundsatz entsprächen. |
| --- | --- |

(21)

Ergänzend führen die deutschen Behörden aus, dass die zwischen EverQ und Q-Cells geschlossenen Verträge (Lizenz- und Technologietransfervertrag, Silizium-Liefervertrag, Dienstleistungsverträge) ebenso wie die Verträge mit anderen Gesellschaftern dem Fremdvergleichsgrundsatz entsprächen.

| (22) | Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass die Beteiligung von Q-Cells am ursprünglichen Joint Venture EverQ als Neugründung im Hinblick auf die für KMU typischen Schwierigkeiten nach Auskunft des Unternehmens keine Vorteile verschafft habe. In diesem Zusammenhang werden insbesondere folgende Punkte angeführt:






  — | der Zugang zu langfristigem Fremdkapital sei schwieriger als bei Großunternehmen gewesen und überhaupt nur unter Einbeziehung von Eigenmitteln und Fördermitteln in die Finanzierung sowie durch Beibringung umfangreicher Sicherheiten möglich gewesen. Die Kreditlinien der finanzierenden Banken seien genau und ausschließlich am Bedarf von EverQ1 orientiert gewesen. Das Finanzierungspaket für EverQ1 sei mit einem Bankkredit über lediglich 8 Mio. EUR (13 % der gesamten Investitionssumme) und Beiträgen der Partner entsprechend ihrer Beteiligung am Joint Venture als KMU-typisch anzusehen. Der Kreditvertrag sei erst im November 2005 unterzeichnet und der Kreditbetrag erst im Dezember 2006 an das Unternehmen ausgereicht worden, |
| --- | --- | --- |

(22)

Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass die Beteiligung von Q-Cells am ursprünglichen Joint Venture EverQ als Neugründung im Hinblick auf die für KMU typischen Schwierigkeiten nach Auskunft des Unternehmens keine Vorteile verschafft habe. In diesem Zusammenhang werden insbesondere folgende Punkte angeführt:

—

der Zugang zu langfristigem Fremdkapital sei schwieriger als bei Großunternehmen gewesen und überhaupt nur unter Einbeziehung von Eigenmitteln und Fördermitteln in die Finanzierung sowie durch Beibringung umfangreicher Sicherheiten möglich gewesen. Die Kreditlinien der finanzierenden Banken seien genau und ausschließlich am Bedarf von EverQ1 orientiert gewesen. Das Finanzierungspaket für EverQ1 sei mit einem Bankkredit über lediglich 8 Mio. EUR (13 % der gesamten Investitionssumme) und Beiträgen der Partner entsprechend ihrer Beteiligung am Joint Venture als KMU-typisch anzusehen. Der Kreditvertrag sei erst im November 2005 unterzeichnet und der Kreditbetrag erst im Dezember 2006 an das Unternehmen ausgereicht worden,

| — | der Zugang zum Absatzmarkt sei für EverQ und seine Gesellschafter mit erheblichen Risiken verbunden gewesen, da es sich bei der String-Ribbon-Technologie von Evergreen um eine industriell noch nicht validierte Technologie gehandelt habe (17) und Q-Cells als Solarzellenhersteller nicht auf dem Markt für Solarmodule tätig gewesen sei und somit keinen Beitrag zur Behebung der KMU-typischen Schwierigkeiten von EverQ habe leisten können, |
| --- | --- |

—

der Zugang zum Absatzmarkt sei für EverQ und seine Gesellschafter mit erheblichen Risiken verbunden gewesen, da es sich bei der String-Ribbon-Technologie von Evergreen um eine industriell noch nicht validierte Technologie gehandelt habe (17) und Q-Cells als Solarzellenhersteller nicht auf dem Markt für Solarmodule tätig gewesen sei und somit keinen Beitrag zur Behebung der KMU-typischen Schwierigkeiten von EverQ habe leisten können,

| — | die Versorgung mit dem wichtigen Rohstoff Silizium habe erst mit dem Beitritt von REC als Gesellschafter stabil abgesichert werden können. |
| --- | --- |

—

die Versorgung mit dem wichtigen Rohstoff Silizium habe erst mit dem Beitritt von REC als Gesellschafter stabil abgesichert werden können.

| (23) | Die deutschen Behörden übermittelten auch die Kopie eines Dokuments mit dem Titel ‚[...]‘. In dieser von [...] unterzeichneten Vereinbarung werden die Grundzüge eines möglichen Rechtsgeschäfts zwischen den beiden Unternehmen zwecks Gründung und Führung eines Joint Venture zur Entwicklung und Herstellung sowie zum Verkauf von Solarprodukten auf der Grundlage der String-Ribbon-Technologie dargelegt. |
| --- | --- |

(23)

Die deutschen Behörden übermittelten auch die Kopie eines Dokuments mit dem Titel ‚[...]‘. In dieser von [...] unterzeichneten Vereinbarung werden die Grundzüge eines möglichen Rechtsgeschäfts zwischen den beiden Unternehmen zwecks Gründung und Führung eines Joint Venture zur Entwicklung und Herstellung sowie zum Verkauf von Solarprodukten auf der Grundlage der String-Ribbon-Technologie dargelegt.

3.   WÜRDIGUNG DER BEIHILFEMASSNAHME

| (24) | Im vorliegenden Fall wurde die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 auf der Grundlage von Informationen erlassen, die zum Zeitpunkt der Anmeldung in Hinblick auf die Absichten der beteiligten Unternehmen unvollständig/unrichtig waren. |
| --- | --- |

(24)

Im vorliegenden Fall wurde die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 auf der Grundlage von Informationen erlassen, die zum Zeitpunkt der Anmeldung in Hinblick auf die Absichten der beteiligten Unternehmen unvollständig/unrichtig waren.

3.1.   Allgemeine Erwägungen

| (25) | Die deutschen Behörden machen im Wesentlichen geltend, dass die Kommission bei der Prüfung der Frage, ob ein Unternehmen mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU zu kämpfen hat, nur die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung, nicht aber die konkreten wirtschaftlichen Gegebenheiten berücksichtigen dürfe. Ergänzend führen sie aus, dass EverQ auf alle Fälle KMU-typische Schwierigkeiten gehabt habe. |
| --- | --- |

(25)

Die deutschen Behörden machen im Wesentlichen geltend, dass die Kommission bei der Prüfung der Frage, ob ein Unternehmen mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU zu kämpfen hat, nur die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung, nicht aber die konkreten wirtschaftlichen Gegebenheiten berücksichtigen dürfe. Ergänzend führen sie aus, dass EverQ auf alle Fälle KMU-typische Schwierigkeiten gehabt habe.

| (26) | Zum ersten Punkt merkt die Kommission an, dass der Gerichtshof wie folgt entschieden hat: Das in der KMU-Empfehlung niedergelegte Unabhängigkeitskriterium bezweckt, dass die für KMU vorgesehenen Maßnahmen tatsächlich diejenigen Unternehmen erreichen, deren geringe Größe für sie einen Nachteil bedeutet, nicht aber diejenigen, die einem Konzern angehören und Zugang zu Mitteln und Unterstützungen haben, die ihre gleich großen Konkurrenten nicht haben. Es ergibt sich ferner, dass zur Beschränkung auf solche Unternehmen, die tatsächlich unabhängige KMU darstellen, auch rechtliche Gebilde von KMU ausgeschlossen werden sollen, die eine wirtschaftliche Gruppe bilden, deren Bedeutung über die eines solchen Unternehmens hinausgeht, und dass darauf zu achten ist, dass die Definition der KMU nicht durch eine rein formale Erfüllung der Kriterien umgangen wird. Das Unabhängigkeitskriterium ist daher im Licht dieses Zieles auszulegen (18). |
| --- | --- |

(26)

Zum ersten Punkt merkt die Kommission an, dass der Gerichtshof wie folgt entschieden hat: Das in der KMU-Empfehlung niedergelegte Unabhängigkeitskriterium bezweckt, dass die für KMU vorgesehenen Maßnahmen tatsächlich diejenigen Unternehmen erreichen, deren geringe Größe für sie einen Nachteil bedeutet, nicht aber diejenigen, die einem Konzern angehören und Zugang zu Mitteln und Unterstützungen haben, die ihre gleich großen Konkurrenten nicht haben. Es ergibt sich ferner, dass zur Beschränkung auf solche Unternehmen, die tatsächlich unabhängige KMU darstellen, auch rechtliche Gebilde von KMU ausgeschlossen werden sollen, die eine wirtschaftliche Gruppe bilden, deren Bedeutung über die eines solchen Unternehmens hinausgeht, und dass darauf zu achten ist, dass die Definition der KMU nicht durch eine rein formale Erfüllung der Kriterien umgangen wird. Das Unabhängigkeitskriterium ist daher im Licht dieses Zieles auszulegen (18).

| (27) | Die Kommission räumt ein, dass dieses Urteil unter Zugrundelegung der früheren, aus dem Jahr 1996 stammenden KMU-Definition (19) erlassen wurde und dass mit der überarbeiteten, seit 2005 geltenden Definition unter anderem das Ziel verfolgt wurde, insbesondere durch die Einführung der Konzepte des ‚verbundenen Unternehmens‘ und des ‚Partnerunternehmens‘ mehr Rechtssicherheit bei der Anwendung des Unabhängigkeitskriteriums zu gewährleisten. |
| --- | --- |

(27)

Die Kommission räumt ein, dass dieses Urteil unter Zugrundelegung der früheren, aus dem Jahr 1996 stammenden KMU-Definition (19) erlassen wurde und dass mit der überarbeiteten, seit 2005 geltenden Definition unter anderem das Ziel verfolgt wurde, insbesondere durch die Einführung der Konzepte des ‚verbundenen Unternehmens‘ und des ‚Partnerunternehmens‘ mehr Rechtssicherheit bei der Anwendung des Unabhängigkeitskriteriums zu gewährleisten.

| (28) | Dennoch sind die vom Gerichtshof in diesem Urteil aufgestellten Grundsätze nach Auffassung der Kommission weiterhin gültig, und zwar insbesondere in Fällen, in denen versucht wird, die überarbeitete KMU-Definition zu manipulieren oder zu umgehen. |
| --- | --- |

(28)

Dennoch sind die vom Gerichtshof in diesem Urteil aufgestellten Grundsätze nach Auffassung der Kommission weiterhin gültig, und zwar insbesondere in Fällen, in denen versucht wird, die überarbeitete KMU-Definition zu manipulieren oder zu umgehen.

| (29) | Dementsprechend vertritt die Kommission in diesem Stadium des Verfahrens die Auffassung, dass sie auch der Umstand, dass EverQ möglicherweise die formellen Kriterien der KMU-Definition erfüllt hat, nicht daran hindert zu prüfen, ob das Unternehmen tatsächlich mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU konfrontiert ist, da ihr klare Hinweise dafür vorliegen, dass die formellen Kriterien nur deswegen erfüllt wurden, weil die Beteiligung von Q-Cells an EverQ bewusst auf unter 25 % (konkret 24,9 %) beschränkt wurde, und der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ stärker war. |
| --- | --- |

(29)

Dementsprechend vertritt die Kommission in diesem Stadium des Verfahrens die Auffassung, dass sie auch der Umstand, dass EverQ möglicherweise die formellen Kriterien der KMU-Definition erfüllt hat, nicht daran hindert zu prüfen, ob das Unternehmen tatsächlich mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU konfrontiert ist, da ihr klare Hinweise dafür vorliegen, dass die formellen Kriterien nur deswegen erfüllt wurden, weil die Beteiligung von Q-Cells an EverQ bewusst auf unter 25 % (konkret 24,9 %) beschränkt wurde, und der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ stärker war.

| (30) | Was den zweiten Punkt anbetrifft, so macht EverQ anscheinend geltend, dass es selbst dann, wenn es mit anderen Unternehmen (‚verbundenen‘ Unternehmen oder ‚Partnerunternehmen‘) eine wirtschaftliche Gruppe bilden und die formellen Schwellenwerte überschreiten würde, als KMU eingestuft werden könne. Die Kommission bezweifelt, dass dieses Argument stichhaltig ist. Sollte die Untersuchung ergeben, dass die in der KMU-Definition festgelegten Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten werden, weil bei der Ermittlung des KMU-Status für EverQ auch die Daten anderer Unternehmen zu berücksichtigen sind, könnte EverQ nicht als KMU eingestuft werden. Das Argument, dass sowohl Evergreen als auch Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung und des Erlasses der Entscheidung über einen KMU-Aufschlag für EverQ KMU gewesen seien und unter den gleichen KMU-typischen Schwierigkeiten gelitten hätten, erscheint in diesem Zusammenhang irrelevant, da beide Unternehmen zusammen immer noch eine Gruppe bilden würden, deren Lage nicht mit den Schwierigkeiten eines KMU vergleichbar wäre, das nicht über Partnerunternehmen oder verbundene Unternehmen verfügt. Sollte die Untersuchung mit anderen Worten also ergeben, dass Evergreen und/oder Q-Cells als Partnerunternehmen von EverQ anzusehen sind, so würden die einschlägigen formellen Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten, was zwingend bedeuten würde, dass nicht davon ausgegangen werden könnte, dass EverQ mit KMU-typischen Schwierigkeiten konfrontiert ist. |
| --- | --- |

(30)

Was den zweiten Punkt anbetrifft, so macht EverQ anscheinend geltend, dass es selbst dann, wenn es mit anderen Unternehmen (‚verbundenen‘ Unternehmen oder ‚Partnerunternehmen‘) eine wirtschaftliche Gruppe bilden und die formellen Schwellenwerte überschreiten würde, als KMU eingestuft werden könne. Die Kommission bezweifelt, dass dieses Argument stichhaltig ist. Sollte die Untersuchung ergeben, dass die in der KMU-Definition festgelegten Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten werden, weil bei der Ermittlung des KMU-Status für EverQ auch die Daten anderer Unternehmen zu berücksichtigen sind, könnte EverQ nicht als KMU eingestuft werden. Das Argument, dass sowohl Evergreen als auch Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung und des Erlasses der Entscheidung über einen KMU-Aufschlag für EverQ KMU gewesen seien und unter den gleichen KMU-typischen Schwierigkeiten gelitten hätten, erscheint in diesem Zusammenhang irrelevant, da beide Unternehmen zusammen immer noch eine Gruppe bilden würden, deren Lage nicht mit den Schwierigkeiten eines KMU vergleichbar wäre, das nicht über Partnerunternehmen oder verbundene Unternehmen verfügt. Sollte die Untersuchung mit anderen Worten also ergeben, dass Evergreen und/oder Q-Cells als Partnerunternehmen von EverQ anzusehen sind, so würden die einschlägigen formellen Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten, was zwingend bedeuten würde, dass nicht davon ausgegangen werden könnte, dass EverQ mit KMU-typischen Schwierigkeiten konfrontiert ist.

