# Europeiska unionens C 433/2019

| | ISSN 1977-1061 |
| --- | --- |
| Europeiska unionens
  officiella tidning | C 433 |
| | |
| Svensk utgåva | Meddelanden och upplysningar | 62 årgången23 december 2019 |

ISSN 1977-1061

Europeiska unionens

officiella tidning

C 433

Svensk utgåva

Meddelanden och upplysningar

62 årgången23 december 2019

---

| Innehållsförteckning | Sida |
| --- | --- |
| | |
| | EUROPAPARLAMENTET SESSIONEN 2018‒2019 Sammanträdena den 10–13 september 2018Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 227, 5.7.2019 . ANTAGNA TEXTER | 1 |

Innehållsförteckning

Sida

EUROPAPARLAMENTET SESSIONEN 2018‒2019 Sammanträdena den 10–13 september 2018Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 227, 5.7.2019 . ANTAGNA TEXTER

EUROPAPARLAMENTET

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 227, 5.7.2019 .

1

---

| | I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden |
| --- | --- |
| | RESOLUTIONER |
| | Europaparlamentet |
| 2019/C 433/02 | Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om effekten av EU:s sammanhållningspolitik i Nordirland (2017/2225(INI)) | 2 |
| | RESOLUTIONER |
| 2019/C 433/03 | Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om genomförandet av särskilda åtgärder till förmån för Grekland enligt förordning (EU) 2015/1839 (2018/2038(INI)) | 5 |
| 2019/C 433/04 | Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om olika sätt att återintegrera arbetstagare efter skada eller sjukdom i sysselsättning av hög kvalitet (2017/2277(INI)) | 9 |
| 2019/C 433/05 | Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om förbindelserna mellan EU och tredjeländer på området för reglering och tillsyn av finansiella tjänster (2017/2253(INI)) | 19 |
| 2019/C 433/06 | Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden (2018/2054(INI)) | 24 |
| 2019/C 433/07 | Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om åtgärder för att förebygga och bekämpa mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatser, i det offentliga rummet och i politiken i EU (2018/2055(INI)) | 31 |
| 2019/C 433/08 | Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om likabehandling av språk i den digitala tidsåldern (2018/2028(INI)) | 42 |
| 2019/C 433/09 | Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om transparent och ansvarsfull förvaltning av naturresurser i utvecklingsländer: skogarna (2018/2003(INI)) | 50 |
| 2019/C 433/10 | Europaparlamentets resolution av den 12 september 2018 om ett förslag med en begäran till rådet att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (2017/2131(INL)) | 66 |
| 2019/C 433/11 | Europaparlamentets resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (2018/2752(RSP)) | 86 |
| 2019/C 433/12 | Europaparlamentets resolution av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och USA (2017/2271(INI)) | 89 |
| 2019/C 433/13 | Europaparlamentets resolution av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och Kina (2017/2274(INI)) | 103 |
| 2019/C 433/14 | Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om Uganda, gripanden av parlamentariker från oppositionen (2018/2840(RSP)) | 121 |
| 2019/C 433/15 | Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om Myanmar, särskilt fallet med journalisterna Wa Lone och Kyaw Soe Oo (2018/2841(RSP)) | 124 |
| 2019/C 433/16 | Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 Kambodja, särskilt fallet Kem Sokha (2018/2842(RSP)) | 128 |
| 2019/C 433/17 | Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om bränderna i Mati i den grekiska regionen Attika i juli 2018 och EU:s reaktion (2018/2847(RSP)) | 132 |
| 2019/C 433/18 | Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om hotet om rivning av Khan al-Ahmar och andra beduinbyar (2018/2849(RSP)) | 134 |
| 2019/C 433/19 | Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (2018/2035(INI)) | 136 |
| 2019/C 433/20 | Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (2018/2589(RSP)) | 146 |
| 2019/C 433/21 | Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om en europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (2017/2254(INI)) | 153 |
| 2019/C 433/22 | Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om Europa på väg: en agenda för framtidens rörlighet i EU (2017/2257(INI)) | 173 |
| 2019/C 433/23 | P8_TA(2018)0356Genomförandet av förordningen om växtskyddsmedelEuropaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (2017/2128(INI)) | 183 |
| 2019/C 433/24 | Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om olika kvalitet på produkter på den inre marknaden (2018/2008(INI)) | 191 |

I   Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

2019/C 433/02

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om effekten av EU:s sammanhållningspolitik i Nordirland (2017/2225(INI))

2

RESOLUTIONER

2019/C 433/03

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om genomförandet av särskilda åtgärder till förmån för Grekland enligt förordning (EU) 2015/1839 (2018/2038(INI))

5

2019/C 433/04

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om olika sätt att återintegrera arbetstagare efter skada eller sjukdom i sysselsättning av hög kvalitet (2017/2277(INI))