3.2.   Anwendung der KMU-Definition auf EverQ unter Berücksichtigung der neuen Informationen über den Beihilfeempfänger

| (31) | EverQ hat für sein Vorhaben EverQ1 eine regionale Investitionsbeihilfe von 28 471 100 EUR (20) einschließlich eines KMU-Aufschlags von 15 Prozentpunkten erhalten (siehe auch Abschnitt 2.2). Diesen KMU-Aufschlag (in diesem Fall in Höhe von 15 Prozentpunkten) dürfen die deutschen Behörden über die nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässige Beihilfehöchstintensität für Unternehmen in einem benachteiligten Gebiet hinaus gewähren, sofern es sich bei dem betreffenden Unternehmen um ein KMU handelt. KMU sollten nämlich höhere Beihilfebeträge erhalten, damit sie die größenbedingten Nachteile ausgleichen können. |
| --- | --- |

(31)

EverQ hat für sein Vorhaben EverQ1 eine regionale Investitionsbeihilfe von 28 471 100 EUR (20) einschließlich eines KMU-Aufschlags von 15 Prozentpunkten erhalten (siehe auch Abschnitt 2.2). Diesen KMU-Aufschlag (in diesem Fall in Höhe von 15 Prozentpunkten) dürfen die deutschen Behörden über die nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässige Beihilfehöchstintensität für Unternehmen in einem benachteiligten Gebiet hinaus gewähren, sofern es sich bei dem betreffenden Unternehmen um ein KMU handelt. KMU sollten nämlich höhere Beihilfebeträge erhalten, damit sie die größenbedingten Nachteile ausgleichen können.

| (32) | In ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 426/05 prüfte die Kommission den KMU-Status von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung (21) auf der Grundlage der KMU-Empfehlung. |
| --- | --- |

(32)

In ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 426/05 prüfte die Kommission den KMU-Status von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung (21) auf der Grundlage der KMU-Empfehlung.

| (33) | Als kleine und mittlere Unternehmen gelten gemäß Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung Unternehmen,






  — | die weniger als 250 Personen beschäftigen und |
| --- | --- | --- |

(33)

Als kleine und mittlere Unternehmen gelten gemäß Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung Unternehmen,

—

die weniger als 250 Personen beschäftigen und

| — | die entweder einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder |
| --- | --- |

—

die entweder einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder

| — | deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft. |
| --- | --- |

—

deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft.

| (34) | Bei der Prüfung der Frage, ob es sich bei dem begünstigten Unternehmen um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Ein Unternehmen erwirbt bzw. verliert den KMU-Status, wenn es in zwei aufeinanderfolgenden Geschäftsjahren am Stichtag des Rechnungsabschlusses die Obergrenze für die Mitarbeiterzahl oder die finanziellen Schwellenwerte über- bzw. unterschreitet. |
| --- | --- |

(34)

Bei der Prüfung der Frage, ob es sich bei dem begünstigten Unternehmen um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Ein Unternehmen erwirbt bzw. verliert den KMU-Status, wenn es in zwei aufeinanderfolgenden Geschäftsjahren am Stichtag des Rechnungsabschlusses die Obergrenze für die Mitarbeiterzahl oder die finanziellen Schwellenwerte über- bzw. unterschreitet.

| (35) | Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Dem Europäischen Gerichtshof (22) zufolge muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein. |
| --- | --- |

(35)

Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Dem Europäischen Gerichtshof (22) zufolge muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein.

| (36) | Bei der Prüfung der Frage, ob EverQ ein eigenständiges Unternehmen ist oder ob es mit anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (verbundene Unternehmen oder Partnerunternehmen), müssen mehrere Faktoren berücksichtigt werden. In Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung sind die Arten von Unternehmen (verbundene Unternehmen und Partnerunternehmen) aufgeführt, die bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Daten zu berücksichtigen sind. |
| --- | --- |

(36)

Bei der Prüfung der Frage, ob EverQ ein eigenständiges Unternehmen ist oder ob es mit anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (verbundene Unternehmen oder Partnerunternehmen), müssen mehrere Faktoren berücksichtigt werden. In Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung sind die Arten von Unternehmen (verbundene Unternehmen und Partnerunternehmen) aufgeführt, die bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Daten zu berücksichtigen sind.

| (37) | Ein Unternehmen, das eine Beteiligung von 25 % oder mehr hält, ist nach der KMU-Empfehlung als Partnerunternehmen anzusehen. Die Tatsache, dass die Beteiligung von Q-Cells auf 24,9 % und damit auf unter 25 % beschränkt wurde, hatte zur Folge, dass die Mitarbeiterzahlen und die Finanzdaten von Q-Cells bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahlen bzw. der finanziellen Schwellenwerte für EverQ nicht miteinbezogen wurden (23). Auf dieser Grundlage genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 den KMU-Aufschlag für EverQ1. In der entsprechenden Entscheidung kam die Kommission zu dem Schluss, dass die von den deutschen Behörden vorgelegten Informationen belegten, dass der Beihilfeempfänger zum Zeitpunkt der Anmeldung der KMU-Definition entsprach und dass die Gewährung eines KMU-Aufschlags notwendig war, um die Finanzierung der Gesamtinvestition sicherzustellen. |
| --- | --- |

(37)

Ein Unternehmen, das eine Beteiligung von 25 % oder mehr hält, ist nach der KMU-Empfehlung als Partnerunternehmen anzusehen. Die Tatsache, dass die Beteiligung von Q-Cells auf 24,9 % und damit auf unter 25 % beschränkt wurde, hatte zur Folge, dass die Mitarbeiterzahlen und die Finanzdaten von Q-Cells bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahlen bzw. der finanziellen Schwellenwerte für EverQ nicht miteinbezogen wurden (23). Auf dieser Grundlage genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 den KMU-Aufschlag für EverQ1. In der entsprechenden Entscheidung kam die Kommission zu dem Schluss, dass die von den deutschen Behörden vorgelegten Informationen belegten, dass der Beihilfeempfänger zum Zeitpunkt der Anmeldung der KMU-Definition entsprach und dass die Gewährung eines KMU-Aufschlags notwendig war, um die Finanzierung der Gesamtinvestition sicherzustellen.

| (38) | Es ist allgemein anerkannt, dass Unternehmen mit niedrigeren als den oben angegebenen Mitarbeiterzahlen und finanziellen Schwellenwerten mit einer Reihe von Schwierigkeiten zu kämpfen haben, die ihre Entwicklung bremsen können. Ein zentrales Problem für KMU sind beispielsweise die Kapitalbeschaffung und der Kreditzugang. Verantwortlich hierfür sind unzulängliche Informationen, die geringe Risikobereitschaft der Finanzmärkte und die begrenzten Garantien, die KMU bieten können. Mangels Ressourcen fehlt es ihnen zum Teil auch an Informationen auf so wichtigen Gebieten wie den neuen Technologien oder der Erschließung neuer Märkte. |
| --- | --- |

(38)

Es ist allgemein anerkannt, dass Unternehmen mit niedrigeren als den oben angegebenen Mitarbeiterzahlen und finanziellen Schwellenwerten mit einer Reihe von Schwierigkeiten zu kämpfen haben, die ihre Entwicklung bremsen können. Ein zentrales Problem für KMU sind beispielsweise die Kapitalbeschaffung und der Kreditzugang. Verantwortlich hierfür sind unzulängliche Informationen, die geringe Risikobereitschaft der Finanzmärkte und die begrenzten Garantien, die KMU bieten können. Mangels Ressourcen fehlt es ihnen zum Teil auch an Informationen auf so wichtigen Gebieten wie den neuen Technologien oder der Erschließung neuer Märkte.

| (39) | Doch offensichtlich können auch Unternehmen, die nicht mit den typischen Schwierigkeiten von KMU konfrontiert zu sein scheinen, durch die Nutzung von Strukturen wie Joint Ventures auf der Grundlage der KMU-Definition KMU-Aufschläge (zusätzlich zu den nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässigen Höchstbeihilfen) erhalten. Im vorliegenden Fall hat die Kommission in der Tat Zweifel daran, dass die Beihilfe für EverQ in einem angemessenen Verhältnis zum Bedarf des Unternehmens stand, [...]. |
| --- | --- |

(39)

Doch offensichtlich können auch Unternehmen, die nicht mit den typischen Schwierigkeiten von KMU konfrontiert zu sein scheinen, durch die Nutzung von Strukturen wie Joint Ventures auf der Grundlage der KMU-Definition KMU-Aufschläge (zusätzlich zu den nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässigen Höchstbeihilfen) erhalten. Im vorliegenden Fall hat die Kommission in der Tat Zweifel daran, dass die Beihilfe für EverQ in einem angemessenen Verhältnis zum Bedarf des Unternehmens stand, [...].

| (40) | Während der Prüfung des angemeldeten Investitionsvorhabens EverQ2 entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ möglicherweise [...] unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, um sicherzustellen, dass EverQ für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Der Kommission waren wichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen nicht bekannt, als sie die Entscheidung über den KMU-Aufschlag für EverQ1 erließ. Wären ihr alle wichtigen Informationen bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt. |
| --- | --- |

(40)

Während der Prüfung des angemeldeten Investitionsvorhabens EverQ2 entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ möglicherweise [...] unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, um sicherzustellen, dass EverQ für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Der Kommission waren wichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen nicht bekannt, als sie die Entscheidung über den KMU-Aufschlag für EverQ1 erließ. Wären ihr alle wichtigen Informationen bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt.

| (41) | In der Tat ist in Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1 festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. Nach Auffassung der Kommission ist dies ein Hinweis darauf, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe einschließlich eines KMU-Aufschlags in Anspruch nehmen zu können. Die Kommission ist der Auffassung, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells größer war, als dies in dem Anteil von 24,9 %, den Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung an EverQ hielt, zum Ausdruck kam. Dies lässt sich nicht nur aus dem Wortlaut von Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1, sondern auch daraus folgern, dass einige Zeit lang Vorstandsmitglieder von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ berufen wurden und es zahlreiche Verträge ([...]) zwischen EverQ und Q-Cells gab, von denen uns die deutschen Behörden erst im April 2008 unterrichteten. Dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ größer war oder größer sein sollte, als dies in der Höhe seiner in der Anmeldung angegebenen Beteiligung an EverQ zum Ausdruck kam, lässt sich auch aus Artikel 3 Absatz 6 des MJVA1 ableiten, der besagt, dass Q-Cells seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen oder sich in der gleichen prozentualen Höhe wie Evergreen beteiligen kann, wenn oder sobald dies nach den Vorschriften für staatliche Beihilfen möglich ist. |
| --- | --- |

(41)

In der Tat ist in Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1 festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. Nach Auffassung der Kommission ist dies ein Hinweis darauf, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe einschließlich eines KMU-Aufschlags in Anspruch nehmen zu können. Die Kommission ist der Auffassung, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells größer war, als dies in dem Anteil von 24,9 %, den Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung an EverQ hielt, zum Ausdruck kam. Dies lässt sich nicht nur aus dem Wortlaut von Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1, sondern auch daraus folgern, dass einige Zeit lang Vorstandsmitglieder von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ berufen wurden und es zahlreiche Verträge ([...]) zwischen EverQ und Q-Cells gab, von denen uns die deutschen Behörden erst im April 2008 unterrichteten. Dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ größer war oder größer sein sollte, als dies in der Höhe seiner in der Anmeldung angegebenen Beteiligung an EverQ zum Ausdruck kam, lässt sich auch aus Artikel 3 Absatz 6 des MJVA1 ableiten, der besagt, dass Q-Cells seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen oder sich in der gleichen prozentualen Höhe wie Evergreen beteiligen kann, wenn oder sobald dies nach den Vorschriften für staatliche Beihilfen möglich ist.

| (42) | Obwohl EverQ den deutschen Behörden zufolge geltend macht, dass der MJVA1 nicht die einzige Joint-Venture-Vereinbarung ist und die oben genannten Bestimmungen in anderen Vereinbarungen nicht enthalten sind, sieht die Kommission ihre Auffassung in mehr als einem Dokument bestätigt. So heißt es in der von den deutschen Behörden übermittelten Vereinbarung mit dem Titel ‚[...]‘ unter Ziffer 5: ‚Mit Blick auf einen möglichst umfassenden Förderanspruch liegt es nach Auffassung der Parteien im Interesse von JVCo, dass Q seine Beteiligung an JVCo so lange begrenzt, bis entweder E oder JVCo gemäß den Vorschriften über Investitionszuschüsse etc. nicht mehr als ‚kleines oder mittleres Unternehmen‘ eingestuft wird oder diese Beschränkung hinfällig wird. In diesem Zusammenhang muss das Eigentum von Q an JVCo weniger als 25 % ausmachen, damit in Deutschland bestimmte staatliche Beihilfen in Anspruch genommen werden können.‘ [Englischer Originalwortlaut: ‚The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as “small or medium enterprises” under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, Q's ownership of JVCo must be less than 25 % in order to qualify for certain German government subsidies.‘] (24). |
| --- | --- |

(42)

Obwohl EverQ den deutschen Behörden zufolge geltend macht, dass der MJVA1 nicht die einzige Joint-Venture-Vereinbarung ist und die oben genannten Bestimmungen in anderen Vereinbarungen nicht enthalten sind, sieht die Kommission ihre Auffassung in mehr als einem Dokument bestätigt. So heißt es in der von den deutschen Behörden übermittelten Vereinbarung mit dem Titel ‚[...]‘ unter Ziffer 5: ‚Mit Blick auf einen möglichst umfassenden Förderanspruch liegt es nach Auffassung der Parteien im Interesse von JVCo, dass Q seine Beteiligung an JVCo so lange begrenzt, bis entweder E oder JVCo gemäß den Vorschriften über Investitionszuschüsse etc. nicht mehr als ‚kleines oder mittleres Unternehmen‘ eingestuft wird oder diese Beschränkung hinfällig wird. In diesem Zusammenhang muss das Eigentum von Q an JVCo weniger als 25 % ausmachen, damit in Deutschland bestimmte staatliche Beihilfen in Anspruch genommen werden können.‘ [Englischer Originalwortlaut: ‚The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as “small or medium enterprises” under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, Q's ownership of JVCo must be less than 25 % in order to qualify for certain German government subsidies.‘] (24).

| (43) | Aus den oben genannten Gründen hegt die Kommission, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung des KMU-Aufschlags im September 2005 größer gewesen sein könnte, als dies von einem Gesellschafter, der formal eine unter 25 % (konkret 24,9 %) liegende Beteiligung an EverQ hält, zu erwarten gewesen wäre. Indem Q-Cells die Schwellenwerte nur formal einhielt, [...] und zudem über größeren Einfluss verfügte, vermied das Unternehmen [...] eine Einstufung als Partner von EverQ bzw. als mit diesem verbundenes Unternehmen im Sinne der KMU-Empfehlung; eine solche Einstufung hätte schließlich zu dem Ergebnis geführt, dass EverQ kein KMU war, nicht mit den für KMU typischen Schwierigkeiten zu kämpfen hatte und daher nicht für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. |
| --- | --- |

(43)

Aus den oben genannten Gründen hegt die Kommission, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung des KMU-Aufschlags im September 2005 größer gewesen sein könnte, als dies von einem Gesellschafter, der formal eine unter 25 % (konkret 24,9 %) liegende Beteiligung an EverQ hält, zu erwarten gewesen wäre. Indem Q-Cells die Schwellenwerte nur formal einhielt, [...] und zudem über größeren Einfluss verfügte, vermied das Unternehmen [...] eine Einstufung als Partner von EverQ bzw. als mit diesem verbundenes Unternehmen im Sinne der KMU-Empfehlung; eine solche Einstufung hätte schließlich zu dem Ergebnis geführt, dass EverQ kein KMU war, nicht mit den für KMU typischen Schwierigkeiten zu kämpfen hatte und daher nicht für einen KMU-Aufschlag in Frage kam.

| (44) | Nach Auffassung der Kommission darf daher nicht außer Acht gelassen werden, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise umgangen wird, damit ein höherer Beihilfeanspruch besteht. Es sollte berücksichtigt werden, dass für das Vorhaben EverQ1 unter Umständen unberechtigterweise ein KMU-Aufschlag gewährt wurde. Daher fordert die Kommission die Beteiligten auf, zu diesem Punkt Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

(44)

Nach Auffassung der Kommission darf daher nicht außer Acht gelassen werden, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise umgangen wird, damit ein höherer Beihilfeanspruch besteht. Es sollte berücksichtigt werden, dass für das Vorhaben EverQ1 unter Umständen unberechtigterweise ein KMU-Aufschlag gewährt wurde. Daher fordert die Kommission die Beteiligten auf, zu diesem Punkt Stellung zu nehmen.

3.3.   Schlussfolgerung

| (45) | Aufgrund der neuen Informationen hat die Kommission Zweifel daran, ob es sich bei EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelte. Sollte Letzteres nicht der Fall gewesen sein, würde der angemeldete KMU-Aufschlag zu einer mit dem EG-Vertrag nicht zu vereinbarenden Überschreitung der zulässigen Beihilfeintensität führen. |
| --- | --- |

(45)

Aufgrund der neuen Informationen hat die Kommission Zweifel daran, ob es sich bei EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelte. Sollte Letzteres nicht der Fall gewesen sein, würde der angemeldete KMU-Aufschlag zu einer mit dem EG-Vertrag nicht zu vereinbarenden Überschreitung der zulässigen Beihilfeintensität führen.

| (46) | Da sich die neuen Informationen auf die zulässige Beihilfehöchstintensität auswirken, sind sie im Sinne von Artikel 9 der Verfahrensverordnung ein ausschlaggebender Faktor für die Entscheidung. In Wirklichkeit trägt die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 jedoch einem ausschlaggebenden Faktor nicht Rechnung, da zum Zeitpunkt der Anmeldung nur unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen vorlagen. Dies könnte dazu führen, dass die Entscheidung vom 7. Juni 2006 möglicherweise widerrufen wird. |
| --- | --- |

(46)

Da sich die neuen Informationen auf die zulässige Beihilfehöchstintensität auswirken, sind sie im Sinne von Artikel 9 der Verfahrensverordnung ein ausschlaggebender Faktor für die Entscheidung. In Wirklichkeit trägt die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 jedoch einem ausschlaggebenden Faktor nicht Rechnung, da zum Zeitpunkt der Anmeldung nur unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen vorlagen. Dies könnte dazu führen, dass die Entscheidung vom 7. Juni 2006 möglicherweise widerrufen wird.

| (47) | Der etwaige Widerruf der ursprünglichen Entscheidung, die sich auf unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen und den tatsächlichen Einfluss von Q-Cells in EverQ stützte, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren, und der etwaige Erlass einer neuen Entscheidung setzt gemäß Artikel 9 der Verfahrensverordnung voraus, dass die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleitet. Die Verfahrenseinleitung ist eine verfahrensrechtliche Vorschrift, der die Kommission nachkommen muss. |
| --- | --- |

(47)

Der etwaige Widerruf der ursprünglichen Entscheidung, die sich auf unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen und den tatsächlichen Einfluss von Q-Cells in EverQ stützte, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren, und der etwaige Erlass einer neuen Entscheidung setzt gemäß Artikel 9 der Verfahrensverordnung voraus, dass die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleitet. Die Verfahrenseinleitung ist eine verfahrensrechtliche Vorschrift, der die Kommission nachkommen muss.

| (48) | Durch die Verfahrenseinleitung erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird sowohl unter Berücksichtigung der Stellungnahme des betreffenden Mitgliedstaats als auch der Stellungnahmen von Dritten die Maßnahme prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen. |
| --- | --- |

(48)

Durch die Verfahrenseinleitung erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird sowohl unter Berücksichtigung der Stellungnahme des betreffenden Mitgliedstaats als auch der Stellungnahmen von Dritten die Maßnahme prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen.

4.   ENTSCHEIDUNG

| (49) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(49)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (50) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie alle Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.” |
| --- | --- |

(50)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie alle Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.”

---

(1)  HL C 270., 2006.11.7., 2. o.

1

(2)  Ez az információ szakmai titkoktartási kötelezettség hatálya alá tartozik.

2

(3)  HL L 124., 2003.5.20., 36. o.

3

(4)  Ha ezeket figyelembe vették volna, az EverQ feltehetőleg nem minősülhetett volna KKV-nak.

4

(5)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1, nachstehend ‚Verfahrensverordnung‘ genannt.

5

(6)  ABl. C 270 vom 7.11.2006, S. 2.

6

(7)  Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (ABl. L 10 vom 13.1.2001, S. 33).

7

(8)  Entscheidung der Kommission vom 1. Oktober 2003 (ABl. C 284 vom 27.11.2003, S. 2).

8

(9)  Entscheidung der Kommission vom 19. Januar 2005 (ABl. C 235 vom 23.9.2005, S. 3).

9

(10)  Staatliche Beihilfe N 641/02 — Deutschland — Fördergebietskarte für Deutschland (2004-2006).

10

(11)  Bei der String-Ribbon-Technologie handelt es sich um ein kontinuierliches Verfahren, bei dem lange Drähte von Spulen abgewickelt und durch flüssiges Silizium geführt werden, wobei sie ein langes Siliziumband (‚Ribbon‘) aus dem Schmelzbad ziehen. Das Band wird in regelmäßigen Abschnitten entnommen und in kleinere Einheiten (Solarwafer) zerschnitten. Die Wafer werden dann gereinigt und durch weitere Fertigungsschritte (POCl3-Diffusion, Nassätzung, SiN-Antireflexbeschichtung, Metallisierung und Konditionierung) zu Solarzellen verarbeitet. Beim letzten Fertigungsschritt werden die Zellen zu Solarmodulen (Panelen) zusammengesetzt.

11

3

(12)  Ein Megawatt-Peak (MWp) entspricht 1 000 000 Watt-Peak (Wp). Watt-Peak ist ein Maß für die Leistungsfähigkeit (Nennleistung) von Solarzellen und Solarmodulen. Diese Einheit ist der in der Fotovoltaik übliche Vergleichsmaßstab der technischen Leistungsfähigkeit von Solarmodulen und bezeichnet die Nennleistung der Module unter Standard-Testbedingungen.

12

(13)  Unterliegt dem Berufsgeheimnis.

13

(14)  Quelle: http://www.secinfo.com/dsvRx.z7n.d.htm

14

(15)  ABl. L 124 vom 20.5.2003, S. 36.

15

(16)  Die Kommission bestätigte in ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 457/04 vom 2. März 2005 (ABl. C 131 vom 28.5.2005, S. 10) den KMU-Status von Q-Cells.

16

(17)  Vor der Gründung des Joint Venture hatte sich Evergreen 10 Jahre lang mit der Entwicklung der String-Ribbon-Technologie befasst, dafür rund [...] USD investiert und [...]. Damals verfügte das Unternehmen weder über die erforderlichen Finanzmitteln, um seine Produkte in großem Umfang kommerzialisieren zu können, noch über die erforderliche Erfahrung für den Bau der benötigten Fabrik.

17

(18)  Rechtssache C-91/01, Urteil vom 29. April 2002, Italien/Kommission.

18

(19)  ABl. L 107 vom 30.4.1996, S. 4.

19

(20)  Der in der Anmeldung angegebene gesamte Beihilfebetrag in Höhe von 27,5 Mio. EUR (Regionalbeihilfe zuzüglich KMU-Aufschlag) stützte sich auf den GA-Beihilfeentscheid der Investitionsbank Sachsen-Anhalt vom 21. April 2005. Mit Schreiben vom 15. April 2008 setzten die deutschen Behörden die Kommission davon in Kenntnis, dass dieser Bescheid am 3. Dezember 2007 geändert wurde. Die ursprünglich angemeldeten Investitionsgesamtkosten in Höhe von 61 328 300 EUR erhöhten sich letztlich auf 65 699 302 EUR, während sich die beihilfefähigen Kosten unverändert auf 60 873 300 EUR beliefen.

20

(21)  Da die Kommission von Deutschland davon in Kenntnis gesetzt wurde, dass sich die Finanzstruktur von EverQ während des Anmeldeverfahrens (d. h. nach dem Zeitpunkt der Anmeldung und vor dem Zeitpunkt, zu dem die Entscheidung erlassen wurde) änderte, berücksichtigte die Kommission in ihrer Entscheidung auch die später in diesem Zeitraum erfolgten Änderungen der Finanzstruktur.

21

(22)  Rechtssache 323/82, Urteil vom 14. November 1984, Intermills/Kommission, Slg. 3808.

22

(23)  Würden sie einbezogen, könnte EverQ nicht als KMU betrachtet werden.

23

(24)  ‚JVCo‘ steht für EverQ, ‚Q‘ steht für Q-Cells und ‚E‘ für Evergreen.

24

---

| 4.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 253/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 253/31

---

ÁLLAMI TÁMOGATÁS – SVÉDORSZÁG

Állami támogatás C 33/08 (ex N 732/07) – A Volvo Aero – GEnx számára nyújtott nagymértékű K+F támogatás

Felhívás észrevételek benyújtására az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése értelmében

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2008/C 253/10)

A Bizottság 2008. július 16-i levelében, amelynek hiteles nyelvű változata megtalálható ezen összefoglalót követően, értesítette Svédországot határozatáról, miszerint a fent említett támogatással/intézkedéssel kapcsolatban megindítja az EK-Szerződés 88. cikkének (2) bekezdése szerinti eljárást.

Az érdekelt felek a bizottsági eljárás tárgyát képező támogatásra vonatkozó észrevételeiket az ezen összefoglaló és az ezt követő levél közzétételét követő egy hónapon belül nyújthatják be az alábbi címre:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'État |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'État

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 296 12 42

Ezeket az észrevételeket közlik Svédországgal. Az észrevételeket benyújtó érdekeltek írásban, kérésüket megindokolva kérhetik adataik bizalmas kezelését.

AZ ÖSSZEFOGLALÁS SZÖVEGE

AZ ELJÁRÁS

Svédország 2007. novemberében bejelentette, hogy támogatást kíván nyújtani a Volvo Group leányvállalata, a Volvo Aero Corporation számára a GEnx-ben való részvételéhez. A Bizottság 2008. január 28-án és 2008. április 21-én kelt levelében kiegészítő információkat kért. Svédország 2008. március 18-án, 2008. június 2-án és 2008. június 19-én kelt levelében nyújtott tájékoztatást.

A BIZOTTSÁG ÁLTAL KEZDEMÉNYEZETT ELJÁRÁS TÁRGYÁT KÉPEZŐ TÁMOGATÁS LEÍRÁSA

A támogatás nemzeti jogi alapja a svéd kormány 2007. június 14-én hozott határozata, amelyben a svéd Nemzeti Adósságkezelő Hivatalt azzal bízta meg, hogy hitelmegállapodást kössön a Volvo Aero Corporation vállalattal.

A projekt alapján a Volvo Aero a General Electric (a továbbiakban: GE) által kifejlesztett GEnx motorokhoz fejleszt alkatrészeket két különböző változatban: egyiket a Boeing 787-hez, a másikat a Boeing 747-800-hoz. A Volvo Aero 2004. december 7-én kelt levélben, a projekt megindítása előtt kérte a támogatást a svéd kormánytól.