9

2019/C 433/05

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om förbindelserna mellan EU och tredjeländer på området för reglering och tillsyn av finansiella tjänster (2017/2253(INI))

19

2019/C 433/06

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden (2018/2054(INI))

24

2019/C 433/07

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om åtgärder för att förebygga och bekämpa mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatser, i det offentliga rummet och i politiken i EU (2018/2055(INI))

31

2019/C 433/08

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om likabehandling av språk i den digitala tidsåldern (2018/2028(INI))

42

2019/C 433/09

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om transparent och ansvarsfull förvaltning av naturresurser i utvecklingsländer: skogarna (2018/2003(INI))

50

2019/C 433/10

Europaparlamentets resolution av den 12 september 2018 om ett förslag med en begäran till rådet att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (2017/2131(INL))

66

2019/C 433/11

Europaparlamentets resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (2018/2752(RSP))

86

2019/C 433/12

Europaparlamentets resolution av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och USA (2017/2271(INI))

89

2019/C 433/13

Europaparlamentets resolution av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och Kina (2017/2274(INI))

103

2019/C 433/14

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om Uganda, gripanden av parlamentariker från oppositionen (2018/2840(RSP))

121

2019/C 433/15

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om Myanmar, särskilt fallet med journalisterna Wa Lone och Kyaw Soe Oo (2018/2841(RSP))

124

2019/C 433/16

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 Kambodja, särskilt fallet Kem Sokha (2018/2842(RSP))

128

2019/C 433/17

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om bränderna i Mati i den grekiska regionen Attika i juli 2018 och EU:s reaktion (2018/2847(RSP))

132

2019/C 433/18

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om hotet om rivning av Khan al-Ahmar och andra beduinbyar (2018/2849(RSP))

134

2019/C 433/19

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (2018/2035(INI))

136

2019/C 433/20

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (2018/2589(RSP))

146

2019/C 433/21

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om en europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (2017/2254(INI))

153

2019/C 433/22

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om Europa på väg: en agenda för framtidens rörlighet i EU (2017/2257(INI))

173

2019/C 433/23

P8_TA(2018)0356Genomförandet av förordningen om växtskyddsmedelEuropaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (2017/2128(INI))

183

2019/C 433/24

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om olika kvalitet på produkter på den inre marknaden (2018/2008(INI))

191

---

| | III   Förberedande akter |
| --- | --- |
| | EUROPAPARLAMENTET |
| 2019/C 433/25 | P8_TA(2018)0318 Likvärdighet av fältbesiktningar ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Brasilien av utsädesodlingar av foderväxter och stråsäd och om likvärdighet av utsäde av foderväxter och stråsäd som produceras i Brasilien, samt vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Moldavien av utsädesodlingar av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av utsäde av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter som produceras i Moldavien (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD)) | 201 |
| P8_TC1-COD(2017)0297 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/... om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Förbundsrepubliken Brasilien av utsädesodlingar av foderväxter och stråsäd och om likvärdighet av utsäde av foderväxter och stråsäd som produceras i Förbundsrepubliken Brasilien, samt vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Republiken Moldavien av utsädesodlingar av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av utsäde av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter som produceras i Republiken Moldavien | 202 |
| 2019/C 433/26 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för småföretag (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS)) | 203 |
| 2019/C 433/27 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa de nya psykoaktiva ämnena N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidin-4-yl]cyklopropankarboxamid (cyklopropylfentanyl) och 2-metoxi-N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidin-4-yl]acetamid (metoxiacetylfentanyl) kontrollåtgärder (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE)) | 216 |
| 2019/C 433/28 | Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Bulgarien, Grekland, Litauen och Polen (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD)) | 217 |
| 2019/C 433/29 | Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2018 för budgetåret 2018 som åtföljer förslaget om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Bulgarien, Grekland, Litauen och Polen (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD)) | 220 |
| 2019/C 433/30 | P8_TA(2018)0328 Den europeiska solidaritetskåren ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av den rättsliga ramen för den europeiska solidaritetskåren och om ändring av förordningarna (EU) nr 1288/2013, (EU) nr 1293/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013 och beslut nr 1313/2013/EU (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD)) | 222 |
| P8_TC1-COD(2017)0102 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om fastställande av den rättsliga ramen för den europeiska solidaritetskåren och om ändring av förordning (EU) nr 1288/2013, förordning (EU) nr 1293/2013 och beslut nr 1313/2013/EU | 223 |
| 2019/C 433/31 | P8_TA(2018)0329 Ökning av finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer och anpassning av det allmänna målet ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/825 för att öka finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer och om anpassning av det allmänna målet (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) | 225 |
| P8_TC1-COD(2017)0334 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) 2017/825 för att öka finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer och anpassa det allmänna målet | 226 |
| 2019/C 433/32 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till rådets förordning om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2019-2020) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE)) | 228 |
| 2019/C 433/33 | P8_TA(2018)0334 Nominella mängder för utsläppande på unionsmarknaden av enkeldestillerad shochuav ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 110/2008 vad gäller nominella mängder för utsläppande på unionsmarknaden av enkeldestillerad shochu som framställts i enkelpanna och buteljerats i Japan (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD)) | 244 |
| P8_TC1-COD(2018)0097Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EG) nr 110/2008 vad gäller nominella mängder för utsläppandet på unionsmarknaden av enkeldestillerad shochu som framställts i enkelpanna och buteljerats i Japan | 245 |
| 2019/C 433/34 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av ändring 1 av samarbetsmemorandum NAT-I-9406 mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE)) | 246 |
| 2019/C 433/35 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens och dess medlemsstaters vägnar, av ett protokoll om ändring av luftfartsavtalet mellan Kanada och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater för att ta hänsyn till Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE)) | 247 |
| 2019/C 433/36 | Europaparlamentets ändringar antagna den 12 september 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) 1 1 | 248 |
| 2019/C 433/37 | P8_TA(2018)0338 Kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 1889/2005 (COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD)) | 302 |
| P8_TC1-COD(2016)0413 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 1889/2005 | 303 |
| 2019/C 433/38 | P8_TA(2018)0339 Bekämpning av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpning av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD)) | 304 |
| P8_TC1-COD(2016)0414 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om bekämpande av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser | 305 |
| 2019/C 433/39 | Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 september 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Eurojusts ingående av avtalet om samarbete mellan Eurojust och Albanien (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS)) | 306 |
| 2019/C 433/40 | P8_TA(2018)0348 Skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer och det fria flödet av sådana uppgifter ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut 1247/2002/EG (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD)) | 307 |
| P8_TC1-COD(2017)0002 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut 1247/2002/EG | 308 |
| 2019/C 433/41 | P8_TA(2018)0349 Gemensam digital ingång ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD)) | 310 |
| P8_TC1-COD(2017)0086 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 | 311 |