Svédország 362 millió SEK (körülbelül 39 millió EUR) visszatérítendő előleget kíván nyújtani a Volvo Aerónak, amely az összes támogatható költség 40 %-ának felel meg. Az előleg visszafizetését a Volvo Aerónak a projektből származó bevételei alapján határozzák meg (a GE által a Volvo Aero javára teljesített kifizetések formájában). A svéd hatóságok által használt előrejelzés – amely 2028-ig 4 937 motorral számol – 23 milliárd SEK összeget tartalmaz.

AZ INTÉZKEDÉS/TÁMOGATÁS ÉRTÉKELÉSE

Svédország bejelentette az intézkedést, mivel az az EK-Szerződés 87. cikke (1) bekezdésének hatálya alá tartozik. A Bizottság A kutatáshoz, fejlesztéshez és innovációhoz nyújtott állami támogatások közösségi keretrendszere (HL C 323., 2006.12.30., 1. o.) alapján megvizsgálta a támogatás összeegyeztethetőségét.

A Bizottságban több kétely merült fel a vizsgált támogatásra vonatkozóan.

A Bizottságnak kétségei vannak afelől, hogy tényleg a piac elégtelen működésének esete áll-e fenn. Véleménye szerint a Volvo Aero pénzügyileg nem független az anyavállalatától, amely úgy tűnik, finanszírozni tudja pénzforgalmi helyzetét és nem korlátozott a pénzügyi piacokhoz történő hozzáférése. Úgy tűnik továbbá, hogy az anyavállalatnak az a politikája, hogy leányvállalatait közösségi és állami finanszírozás elnyerésére buzdítja annak előzetes megfontolása nélkül, hogy a végrehajtandó beruházások csakugyan ki vannak-e téve a piac elégtelen működésének.

Másrészt pedig a Bizottságnak kételyei vannak a támogatás ösztönző hatását és különösen szükségességét illetően. A kormány a támogatás nyújtásáról legkorábban csak 2007. júniusában hozhatott határozatot, amikorra maga a projekt nagy része már lezárult, legalábbis a B787-eshez való GEnx tekintetében. A kormány és a vállalat közötti szóbeli megbeszélések nem helyettesíthetik a hivatalos támogatásnyújtási eljárást. Fontos megvizsgálni a hivatalos határozat időzítésének relevanciáját. Bár a K+F+I keretrendszer nem rendelkezik arról, hogy mikor kell a kormánynak határozatot hoznia, és egyértelműen megengedi, hogy a projektek még az erre irányuló hivatalos határozat meghozatala előtt elkezdődjenek, nehezen elfogadható, hogy egy kormányt határozathozatalában semmiféle határidő ne kössön.

Voltaképpen – amennyiben nincs határidő – a kormány kevéssel a projekt befejeződése előtt (szélsőséges esetben a projekt befejezőése után) is határozhat a projekt támogatásáról. Egyételmű azonban, hogy ebben az esetben a támogatásról szóló határozat semmiféle ösztönző hatást nem gyakorolhat a vállalatra, mivel a támogatás a már lezárult projekt alkalmazási körét és méretét számottevő mértékben nem módosíthatja. A támogatás egyetlen hatása ebben az esetben az lenne, hogy csökkentené a vállalat költségeit (pl. működési támogatás), de a K+F tevékenységeket nem növelné és magára a projektre sem gyakorolna hatást.

E pontot összefoglalva: a kormány támogatási határozatát a projekt időtartama alatt kellően korán kell meghozni ahhoz, hogy elérhesse a kívánt ösztönző hatást és hogy maga a támogatás valóban kedvezően befolyásolhassa a projektet végrehajtó vállalatot.

Harmadsorban pedig, a Bizottságnak kételyei vannak a támogatás arányosságát illetően, különösen az alkalmazott eszköz vonatkozásban, amely a kormányra terhelné a projekttel járó devizaárfolyam-kockázatot.

A Bizottság végezetül úgy véli, hogy a jelenlegi helyzetben – a kedvezményezett csekély piaci részesedése következtében – korlátozott a támogatás versenyre gyakorolt hatása. A Bizottság ugyanakkor kész a versenytársak vagy más harmadik fél által az eljárás során előterjesztett valamennyi bizonyítékot megvizsgálni.

A LEVÉL SZÖVEGE

„Kommissionen önskar underrätta Er om att den har besluta inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget i ovannämnda ärende av de skäl som anges nedan.

1.   FÖRFARANDE

| (1) | De svenska myndigheterna anmälde den ovannämnda stödåtgärden den 10 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 28 januari 2008. De svenska myndigheterna lämnade ofullständiga svar på denna begäran genom en skrivelse av den 18 mars 2008. |
| --- | --- |

(1)

De svenska myndigheterna anmälde den ovannämnda stödåtgärden den 10 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 28 januari 2008. De svenska myndigheterna lämnade ofullständiga svar på denna begäran genom en skrivelse av den 18 mars 2008.

| (2) | Den 15 april 2008 ägde ett möte rum mellan de svenska myndigheterna och kommissionens avdelningar, varefter kommissionen skickade ytterligare en skrivelse med begäran om ytterligare upplysningar den 21 april 2008. |
| --- | --- |

(2)

Den 15 april 2008 ägde ett möte rum mellan de svenska myndigheterna och kommissionens avdelningar, varefter kommissionen skickade ytterligare en skrivelse med begäran om ytterligare upplysningar den 21 april 2008.

| (3) | De svenska myndigheterna besvarade den skrivelsen genom att lämna synpunkter i en skrivelse av den 2 juni 2008. I den skrivelsen hänvisade de svenska myndigheterna till ytterligare upplysningar, bland annat intern utväxling av e-postmeddelanden mellan företrädare för det stödmottagande företagets ledning. Dessa kompletterande upplysningar lämnades den 19 juni 2008. Ytterligare upplysningar översändes i skrivelser av den 27 juni 2008 och den 30 juni 2008. |
| --- | --- |

(3)

De svenska myndigheterna besvarade den skrivelsen genom att lämna synpunkter i en skrivelse av den 2 juni 2008. I den skrivelsen hänvisade de svenska myndigheterna till ytterligare upplysningar, bland annat intern utväxling av e-postmeddelanden mellan företrädare för det stödmottagande företagets ledning. Dessa kompletterande upplysningar lämnades den 19 juni 2008. Ytterligare upplysningar översändes i skrivelser av den 27 juni 2008 och den 30 juni 2008.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Rättslig grund

| (4) | De svenska myndigheterna har uppgett att den rättsliga grund enligt vilken de avser att bevilja stödet är regeringens beslut av den 14 juni 2007 om att ge Riksgäldskontoret i uppdrag att ingå ett låneavtal med Volvo Aero Corporation. Regeringens beslut grundar sig i sin tur på ett godkännande från Riksdagen som, när den diskuterade budgetpropositionen för 2001/2002, godkände att regeringen stöder viss utveckling av den svenska flygindustrin inom en budgetram på högst 960 miljoner SEK (1). |
| --- | --- |

(4)

De svenska myndigheterna har uppgett att den rättsliga grund enligt vilken de avser att bevilja stödet är regeringens beslut av den 14 juni 2007 om att ge Riksgäldskontoret i uppdrag att ingå ett låneavtal med Volvo Aero Corporation. Regeringens beslut grundar sig i sin tur på ett godkännande från Riksdagen som, när den diskuterade budgetpropositionen för 2001/2002, godkände att regeringen stöder viss utveckling av den svenska flygindustrin inom en budgetram på högst 960 miljoner SEK (1).

2.2   Stödmottagaren

| (5) | Stödmottagare är Volvo Aero Corporation (nedan kallat Volvo Aero), ett stort företag som är verksamt inom flygsektorn (2). Volvo Aero utvecklar och tillverkar komponenter till flygplans-, raket- och gasturbinmotorer med högt teknikinnehåll. Volvo Aeros huvudkontor ligger i Trollhättan. År 2007 hade företaget en nettoförsäljning på 7,6 miljarder SEK (cirka 800 miljoner EUR) och ett rörelseresultat på 529 miljoner SEK (cirka 56 miljoner EUR). Volvo Aero har sammanlagt 3 550 anställda. |
| --- | --- |

(5)

Stödmottagare är Volvo Aero Corporation (nedan kallat Volvo Aero), ett stort företag som är verksamt inom flygsektorn (2). Volvo Aero utvecklar och tillverkar komponenter till flygplans-, raket- och gasturbinmotorer med högt teknikinnehåll. Volvo Aeros huvudkontor ligger i Trollhättan. År 2007 hade företaget en nettoförsäljning på 7,6 miljarder SEK (cirka 800 miljoner EUR) och ett rörelseresultat på 529 miljoner SEK (cirka 56 miljoner EUR). Volvo Aero har sammanlagt 3 550 anställda.

| (6) | Volvo Aero är ett helägt dotterbolag till Volvokoncernen. År 2007 hade Volvokoncernen omkring 100 000 anställda och en omsättning på 285,4 miljarder SEK (3) (cirka 30 miljarder EUR). |
| --- | --- |

(6)

Volvo Aero är ett helägt dotterbolag till Volvokoncernen. År 2007 hade Volvokoncernen omkring 100 000 anställda och en omsättning på 285,4 miljarder SEK (3) (cirka 30 miljarder EUR).

2.3   Projektet

| (7) | Syftet med FoU-projektet är att Volvo Aero ska utveckla ett antal komponenter för GEnx-motorn, som tagits fram av General Electric (nedan kallat GE) i två olika versioner, en för Boeing 787 och en för 747-800. |
| --- | --- |

(7)

Syftet med FoU-projektet är att Volvo Aero ska utveckla ett antal komponenter för GEnx-motorn, som tagits fram av General Electric (nedan kallat GE) i två olika versioner, en för Boeing 787 och en för 747-800.

| (8) | GEnx utvecklas av GE tillsammans med olika partner. De viktigaste partnerföretagen i Europa förutom Volvo Aero är Avio (Italien), med [...] (4), som ansvarar för konstruktion och tillverkning av växelhus för tillbehör, och Techspace Aero (Belgien) med [...], som ansvarar för lågtryckskompressorer. GE har andra partner i Japan (IHI och MHI med [...]) och i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(8)

GEnx utvecklas av GE tillsammans med olika partner. De viktigaste partnerföretagen i Europa förutom Volvo Aero är Avio (Italien), med [...] (4), som ansvarar för konstruktion och tillverkning av växelhus för tillbehör, och Techspace Aero (Belgien) med [...], som ansvarar för lågtryckskompressorer. GE har andra partner i Japan (IHI och MHI med [...]) och i Förenta staterna.

| (9) | Volvo Aero ingick i december 2004 ett [...] partneravtal om riskdelning med GE för utveckling av komponenter till ett belopp på [...] % av de totala investeringskostnaderna för motorn. Tack vare avtalet kunde Volvo Aeros andel ökas till [...] %. I december 2005 lades ytterligare två komponenter till och den totala andel av GEnx som Volvo Aero ansvarar för uppgick till [...] %. |
| --- | --- |

(9)

Volvo Aero ingick i december 2004 ett [...] partneravtal om riskdelning med GE för utveckling av komponenter till ett belopp på [...] % av de totala investeringskostnaderna för motorn. Tack vare avtalet kunde Volvo Aeros andel ökas till [...] %. I december 2005 lades ytterligare två komponenter till och den totala andel av GEnx som Volvo Aero ansvarar för uppgick till [...] %.

| (10) | Två ändringar i avtalet gjordes i december 2005 för att beakta två kompletterande komponenter (AFC och HPTRS, se nästa punkt) och den version av grundkonceptet GEnx som vidareutvecklats för flygplanstypen B747-800. |
| --- | --- |

(10)

Två ändringar i avtalet gjordes i december 2005 för att beakta två kompletterande komponenter (AFC och HPTRS, se nästa punkt) och den version av grundkonceptet GEnx som vidareutvecklats för flygplanstypen B747-800.

| (11) | De komponenter som Volvo Aero utvecklat är följande:






  — | Fan Hub Frame (FHF), kompressorstruktur; en kritisk struktur mellan lågtryckskompressorn och högtryckskompressorn, |
| --- | --- | --- |

(11)

De komponenter som Volvo Aero utvecklat är följande:

—

Fan Hub Frame (FHF), kompressorstruktur; en kritisk struktur mellan lågtryckskompressorn och högtryckskompressorn,

| — | Booster Spool (BS), lågtryckskompressor-rotor; en roterande komponent som sitter i kompressorn och utgör fäste för kompressorbladen i lågtryckskompressorn, |
| --- | --- |

—

Booster Spool (BS), lågtryckskompressor-rotor; en roterande komponent som sitter i kompressorn och utgör fäste för kompressorbladen i lågtryckskompressorn,

| — | Turbine Rear Frame (TRF), bakre turbinstruktur; förenar turbinhuset med de bakre lagren i motorn, |
| --- | --- |

—

Turbine Rear Frame (TRF), bakre turbinstruktur; förenar turbinhuset med de bakre lagren i motorn,

| — | Aft Fan Case (AFC), fläkthus; utgör fäste för olika kontroll- och tillsatskomponenter, |
| --- | --- |

—

Aft Fan Case (AFC), fläkthus; utgör fäste för olika kontroll- och tillsatskomponenter,

| — | High Pressure Turbine Rotor Seal (HPT Seal), turbintätningsring; utgör tätning mellan turbinskivan och luftflödet i turbinens inlopp samtidigt som den leder kylluft upp till bladen från tillförseln i den inre diametern. |
| --- | --- |

—

High Pressure Turbine Rotor Seal (HPT Seal), turbintätningsring; utgör tätning mellan turbinskivan och luftflödet i turbinens inlopp samtidigt som den leder kylluft upp till bladen från tillförseln i den inre diametern.

| (12) | GEnx utvecklas i riktning mot mycket ambitiösa mål när det gäller låg bränsleförbrukning, låg bullernivå, låga utsläpp och låg vikt. |
| --- | --- |

(12)

GEnx utvecklas i riktning mot mycket ambitiösa mål när det gäller låg bränsleförbrukning, låg bullernivå, låga utsläpp och låg vikt.

| (13) | Diskussioner mellan GE och Volvo Aero fördes också om den vidareutvecklade motorn för [...]. |
| --- | --- |

(13)

Diskussioner mellan GE och Volvo Aero fördes också om den vidareutvecklade motorn för [...].

| (14) | Den GEnx-motor som är avsedd för B787 skulle ursprungligen certifieras [...]. Certifieringen har försenats och skjutits upp men ägde slutligen rum den 31 mars 2008 (5). Volvo Aero hänvisar i ett pressmeddelande daterat den 9 juli 2007 till ett framgångsrikt test för två komponenter som företaget utvecklat (6). I den projektplan som lades fram av de svenska myndigheterna hänvisas det till den kontroll av komponenternas förutsättningar att bli godkända som ursprungligen skulle ha ägt rum i [...], några månader [...]. |
| --- | --- |

(14)

Den GEnx-motor som är avsedd för B787 skulle ursprungligen certifieras [...]. Certifieringen har försenats och skjutits upp men ägde slutligen rum den 31 mars 2008 (5). Volvo Aero hänvisar i ett pressmeddelande daterat den 9 juli 2007 till ett framgångsrikt test för två komponenter som företaget utvecklat (6). I den projektplan som lades fram av de svenska myndigheterna hänvisas det till den kontroll av komponenternas förutsättningar att bli godkända som ursprungligen skulle ha ägt rum i [...], några månader [...].

| (15) | Den GEnx-motor som är avsedd för B747-8 skulle ursprungligen certifieras i [...]. Enligt själva planen ska motorn certifieras i [...]. |
| --- | --- |

(15)

Den GEnx-motor som är avsedd för B747-8 skulle ursprungligen certifieras i [...]. Enligt själva planen ska motorn certifieras i [...].

2.4   FoU-kategorier och stödberättigande kostnader

| (16) | De stödberättigande kostnaderna för projekten redovisas i nedanstående tabeller. Den första tabellen anger de totala kostnaderna. I den andra och tredje tabellen anges kostnaderna per motorversion.
  Tabell 1
  Totala stödberättigande kostnader








  Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | 357 | 570 | 927 |

(16)

De stödberättigande kostnaderna för projekten redovisas i nedanstående tabeller. Den första tabellen anger de totala kostnaderna. I den andra och tredje tabellen anges kostnaderna per motorversion.

Tabell 1

Totala stödberättigande kostnader

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

357

570

927

Tabell 2

Stödberättigande kostnader för GEnx för B787

| Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | [...] | [...] | [...] |

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

[...]

[...]

[...]

Tabell 3

Stödberättigande kostnader för GEnx för B747-8

| Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | [...] | [...] | [...] |

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

[...]

[...]

[...]

2.5   Tillämpningsdatum och beslut

| (17) | Volvo Aero begärde stöd i en skrivelse till den svenska regeringen den 7 december 2004, innan projektet inleddes (7). |
| --- | --- |

(17)

Volvo Aero begärde stöd i en skrivelse till den svenska regeringen den 7 december 2004, innan projektet inleddes (7).

| (18) | Företaget fick dock ingen skriftlig bekräftelse från regeringen som svar på sin begäran. Regeringen meddelade endast informellt genom ett telefonsamtal från Näringsdepartementet till Volvo Aero att den förhöll sig positivt till stödet. |
| --- | --- |

(18)

Företaget fick dock ingen skriftlig bekräftelse från regeringen som svar på sin begäran. Regeringen meddelade endast informellt genom ett telefonsamtal från Näringsdepartementet till Volvo Aero att den förhöll sig positivt till stödet.

| (19) | På kommissionens begäran har de svenska myndigheterna lämnat närmare uppgifter om beslutsprocessen och om sina kontakter med företaget från 2005 till 2007. |
| --- | --- |

(19)

På kommissionens begäran har de svenska myndigheterna lämnat närmare uppgifter om beslutsprocessen och om sina kontakter med företaget från 2005 till 2007.

| (20) | Det var dock först den 14 juni 2007 som den svenska regeringen gav Riksgäldskontoret instruktioner om att förhandla fram de närmare villkoren i låneavtalet med Volvo (8). Enligt de svenska myndigheterna rörde sig förhandlingarna endast om de närmare villkoren för lånet, som t.ex. försäljningen av eventuella motorer som vidarerutvecklats utifrån grundkonceptet (derivative engines). |
| --- | --- |

(20)

Det var dock först den 14 juni 2007 som den svenska regeringen gav Riksgäldskontoret instruktioner om att förhandla fram de närmare villkoren i låneavtalet med Volvo (8). Enligt de svenska myndigheterna rörde sig förhandlingarna endast om de närmare villkoren för lånet, som t.ex. försäljningen av eventuella motorer som vidarerutvecklats utifrån grundkonceptet (derivative engines).

| (21) | Avtalet omfattas, fram till det beslut som fattas senare, av en s.k. standstill-klausul som avser anmälan till kommissionen. |
| --- | --- |

(21)

Avtalet omfattas, fram till det beslut som fattas senare, av en s.k. standstill-klausul som avser anmälan till kommissionen.

2.6   Stödinstrumentet

| (22) | De svenska myndigheterna avser att bevilja ett förskott med återbetalningsskyldighet på 362 miljoner SEK (cirka 39 miljoner EUR) som skulle motsvara 40 % av de totala stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

(22)

De svenska myndigheterna avser att bevilja ett förskott med återbetalningsskyldighet på 362 miljoner SEK (cirka 39 miljoner EUR) som skulle motsvara 40 % av de totala stödberättigande kostnaderna.

| (23) | Lånet kommer att betalas ut i delar när Volvo Aero lagt fram styrkt dokumentation över de stödberättigande kostnaderna, dock senast den [...]. |
| --- | --- |

(23)

Lånet kommer att betalas ut i delar när Volvo Aero lagt fram styrkt dokumentation över de stödberättigande kostnaderna, dock senast den [...].

| (24) | Återbetalningen av förskottet fastställs på grundval av de inkomster projektet ger Volvo Aero (när det gäller betalningar från GE till Volvo Aero). De svenska myndigheterna använder prognosen [...] SEK, som grundar sig på en försäljningsprognos på [...] motorer till 2028. |
| --- | --- |

(24)

Återbetalningen av förskottet fastställs på grundval av de inkomster projektet ger Volvo Aero (när det gäller betalningar från GE till Volvo Aero). De svenska myndigheterna använder prognosen [...] SEK, som grundar sig på en försäljningsprognos på [...] motorer till 2028.

| (25) | Till dess att ovannämnda mängd har uppnåtts väntas Volvo Aero betala [...] % av betalningarna från GE till staten, vilket inkluderar betalningar för andra vidareutvecklingar av GEnx-motorn. |
| --- | --- |

(25)

Till dess att ovannämnda mängd har uppnåtts väntas Volvo Aero betala [...] % av betalningarna från GE till staten, vilket inkluderar betalningar för andra vidareutvecklingar av GEnx-motorn.

| (26) | När försäljningen överstiger [...] SEK kommer Volvo Aero att fortsätta betala en royalty som motsvarar [...] % av den årliga omsättningen från GEnx-motorn (exklusive vidareutvecklade motorer), utan tidsbegränsning. |
| --- | --- |

(26)

När försäljningen överstiger [...] SEK kommer Volvo Aero att fortsätta betala en royalty som motsvarar [...] % av den årliga omsättningen från GEnx-motorn (exklusive vidareutvecklade motorer), utan tidsbegränsning.

| (27) | Enligt de svenska myndigheterna skulle denna ersättningsmekanism garantera en avkastning på 7,32 % på lånet, vilket är högre än den nuvarande referensräntan för Sverige (5,49 % 2007). |
| --- | --- |

(27)

Enligt de svenska myndigheterna skulle denna ersättningsmekanism garantera en avkastning på 7,32 % på lånet, vilket är högre än den nuvarande referensräntan för Sverige (5,49 % 2007).

3.   BEDÖMNING

3.1   Förekomst av stöd

| (28) | Den anmälda åtgärden avser ett lån som Riksgäldskontoret beviljat Volvo Aero. Det är fråga om statliga medel eftersom de ställdes till förfogande av Riksdagen och eftersom instruktionerna för hur de ska användas har utfärdats av Sveriges regering. Åtgärden är selektiv eftersom den riktar sig till ett enda företag, Volvo Aero, som är ett stort företag som bedriver handel med andra medlemsstater. Åtgärden ger Volvo Aero en fördel eftersom den ger företaget tillgång till medel på sådana villkor som marknaden inte kan erbjuda. Åtgärden utgör därför statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(28)

Den anmälda åtgärden avser ett lån som Riksgäldskontoret beviljat Volvo Aero. Det är fråga om statliga medel eftersom de ställdes till förfogande av Riksdagen och eftersom instruktionerna för hur de ska användas har utfärdats av Sveriges regering. Åtgärden är selektiv eftersom den riktar sig till ett enda företag, Volvo Aero, som är ett stort företag som bedriver handel med andra medlemsstater. Åtgärden ger Volvo Aero en fördel eftersom den ger företaget tillgång till medel på sådana villkor som marknaden inte kan erbjuda. Åtgärden utgör därför statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget.

3.2   Stödets laglighet

| (29) | De svenska myndigheterna har anmält åtgärden på grundval av artikel 88.3 i EG-fördraget. Åtgärden kräver kommissionens godkännande (standstill-klausul). |
| --- | --- |

(29)

De svenska myndigheterna har anmält åtgärden på grundval av artikel 88.3 i EG-fördraget. Åtgärden kräver kommissionens godkännande (standstill-klausul).

3.3   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

| (30) | Kommissionen har bedömt åtgärden mot bakgrund av den rättsakt som är tillämplig på statligt stöd för FoU-verksamhet, det vill säga gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (9) (nedan kallade rambestämmelserna). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har bedömt åtgärden mot bakgrund av den rättsakt som är tillämplig på statligt stöd för FoU-verksamhet, det vill säga gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (9) (nedan kallade rambestämmelserna).

3.3.1   Marknadsmisslyckande

| (31) | För det första har kommissionen undersökt om stödet från de svenska myndigheterna avhjälper ett marknadsmisslyckande. Enligt rambestämmelserna (10) kan marknadsmisslyckanden hindra marknaden från att nå ett optimalt resultat, och statligt stöd kan bli nödvändigt för att öka FoUI enbart i den utsträckning där marknaden inte lyckas prestera optimala resultat. |
| --- | --- |

(31)

För det första har kommissionen undersökt om stödet från de svenska myndigheterna avhjälper ett marknadsmisslyckande. Enligt rambestämmelserna (10) kan marknadsmisslyckanden hindra marknaden från att nå ett optimalt resultat, och statligt stöd kan bli nödvändigt för att öka FoUI enbart i den utsträckning där marknaden inte lyckas prestera optimala resultat.

| (32) | De svenska myndigheterna hävdar att det marknadsmisslyckande de avser att angripa i det här fallet är asymmetrisk information, enligt definitionen i avsnitt 1.3.2 i rambestämmelserna. |
| --- | --- |

(32)

De svenska myndigheterna hävdar att det marknadsmisslyckande de avser att angripa i det här fallet är asymmetrisk information, enligt definitionen i avsnitt 1.3.2 i rambestämmelserna.

| (33) | Projektet kännetecknas av stora inledande investeringar, och det kan dröja mycket länge innan det börjar ge avkastning. |
| --- | --- |

(33)

Projektet kännetecknas av stora inledande investeringar, och det kan dröja mycket länge innan det börjar ge avkastning.

| (34) | Riskerna är stora både i tekniskt och kommersiellt hänseende. De svenska myndigheterna uppger exempelvis att den senaste tidens prishöjningar på råvaror som används i projektet, t.ex. titanium och nickel, påverkar kostnaderna för projektet och därmed dess lönsamhet. |
| --- | --- |

(34)

Riskerna är stora både i tekniskt och kommersiellt hänseende. De svenska myndigheterna uppger exempelvis att den senaste tidens prishöjningar på råvaror som används i projektet, t.ex. titanium och nickel, påverkar kostnaderna för projektet och därmed dess lönsamhet.

| (35) | Enligt de svenska myndigheterna är det på grund av programmets storlek och de risker det är förbundet med inte möjligt för Volvo Aero att finansiera deltagandet i programmet med privata lån. |
| --- | --- |

(35)

Enligt de svenska myndigheterna är det på grund av programmets storlek och de risker det är förbundet med inte möjligt för Volvo Aero att finansiera deltagandet i programmet med privata lån.

| (36) | Argumenten förefaller relevanta och har beaktats av kommissionen också i andra beslut (11), men i det aktuella fallet föreföll Volvo Aero ha tillgång till finansieringskällor. Eftersom staten fattade det formella beslutet att bevilja lånet i ett mycket sent skede av programmet har kommissionen frågat de svenska myndigheterna hur Volvo Aero har finansierat sina kostnader hittills. De svenska myndigheterna lämnade information om ett kortfristigt lån som Volvo Aero fått av sitt moderbolag, Volvokoncernen, [...]. |
| --- | --- |

(36)

Argumenten förefaller relevanta och har beaktats av kommissionen också i andra beslut (11), men i det aktuella fallet föreföll Volvo Aero ha tillgång till finansieringskällor. Eftersom staten fattade det formella beslutet att bevilja lånet i ett mycket sent skede av programmet har kommissionen frågat de svenska myndigheterna hur Volvo Aero har finansierat sina kostnader hittills. De svenska myndigheterna lämnade information om ett kortfristigt lån som Volvo Aero fått av sitt moderbolag, Volvokoncernen, [...].

| (37) | Ett sådant lån skulle utgöra en [...], genom vilken Volvokoncernen kan bevilja sina dotterbolag [...] finansiering. [...]. |
| --- | --- |

(37)

Ett sådant lån skulle utgöra en [...], genom vilken Volvokoncernen kan bevilja sina dotterbolag [...] finansiering. [...].

| (38) | De svenska myndigheterna kunde inte lämna information om lånevillkoren eller lånets löptid. De påpekar att Volvokoncernen inte ger lån till sina dotterbolag för [...] utan endast på grundval av [...]. |
| --- | --- |

(38)

De svenska myndigheterna kunde inte lämna information om lånevillkoren eller lånets löptid. De påpekar att Volvokoncernen inte ger lån till sina dotterbolag för [...] utan endast på grundval av [...].

| (39) | För det första konstaterar kommissionen att villkoren för finansiering från Volvokoncernen till dotterbolagen inte behöver vara begränsade till [...]. Om en [...] kan ha vissa [...] kännetecken, [...], förefaller det inte finnas någon tidsbegränsning när det gäller den finansiering Volvokoncernen ger sina dotterbolag. Det likviditetsstöd som moderbolaget tillhandahåller skulle med andra ord kunna stå till dotterbolagets förfogande under [...] och därmed i praktiken användas till att finansiera [...] projekt. |
| --- | --- |

(39)

För det första konstaterar kommissionen att villkoren för finansiering från Volvokoncernen till dotterbolagen inte behöver vara begränsade till [...]. Om en [...] kan ha vissa [...] kännetecken, [...], förefaller det inte finnas någon tidsbegränsning när det gäller den finansiering Volvokoncernen ger sina dotterbolag. Det likviditetsstöd som moderbolaget tillhandahåller skulle med andra ord kunna stå till dotterbolagets förfogande under [...] och därmed i praktiken användas till att finansiera [...] projekt.

| (40) | För det andra konstaterar kommissionen att det verkar framgå av intern dokumentation att dotterbolagen till Volvokoncernen, t.ex. Volvo Aero, inte har [...] som behövs [...]. Därför torde det vara mer korrekt att undersöka om Volvokoncernen faktiskt saknar möjlighet att hitta privat finansiering för investeringar i Genx-motorn. |
| --- | --- |

(40)

För det andra konstaterar kommissionen att det verkar framgå av intern dokumentation att dotterbolagen till Volvokoncernen, t.ex. Volvo Aero, inte har [...] som behövs [...]. Därför torde det vara mer korrekt att undersöka om Volvokoncernen faktiskt saknar möjlighet att hitta privat finansiering för investeringar i Genx-motorn.

| (41) | För det tredje konstaterar kommissionen att det i det interna dokumentet rörande Volvokoncernens policy på området finansiella tillgångar och skulder uttryckligen anges att [...]. Volvokoncernens policy verkar vända upp och ner på den ekonomiska logiken, [...]. |
| --- | --- |

(41)

För det tredje konstaterar kommissionen att det i det interna dokumentet rörande Volvokoncernens policy på området finansiella tillgångar och skulder uttryckligen anges att [...]. Volvokoncernens policy verkar vända upp och ner på den ekonomiska logiken, [...].

| (42) | På grundval av dessa omständigheter är kommissionen i det här skedet inte övertygad om att det föreligger något marknadsmisslyckande i samband med det aktuella projektet. |
| --- | --- |

(42)

På grundval av dessa omständigheter är kommissionen i det här skedet inte övertygad om att det föreligger något marknadsmisslyckande i samband med det aktuella projektet.

3.3.2   Stimulanseffekt

| (43) | Stimulanseffekten är en viktig faktor vid bedömningen av om ett stöd till ett FoU-projekt är förenligt med den gemensamma marknaden. Rambestämmelserna är tydliga på den punkten: ’Statliga stöd till FoUI måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt agerande på ett sätt som ökar FoUI-verksamheten, vilket i sin tur leder till att sådana verksamheter och projekt kommer igång som annars inte hade blivit aktuella eller endast genomförts delvis’ (12). |
| --- | --- |

(43)

Stimulanseffekten är en viktig faktor vid bedömningen av om ett stöd till ett FoU-projekt är förenligt med den gemensamma marknaden. Rambestämmelserna är tydliga på den punkten: ’Statliga stöd till FoUI måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt agerande på ett sätt som ökar FoUI-verksamheten, vilket i sin tur leder till att sådana verksamheter och projekt kommer igång som annars inte hade blivit aktuella eller endast genomförts delvis’ (12).

| (44) | I detta ärende måste två omständigheter framhållas: huruvida stödet var nödvändigt, det vill säga om FoU-projektet faktiskt äger rum tack vare stödet, och huruvida stödet föranledde ett förändrat agerande. |
| --- | --- |

(44)

I detta ärende måste två omständigheter framhållas: huruvida stödet var nödvändigt, det vill säga om FoU-projektet faktiskt äger rum tack vare stödet, och huruvida stödet föranledde ett förändrat agerande.

| (45) | När det gäller stödets nödvändighet föreskriver rambestämmelserna för det första ett nödvändigt villkor, det vill säga att stödet inte har någon stimulanseffekt för mottagaren i de fall när FoUI-verksamheten redan har inletts när stödmottagaren ansöker om stöd hos de nationella myndigheterna (13). |
| --- | --- |

(45)

När det gäller stödets nödvändighet föreskriver rambestämmelserna för det första ett nödvändigt villkor, det vill säga att stödet inte har någon stimulanseffekt för mottagaren i de fall när FoUI-verksamheten redan har inletts när stödmottagaren ansöker om stöd hos de nationella myndigheterna (13).

| (46) | Såsom nämns ovan i punkt 17 ansökte Volvo Aero om stöd innan projektet inleddes. |
| --- | --- |

(46)

Såsom nämns ovan i punkt 17 ansökte Volvo Aero om stöd innan projektet inleddes.

| (47) | I det här fallet ställs dock stödmottagaren inför en situation där det formella stödbeslutet fattades av de svenska myndigheterna nästan tre år efter det att ansökan om stöd lämnades in, vid en tidpunkt när projektet var i stort sett slutfört, åtminstone när det gäller motorn till B787. Den rättsliga grund som Sverige anger i anmälan daterar sig till juni 2007, medan certifieringen av motorn planerades äga rum i [...]. |
| --- | --- |

(47)

I det här fallet ställs dock stödmottagaren inför en situation där det formella stödbeslutet fattades av de svenska myndigheterna nästan tre år efter det att ansökan om stöd lämnades in, vid en tidpunkt när projektet var i stort sett slutfört, åtminstone när det gäller motorn till B787. Den rättsliga grund som Sverige anger i anmälan daterar sig till juni 2007, medan certifieringen av motorn planerades äga rum i [...].

| (48) | Två omständigheter förefaller viktiga i det här avseendet: För det första frågan om värdet av den ursprungliga muntliga bekräftelse som Volvo Aero fick när företaget konfronterades med själva det beslut att förhandla om och bevilja stöd som regeringen fattade senare. Den andra omständigheten är vilken betydelse det har vid vilken tidpunkt regeringen fattar beslutet om att bevilja stödet. |
| --- | --- |

(48)

Två omständigheter förefaller viktiga i det här avseendet: För det första frågan om värdet av den ursprungliga muntliga bekräftelse som Volvo Aero fick när företaget konfronterades med själva det beslut att förhandla om och bevilja stöd som regeringen fattade senare. Den andra omständigheten är vilken betydelse det har vid vilken tidpunkt regeringen fattar beslutet om att bevilja stödet.

| (49) | Den dokumentation som de svenska myndigheterna lagt fram i det här ärendet visar att företaget mycket väl visste att det behövde få skriftlig bekräftelse om regeringens avsikt att bevilja stödet (14). |
| --- | --- |

(49)

Den dokumentation som de svenska myndigheterna lagt fram i det här ärendet visar att företaget mycket väl visste att det behövde få skriftlig bekräftelse om regeringens avsikt att bevilja stödet (14).

| (50) | De svenska myndigheterna uppger också att de inte hade någon avsikt att lämna sådan information, även om de är mindre tydliga när det gäller orsaken till detta. De påpekar rentav att ett skriftligt meddelande vid den aktuella tidpunkten skulle ha uppfattats som liktydigt med att ingå ett formellt låneavtal med Volvo Aero. De uppger också att det känns nödvändigt med ytterligare bilaterala diskussioner mellan de berörda parterna innan sådana formaliserade meddelanden skickas ut och att sådana diskussioner faktiskt ägde rum i början av 2005 (15). |
| --- | --- |

(50)

De svenska myndigheterna uppger också att de inte hade någon avsikt att lämna sådan information, även om de är mindre tydliga när det gäller orsaken till detta. De påpekar rentav att ett skriftligt meddelande vid den aktuella tidpunkten skulle ha uppfattats som liktydigt med att ingå ett formellt låneavtal med Volvo Aero. De uppger också att det känns nödvändigt med ytterligare bilaterala diskussioner mellan de berörda parterna innan sådana formaliserade meddelanden skickas ut och att sådana diskussioner faktiskt ägde rum i början av 2005 (15).

| (51) | Kommissionen uppfattar det så att de bilaterala förhandlingarna ska ses som förhandlingar mellan de svenska myndigheterna, genom Riksgäldskontoret, och Volvo Aero. Själva förhandlingarna ägde rum sommaren och hösten 2007. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen uppfattar det så att de bilaterala förhandlingarna ska ses som förhandlingar mellan de svenska myndigheterna, genom Riksgäldskontoret, och Volvo Aero. Själva förhandlingarna ägde rum sommaren och hösten 2007.

| (52) | De svenska myndigheterna själva angav i anmälan av åtgärden att den rättsliga grunden är regeringens beslut av den 14 juni 2007 (som nämns ovan i punkt 4). Därför uppfattar kommissionen det så att den svenska regeringen fattade det formella beslutet att bevilja stöd tidigast 2007. |
| --- | --- |

(52)

De svenska myndigheterna själva angav i anmälan av åtgärden att den rättsliga grunden är regeringens beslut av den 14 juni 2007 (som nämns ovan i punkt 4). Därför uppfattar kommissionen det så att den svenska regeringen fattade det formella beslutet att bevilja stöd tidigast 2007.

| (53) | Det är således viktigt att bedöma hur relevant tidpunkten för beslutet är. I rambestämmelserna anges inte närmare när regeringen måste fatta sitt beslut och de tillåter entydigt att projekt får inledas innan ett sådant formellt beslut fattas. På andra sidan måste regeringens beslut komma tillräckligt tidigt om det ska ha någon inverkan på företagets agerande. I detta sammanhang förefaller det svårt att acceptera att det inte finns någon tidsgräns när det gäller regeringens beslut. |
| --- | --- |

(53)

Det är således viktigt att bedöma hur relevant tidpunkten för beslutet är. I rambestämmelserna anges inte närmare när regeringen måste fatta sitt beslut och de tillåter entydigt att projekt får inledas innan ett sådant formellt beslut fattas. På andra sidan måste regeringens beslut komma tillräckligt tidigt om det ska ha någon inverkan på företagets agerande. I detta sammanhang förefaller det svårt att acceptera att det inte finns någon tidsgräns när det gäller regeringens beslut.

| (54) | I den tänkta situationen att det inte finns någon tidsfrist för beslutet skulle regeringen kunna besluta att bevilja stöd för ett projekt först när detta är nästan slutfört eller i extremfallet till och med efter slutförandet. Det är dock klart att beslutet i ett sådant fall inte skulle kunna ha någon som helst stimulanseffekt på företaget, eftersom projektets omfattning, storlek eller varaktighet inte skulle kunna ändras i någon väsentlig utsträckning med hjälp av stödet om det redan har slutförts (eller nästan slutförts). I det fallet skulle stödet endast ha till effekt att minska företagets kostnader (t.ex. i form av driftstöd), utan effekt på själva projektet och utan att öka FoU-verksamheten. |
| --- | --- |

(54)

I den tänkta situationen att det inte finns någon tidsfrist för beslutet skulle regeringen kunna besluta att bevilja stöd för ett projekt först när detta är nästan slutfört eller i extremfallet till och med efter slutförandet. Det är dock klart att beslutet i ett sådant fall inte skulle kunna ha någon som helst stimulanseffekt på företaget, eftersom projektets omfattning, storlek eller varaktighet inte skulle kunna ändras i någon väsentlig utsträckning med hjälp av stödet om det redan har slutförts (eller nästan slutförts). I det fallet skulle stödet endast ha till effekt att minska företagets kostnader (t.ex. i form av driftstöd), utan effekt på själva projektet och utan att öka FoU-verksamheten.

| (55) | Avslutningsvis kan sägas att regeringens stödbeslut bör komma i ett tillräckligt tidigt skede av projektet för att ha en stimulanseffekt och för att garantera att själva stödet faktiskt har en positiv effekt på det företag som genomför projektet. |
| --- | --- |

(55)

Avslutningsvis kan sägas att regeringens stödbeslut bör komma i ett tillräckligt tidigt skede av projektet för att ha en stimulanseffekt och för att garantera att själva stödet faktiskt har en positiv effekt på det företag som genomför projektet.

| (56) | På samma sätt krävs det i riktlinjerna för statligt regionalstöd 2007–2013 (16) som bevis för stödets stimulanseffekt att ansökan om stöd lämnas in innan investeringen görs och att regeringen skriftligen bekräftar sin avsikt att bevilja stöd för projektet. När det gäller regionalstöd är det helt säkert lämpligare att kräva att den skriftliga bekräftelsen från regeringen kommer innan projektet inleds, men i samband med forskning och utveckling, där projekten är långvarigare och påverkan på konkurrensen mer avlägsen, vore det troligen mer logiskt att se till att en sådan skriftlig bekräftelse kommer tillräckligt tidigt under projektets livstid. |
| --- | --- |

(56)

På samma sätt krävs det i riktlinjerna för statligt regionalstöd 2007–2013 (16) som bevis för stödets stimulanseffekt att ansökan om stöd lämnas in innan investeringen görs och att regeringen skriftligen bekräftar sin avsikt att bevilja stöd för projektet. När det gäller regionalstöd är det helt säkert lämpligare att kräva att den skriftliga bekräftelsen från regeringen kommer innan projektet inleds, men i samband med forskning och utveckling, där projekten är långvarigare och påverkan på konkurrensen mer avlägsen, vore det troligen mer logiskt att se till att en sådan skriftlig bekräftelse kommer tillräckligt tidigt under projektets livstid.

| (57) | Beträffande de indikatorer på en stimulanseffekt som anges i kapitel 6 i rambestämmelserna har de svenska myndigheterna gett viss information om den stimulanseffekt stödet skulle ha på Volvo Aero. |
| --- | --- |

(57)

Beträffande de indikatorer på en stimulanseffekt som anges i kapitel 6 i rambestämmelserna har de svenska myndigheterna gett viss information om den stimulanseffekt stödet skulle ha på Volvo Aero.

| (58) | De konstaterar för det första att stödet skulle ge Volvo Aero en möjlighet att göra en mycket stor investering. Investeringen i GEnx-motorn vore [...] större än den senaste stora investering företaget gjorde 2001 i samband med projektet Trent 900 (för vilket det också fick stöd). |
| --- | --- |

(58)

De konstaterar för det första att stödet skulle ge Volvo Aero en möjlighet att göra en mycket stor investering. Investeringen i GEnx-motorn vore [...] större än den senaste stora investering företaget gjorde 2001 i samband med projektet Trent 900 (för vilket det också fick stöd).

| (59) | För det andra påpekar de svenska myndigheterna att stödet för första gången skulle göra det möjligt för Volvo Aero att ansvara för konstruktionen av viktiga komponenter till en motor, inklusive den aerodynamiska utformningen (17). |
| --- | --- |

(59)

För det andra påpekar de svenska myndigheterna att stödet för första gången skulle göra det möjligt för Volvo Aero att ansvara för konstruktionen av viktiga komponenter till en motor, inklusive den aerodynamiska utformningen (17).

| (60) | Enligt de svenska myndigheterna skulle stödet göra det möjligt för Volvo Aero att öka sina FoU-utgifter från [...] SEK i genomsnitt 2003 och 2004 till [...] SEK 2005, [...] SEK 2006 och [...] SEK 2007. I en tabell som översändes i en skrivelse av den 27 juni 2008 (18) lämnade de svenska myndigheterna andra uppgifter med uppdaterade FoU-investeringar som företaget hade gjort 2003–2007, och beräkningar för 2008, 2010 och 2012, samtidigt som man angav att de tidigare lämnade uppgifterna var delvis felaktiga. Den nya tabellen återfinns nedan:













  Miljoner svenska kronor | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 beräkn. | 2010 beräkn. | 2012 beräkn. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FoU-investeringar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(60)

Enligt de svenska myndigheterna skulle stödet göra det möjligt för Volvo Aero att öka sina FoU-utgifter från [...] SEK i genomsnitt 2003 och 2004 till [...] SEK 2005, [...] SEK 2006 och [...] SEK 2007. I en tabell som översändes i en skrivelse av den 27 juni 2008 (18) lämnade de svenska myndigheterna andra uppgifter med uppdaterade FoU-investeringar som företaget hade gjort 2003–2007, och beräkningar för 2008, 2010 och 2012, samtidigt som man angav att de tidigare lämnade uppgifterna var delvis felaktiga. Den nya tabellen återfinns nedan:

Miljoner svenska kronor

2003

2004

2005

2006

2007

2008 beräkn.

2010 beräkn.

2012 beräkn.

FoU-investeringar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (61) | Sverige har också uppgett att internräntan för projektet ursprungligen var [...] %. Sverige medger också att internräntan skulle uppnås även utan det statliga lånet. Den svenska regeringen påpekar dock också att på grund av betydande höjningar av marknadspriset på råvaror skulle den prognostiserade internräntan idag bli [...]. |
| --- | --- |

(61)

Sverige har också uppgett att internräntan för projektet ursprungligen var [...] %. Sverige medger också att internräntan skulle uppnås även utan det statliga lånet. Den svenska regeringen påpekar dock också att på grund av betydande höjningar av marknadspriset på råvaror skulle den prognostiserade internräntan idag bli [...].

| (62) | Ovanstående argument visar dock inte nödvändigtvis att stödet har en stimulanseffekt, utan snarare hur viktigt själva projektet är. Eftersom Volvo Aero till stor del har kunnat genomföra projektet med egna (och moderbolagets) resurser kan det sägas att företaget har klarat av att göra en stor investering och ansvarat för att konstruera viktiga komponenter utan att behöva något statligt stöd. |
| --- | --- |

(62)

Ovanstående argument visar dock inte nödvändigtvis att stödet har en stimulanseffekt, utan snarare hur viktigt själva projektet är. Eftersom Volvo Aero till stor del har kunnat genomföra projektet med egna (och moderbolagets) resurser kan det sägas att företaget har klarat av att göra en stor investering och ansvarat för att konstruera viktiga komponenter utan att behöva något statligt stöd.

| (63) | Enligt de svenska myndigheterna själva är huvudsyftet med lånet faktiskt att minska de risker som projektet är förknippat med och att förbättra företagets kassaflöde. |
| --- | --- |

(63)

Enligt de svenska myndigheterna själva är huvudsyftet med lånet faktiskt att minska de risker som projektet är förknippat med och att förbättra företagets kassaflöde.

| (64) | Vad riskerna beträffar pekar Sverige ut tre olika risktyper: risker som är relaterade till produktionskostnader, teknisk aspekter respektive försäljning. |
| --- | --- |

(64)

Vad riskerna beträffar pekar Sverige ut tre olika risktyper: risker som är relaterade till produktionskostnader, teknisk aspekter respektive försäljning.

| (65) | Sverige nämner kostnaderna för tillverkning av komponenterna, särskilt avseende de metaller som används i motorn. Det är tydligt att den senaste tidens prisökningar på vissa metaller har varit betydande, men mindre uppenbart varför denna risk delvis bör föras över på staten via ett lån. Dessutom har dessa risker inget med FoU-projektet att göra utan sammanhänger med produktionsfasen. |
| --- | --- |

(65)

Sverige nämner kostnaderna för tillverkning av komponenterna, särskilt avseende de metaller som används i motorn. Det är tydligt att den senaste tidens prisökningar på vissa metaller har varit betydande, men mindre uppenbart varför denna risk delvis bör föras över på staten via ett lån. Dessutom har dessa risker inget med FoU-projektet att göra utan sammanhänger med produktionsfasen.

| (66) | Sverige har inte kunnat kvantifiera de tekniska riskerna. Den svenska regeringen säger att de tekniska riskerna är betydande så länge som motorn är ocertifierad, och en del risker kvarstår ännu efter certifieringen. Det bör dock noteras att stödbeslutet fattades när motorn var nära certifiering, det vill säga i en stund då de tekniska riskerna var avsevärt mindre, särskilt jämfört med början av projektet. |
| --- | --- |

(66)

Sverige har inte kunnat kvantifiera de tekniska riskerna. Den svenska regeringen säger att de tekniska riskerna är betydande så länge som motorn är ocertifierad, och en del risker kvarstår ännu efter certifieringen. Det bör dock noteras att stödbeslutet fattades när motorn var nära certifiering, det vill säga i en stund då de tekniska riskerna var avsevärt mindre, särskilt jämfört med början av projektet.

| (67) | Sverige sade också att det är svårt att bedöma de kommersiella riskerna. Det är dock klart att sådana risker oundvikligen är större i ett tidigare projektskede, och tenderar att minska när projektet närmar sig slutförandet. Det kan för övrigt nämnas att B787 varit en av de mest lyckade flygplanstyperna i den kommersiella luftfartens historia (19). |
| --- | --- |

(67)

Sverige sade också att det är svårt att bedöma de kommersiella riskerna. Det är dock klart att sådana risker oundvikligen är större i ett tidigare projektskede, och tenderar att minska när projektet närmar sig slutförandet. Det kan för övrigt nämnas att B787 varit en av de mest lyckade flygplanstyperna i den kommersiella luftfartens historia (19).

| (68) | Sammanfattningsvis kan sägas att stödet endast skulle ha en effekt på företagets finansiella situation och bidra till att minska de risker som inte sammanhänger med FoU-projektet. |
| --- | --- |

(68)

Sammanfattningsvis kan sägas att stödet endast skulle ha en effekt på företagets finansiella situation och bidra till att minska de risker som inte sammanhänger med FoU-projektet.

| (69) | De svenska myndigheterna framhåller också att de inte vet vilka konsekvenserna skulle bli om stödet inte fanns. De uppger att Volvo Aero kan tvingas anhålla om utökad finansiering [...]. Dessutom skulle Volvo Aero tvingas banta ned annan planerad FoU-verksamhet. De svenska myndigheterna har inte preciserat vilka andra FoU-projekt som skulle bli lidande, men de har gjort gällande att eftersom de totala FoU-utgifterna för andra projekt ligger på omkring [...] SEK per år i genomsnitt, skulle en nedbantning inte vara tillräcklig för att frigöra medel för GEnx-projektet. |
| --- | --- |

(69)

De svenska myndigheterna framhåller också att de inte vet vilka konsekvenserna skulle bli om stödet inte fanns. De uppger att Volvo Aero kan tvingas anhålla om utökad finansiering [...]. Dessutom skulle Volvo Aero tvingas banta ned annan planerad FoU-verksamhet. De svenska myndigheterna har inte preciserat vilka andra FoU-projekt som skulle bli lidande, men de har gjort gällande att eftersom de totala FoU-utgifterna för andra projekt ligger på omkring [...] SEK per år i genomsnitt, skulle en nedbantning inte vara tillräcklig för att frigöra medel för GEnx-projektet.

| (70) | Kort sagt tvivlar kommissionen på att stödet är nödvändigt och stimulerar företaget att investera i projektet, eftersom det formellt beviljades först när projektet i stort sett var slutfört och då stödet enbart har till syfte att minska risker som inte sammanhänger med projektets FoU-innehåll, exempelvis de växelkursrisker som redovisas nedan i punkt 80. |
| --- | --- |

(70)

Kort sagt tvivlar kommissionen på att stödet är nödvändigt och stimulerar företaget att investera i projektet, eftersom det formellt beviljades först när projektet i stort sett var slutfört och då stödet enbart har till syfte att minska risker som inte sammanhänger med projektets FoU-innehåll, exempelvis de växelkursrisker som redovisas nedan i punkt 80.

3.3.3   Proportionalitet

| (71) | Bedömningen av stödets proportionalitet börjar med att åtgärdens räckvidd fastställs (t.ex. de stödberättigande kostnaderna för projektet) och därefter tittar man på stödinstrumentet. |
| --- | --- |

(71)

Bedömningen av stödets proportionalitet börjar med att åtgärdens räckvidd fastställs (t.ex. de stödberättigande kostnaderna för projektet) och därefter tittar man på stödinstrumentet.

3.3.3.1   Stödberättigande kostnader

| (72) | Beträffande de stödberättigande kostnaderna konstaterar kommissionen för det första att projektet omfattar verksamheter som klassificeras både som industriell forskning och experimentell utveckling (den senare dominerar). De svenska myndigheterna har också lämnat information om hur de stödberättigande kostnaderna fördelar sig mellan de båda motorerna B787 och B747-8. |
| --- | --- |

(72)

Beträffande de stödberättigande kostnaderna konstaterar kommissionen för det första att projektet omfattar verksamheter som klassificeras både som industriell forskning och experimentell utveckling (den senare dominerar). De svenska myndigheterna har också lämnat information om hur de stödberättigande kostnaderna fördelar sig mellan de båda motorerna B787 och B747-8.

| (73) | Kostnader som sammanhänger med hårdvara för teknisk validering har Sverige betraktat som industriell forskning. Kostnader som sammanhänger med annan experimentell hårdvara har betraktats som experimentell utveckling. Sverige medger dock att detta inte nödvändigtvis är den mest korrekta klassificeringen. På andra sidan påpekar Sverige att eftersom lånebeloppet har begränsats till 40 % av de totala kostnaderna (20) är fördelningen mellan de olika FoU-kategorierna inte särskilt relevant. |
| --- | --- |

(73)

Kostnader som sammanhänger med hårdvara för teknisk validering har Sverige betraktat som industriell forskning. Kostnader som sammanhänger med annan experimentell hårdvara har betraktats som experimentell utveckling. Sverige medger dock att detta inte nödvändigtvis är den mest korrekta klassificeringen. På andra sidan påpekar Sverige att eftersom lånebeloppet har begränsats till 40 % av de totala kostnaderna (20) är fördelningen mellan de olika FoU-kategorierna inte särskilt relevant.

| (74) | Kommissionen noterar också att största delen av kostnaderna består av personalkostnader. De svenska myndigheterna hävdar att orsaken till detta är Volvo Aeros policy att utveckla instrument och utrustning för tillverkning så tidigt som möjligt för att minimera kostnaderna för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen noterar också att största delen av kostnaderna består av personalkostnader. De svenska myndigheterna hävdar att orsaken till detta är Volvo Aeros policy att utveckla instrument och utrustning för tillverkning så tidigt som möjligt för att minimera kostnaderna för forskning och utveckling.

| (75) | Slutligen, vad gäller den tidsgräns som föreskrivits när det gäller de stödberättigande kostnaderna, förefaller det på grundval av informationen från Sverige som om de skulle ha avsett certifieringen av motorn. Sverige säger till exempel att endast kostnader som avskrivits fram till certifieringen har ansetts vara stödberättigande när det gäller verktyg, anordningar och utrustning av permanent karaktär. |
| --- | --- |

(75)

Slutligen, vad gäller den tidsgräns som föreskrivits när det gäller de stödberättigande kostnaderna, förefaller det på grundval av informationen från Sverige som om de skulle ha avsett certifieringen av motorn. Sverige säger till exempel att endast kostnader som avskrivits fram till certifieringen har ansetts vara stödberättigande när det gäller verktyg, anordningar och utrustning av permanent karaktär.

3.3.3.2   Stödinstrument

| (76) | Sverige har uppgett att det stödinstrument man avser att använda är ett förskott med återbetalningsskyldighet i enlighet med punkt 5.1.5 i rambestämmelserna. |
| --- | --- |

(76)

Sverige har uppgett att det stödinstrument man avser att använda är ett förskott med återbetalningsskyldighet i enlighet med punkt 5.1.5 i rambestämmelserna.

| (77) | På grundval av informationen från Sverige förefaller förskottet garantera att återbetalningarna från företaget, om projektet har framgång, inkluderar en ränta som är högre än den tillämpliga referensräntan (7,32 % jämfört med 4,75 % från och med den 1 juli 2008). |
| --- | --- |

(77)

På grundval av informationen från Sverige förefaller förskottet garantera att återbetalningarna från företaget, om projektet har framgång, inkluderar en ränta som är högre än den tillämpliga referensräntan (7,32 % jämfört med 4,75 % från och med den 1 juli 2008).

| (78) | Vidare kommer de svenska myndigheterna att se till att stödmottagaren, om försäljningen överstiger den beräknade nivån, betalar en avgift för att projektet lyckats. Avgiften utgör [...] % av den omsättning som härrör från försäljningen av GEnx. |
| --- | --- |

(78)

Vidare kommer de svenska myndigheterna att se till att stödmottagaren, om försäljningen överstiger den beräknade nivån, betalar en avgift för att projektet lyckats. Avgiften utgör [...] % av den omsättning som härrör från försäljningen av GEnx.

| (79) | Kommissionen noterar att förskottet i stort sett förefaller ha sådana egenskaper som uppfyller de krav som ställs i rambestämmelserna, även om avgiftens storlek är mindre viktig än i andra fall (21). Kommissionen konstaterar också att återbetalningen har beräknats utifrån ett antal sålda motorer som motsvarar marknadsprognoserna. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen noterar att förskottet i stort sett förefaller ha sådana egenskaper som uppfyller de krav som ställs i rambestämmelserna, även om avgiftens storlek är mindre viktig än i andra fall (21). Kommissionen konstaterar också att återbetalningen har beräknats utifrån ett antal sålda motorer som motsvarar marknadsprognoserna.

| (80) | Kommissionen konstaterar dock också att förskottet återbetalas på grundval av Volvo Aeros försäljning till GE, som beräknas i kronor och inte i US-dollar, som är den valuta som används vid försäljningen. Det betyder att staten bär hela växelkursrisken. Enligt Sverige används kronor av flera orsaker: därför att stödet ges i kronor, därför att om prognosen grundade sig på antalet motorer skulle inkomsterna från reservdelar inte ingå och därför att syftet med åtgärden är att dela riskerna. Det är dock svårt att godta att växelkursrisken i sig är ett inslag av risk i FoU-projektet. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen konstaterar dock också att förskottet återbetalas på grundval av Volvo Aeros försäljning till GE, som beräknas i kronor och inte i US-dollar, som är den valuta som används vid försäljningen. Det betyder att staten bär hela växelkursrisken. Enligt Sverige används kronor av flera orsaker: därför att stödet ges i kronor, därför att om prognosen grundade sig på antalet motorer skulle inkomsterna från reservdelar inte ingå och därför att syftet med åtgärden är att dela riskerna. Det är dock svårt att godta att växelkursrisken i sig är ett inslag av risk i FoU-projektet.

| (81) | Därför är kommissionen i det här skedet inte helt övertygad om att det stödinstrument som Sverige använder i det här ärendet har alla de nödvändiga kännetecken som garanterar att stödet har en korrekt proportionalitet. |
| --- | --- |

(81)

Därför är kommissionen i det här skedet inte helt övertygad om att det stödinstrument som Sverige använder i det här ärendet har alla de nödvändiga kännetecken som garanterar att stödet har en korrekt proportionalitet.

3.3.4   Påverkan på konkurrensen

| (82) | När det gäller påverkan på konkurrensen inriktas den bedömning som föreskrivs i rambestämmelserna på tre olika aspekter: snedvridning av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller påverkan på konkurrensen inriktas den bedömning som föreskrivs i rambestämmelserna på tre olika aspekter: snedvridning av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer.

| (83) | För att kunna bedöma dessa aspekter måste man definiera den relevanta marknaden, som i det här ärendet är marknaden för stora trafikflygplan. Sverige uppger att Volvo Aero har en mycket liten andel av världsmarknaden (2 %). Dessutom påpekar de svenska myndigheterna att marknaden präglas av tre stora tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare), med andrahands- och trehandspartner och -leverantörer. Volvo Aero kännetecknas av att det är ett självständigt företag som arbetar på projektbasis med olika OEM-tillverkare, främst [...]. |
| --- | --- |

(83)

För att kunna bedöma dessa aspekter måste man definiera den relevanta marknaden, som i det här ärendet är marknaden för stora trafikflygplan. Sverige uppger att Volvo Aero har en mycket liten andel av världsmarknaden (2 %). Dessutom påpekar de svenska myndigheterna att marknaden präglas av tre stora tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare), med andrahands- och trehandspartner och -leverantörer. Volvo Aero kännetecknas av att det är ett självständigt företag som arbetar på projektbasis med olika OEM-tillverkare, främst [...].

| (84) | Sverige säger vidare att det aktuella projektet inte skulle ändra Volvos marknadsandel i någon väsentlig utsträckning, eftersom investeringarna i fråga är begränsade jämfört med de investeringar som behövs för en hel motor, som ofta kan uppgå till cirka [...] EUR. |
| --- | --- |

(84)

Sverige säger vidare att det aktuella projektet inte skulle ändra Volvos marknadsandel i någon väsentlig utsträckning, eftersom investeringarna i fråga är begränsade jämfört med de investeringar som behövs för en hel motor, som ofta kan uppgå till cirka [...] EUR.

| (85) | De svenska myndigheterna har dock lämnat föga information om snedvridningen av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. De har påpekat att den mycket begränsade marknadsandelen och marknadens struktur är sådan att det är mycket osannolikt att stödet får någon effekt på marknaden, till exempel genom att minska konkurrenternas intresse för att investera i framtida marknader. |
| --- | --- |

(85)

De svenska myndigheterna har dock lämnat föga information om snedvridningen av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. De har påpekat att den mycket begränsade marknadsandelen och marknadens struktur är sådan att det är mycket osannolikt att stödet får någon effekt på marknaden, till exempel genom att minska konkurrenternas intresse för att investera i framtida marknader.

| (86) | Kommissionen noterar de argument som framförts av de svenska myndigheterna. Det förefaller dock möjligt i det här skedet att utifrån den begränsade information som står till förfogande dra slutsatsen att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen noterar de argument som framförts av de svenska myndigheterna. Det förefaller dock möjligt i det här skedet att utifrån den begränsade information som står till förfogande dra slutsatsen att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen.

| (87) | Om konkurrenter, eller andra tredje parter som ingriper i förfarandena, ändå skulle lägga fram för bevis för att stödet kan påverka konkurrensen märkbart, måste kommissionen noggrant undersöka om stödet snedvrider dynamiska incitament på den berörda marknaden, om det påverkar marknadsinflytandet eller om det bidrar till att bevara ineffektiva marknadsstrukturer. |
| --- | --- |

(87)

Om konkurrenter, eller andra tredje parter som ingriper i förfarandena, ändå skulle lägga fram för bevis för att stödet kan påverka konkurrensen märkbart, måste kommissionen noggrant undersöka om stödet snedvrider dynamiska incitament på den berörda marknaden, om det påverkar marknadsinflytandet eller om det bidrar till att bevara ineffektiva marknadsstrukturer.

4.   TVIVEL

| (88) | Såsom anges ovan hyser kommissionen en del tvivel om stödet i fråga. |
| --- | --- |

(88)

Såsom anges ovan hyser kommissionen en del tvivel om stödet i fråga.

| (89) | För det första hyser kommissionen tvivel (se punkterna 31–42) när det gäller marknadsmisslyckandet. Volvo Aero är [...] i förhållande till sitt moderbolag, [...]. Dessutom förefaller det vara moderbolagets policy att försöka få sina dotterbolag att söka finansiering från EU eller staten innan det överväger om de investeringar som ska göras faktiskt lider av ett marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

(89)

För det första hyser kommissionen tvivel (se punkterna 31–42) när det gäller marknadsmisslyckandet. Volvo Aero är [...] i förhållande till sitt moderbolag, [...]. Dessutom förefaller det vara moderbolagets policy att försöka få sina dotterbolag att söka finansiering från EU eller staten innan det överväger om de investeringar som ska göras faktiskt lider av ett marknadsmisslyckande.

| (90) | För det andra, såsom anges ovan i punkterna 43–70, tvivlar kommissionen på stimulanseffekten särskilt när det gäller stödets nödvändighet, eftersom stödet formellt beviljades först när själva projektet redan var i stort sett slutfört, åtminstone vad beträffar GEnx-motorn till B787. De diskussioner som ägde rum mellan regeringen och företaget kan inte ersätta det formella förfarandet för beviljande av stöd. I annat fall skulle ett statligt ingripande kunna vara berättigat till och med när själva projektet har upphört. |
| --- | --- |

(90)

För det andra, såsom anges ovan i punkterna 43–70, tvivlar kommissionen på stimulanseffekten särskilt när det gäller stödets nödvändighet, eftersom stödet formellt beviljades först när själva projektet redan var i stort sett slutfört, åtminstone vad beträffar GEnx-motorn till B787. De diskussioner som ägde rum mellan regeringen och företaget kan inte ersätta det formella förfarandet för beviljande av stöd. I annat fall skulle ett statligt ingripande kunna vara berättigat till och med när själva projektet har upphört.

| (91) | För det tredje, såsom nämns i punkterna 76–81, tvivlar kommissionen på att stödet är proportionerligt, särskilt när det gäller det stödinstrument som används, som innebär att staten skulle få bära växelkursriskerna i samband med projektet. |
| --- | --- |

(91)

För det tredje, såsom nämns i punkterna 76–81, tvivlar kommissionen på att stödet är proportionerligt, särskilt när det gäller det stödinstrument som används, som innebär att staten skulle få bära växelkursriskerna i samband med projektet.

| (92) | Slutligen, såsom nämns i punkterna 82–87, anser kommissionen i det här skedet att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen eftersom stödmottagaren har en mycket liten marknadsandel. Kommissionen är dock beredd att beakta alla synpunkter som konkurrenter eller andra tredje parter kan tänkas lämna om detta under förfarandet. |
| --- | --- |

(92)

Slutligen, såsom nämns i punkterna 82–87, anser kommissionen i det här skedet att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen eftersom stödmottagaren har en mycket liten marknadsandel. Kommissionen är dock beredd att beakta alla synpunkter som konkurrenter eller andra tredje parter kan tänkas lämna om detta under förfarandet.

5.   SLUTSATS

| (93) | Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, Sverige att inom en månad för mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden. |
| --- | --- |

(93)

Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, Sverige att inom en månad för mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden.

| (94) | Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.

| (95) | Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.” |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.”

---

(1)  Den svenska regeringen har utnyttjat dessa medel i ett tidigare ärende rörande Volvo Aero, som anmäldes 2003 (ärende N 301/03) och som godkändes av kommissionen den 8 juni 2005 (se EUT C 138, 7.6.2005, s. 2).

1

(2)  NACE-kod: DM353 – Tillverkning av luftfartyg och rymdfarkoster.

2

(3)  Uppgifterna om Volvokoncernen och Volvo Aero är tagna ur Volvokoncernens årsredovisning för 2007 på koncernens webbplats: www.volvo.com

3

(4)  Affärshemlighet.

4

(5)  Se det pressmeddelande som GE utfärdade samma dag och som finns på GE:s webbplats:

5

http://www.geaviation.com/engines/commercial/genx/index.html

(6)  I pressmeddelandet citeras chefen för Volvo Aero: ’Vi är mycket nöjda med testet, som kan ses som ett examensprov på vår förmåga att utveckla tekniska lösningar för lättviktsstrukturer till flygmotorer.’.

6

(7)  Därmed uppfyllde företaget ett av villkoren för stödets nödvändighet enligt andra stycket i kapitel 6 i rambestämmelserna.

7

(8)  Som nämns i punkt 4 ovan hänvisar de svenska myndigheterna till denna instruktion som den rättsliga grunden för åtgärden.

8

(9)  EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

9

(10)  Se punkterna 1.3.2 och 7.3.1 i rambestämmelserna.

10

(11)  Se t.ex. kommissionens beslut i ärendena N 447/07 – Turbomeca (EUT C 94, 2008) och N 195/07 – Rolls-Royce Deutschland (EUT C 118, 2008).

11

(12)  Se punkt 1.3.4 i rambestämmelserna.

12

(13)  Se det andra stycket i kapitel 6 i rambestämmelserna.

13

(14)  (...).

14

(15)  I de svenska myndigheternas skrivelse av den 29 maj 2008 till kommissionen.

15

(16)  EUT C 54, 2006, s. 13–45, särskilt punkt 38.

16

(17)  Volvo Aero har hand om den aerodynamiska utformningen av FHF och TRF.

17

(18)  Ändrad genom en skrivelse av den 30 juni 2008.

18

(19)  Se Boeings pressmeddelande (på bolagets webbplats

19

http://www.boeing.com/commercial/787family/news/2008/q2/080620b_nr.html), daterat den 20 juni 2008: ’Femtioåtta kunder världen över har beställt nästan 900 flygplan av modellen Boeing 787 sedan programmet inleddes i april 2004, vilket gör Dreamliner till det snabbast säljande nya trafikflygplanet någonsin.’.

(20)  På grundval av punkt 5.1.5 i rambestämmelserna.

20

(21)  Se t.ex. Turbomeca-ärendet, som nämns i fotnot 10.

21

---

4.10.2008

| 4.10.2008 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 253/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 253/s3

---

MEGJEGYZÉS AZ OLVASÓHOZ

Az intézmények úgy határoztak, hogy a jövőben nem tüntetik fel szövegeikben az idézett jogszabály utolsó módosítását.

Ellenkező jelzés hiányában, az itt megjelent szövegekben a jogszabályokra történő hivatkozást a hatályos változatukra történő hivatkozásként kell értelmezni.

---