III   Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

2019/C 433/25

P8_TA(2018)0318 Likvärdighet av fältbesiktningar ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Brasilien av utsädesodlingar av foderväxter och stråsäd och om likvärdighet av utsäde av foderväxter och stråsäd som produceras i Brasilien, samt vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Moldavien av utsädesodlingar av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av utsäde av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter som produceras i Moldavien (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD))

201

P8_TC1-COD(2017)0297 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/... om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Förbundsrepubliken Brasilien av utsädesodlingar av foderväxter och stråsäd och om likvärdighet av utsäde av foderväxter och stråsäd som produceras i Förbundsrepubliken Brasilien, samt vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Republiken Moldavien av utsädesodlingar av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av utsäde av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter som produceras i Republiken Moldavien

202

2019/C 433/26

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för småföretag (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS))

203

2019/C 433/27

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa de nya psykoaktiva ämnena N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidin-4-yl]cyklopropankarboxamid (cyklopropylfentanyl) och 2-metoxi-N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidin-4-yl]acetamid (metoxiacetylfentanyl) kontrollåtgärder (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE))

216

2019/C 433/28

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Bulgarien, Grekland, Litauen och Polen (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD))

217

2019/C 433/29

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2018 för budgetåret 2018 som åtföljer förslaget om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Bulgarien, Grekland, Litauen och Polen (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD))

220

2019/C 433/30

P8_TA(2018)0328 Den europeiska solidaritetskåren ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av den rättsliga ramen för den europeiska solidaritetskåren och om ändring av förordningarna (EU) nr 1288/2013, (EU) nr 1293/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013 och beslut nr 1313/2013/EU (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD))

222

P8_TC1-COD(2017)0102 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om fastställande av den rättsliga ramen för den europeiska solidaritetskåren och om ändring av förordning (EU) nr 1288/2013, förordning (EU) nr 1293/2013 och beslut nr 1313/2013/EU

223

2019/C 433/31

P8_TA(2018)0329 Ökning av finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer och anpassning av det allmänna målet ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/825 för att öka finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer och om anpassning av det allmänna målet (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

225

P8_TC1-COD(2017)0334 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) 2017/825 för att öka finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer och anpassa det allmänna målet

226

2019/C 433/32

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till rådets förordning om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2019-2020) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE))

228

2019/C 433/33

P8_TA(2018)0334 Nominella mängder för utsläppande på unionsmarknaden av enkeldestillerad shochuav ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 110/2008 vad gäller nominella mängder för utsläppande på unionsmarknaden av enkeldestillerad shochu som framställts i enkelpanna och buteljerats i Japan (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD))

244

P8_TC1-COD(2018)0097Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EG) nr 110/2008 vad gäller nominella mängder för utsläppandet på unionsmarknaden av enkeldestillerad shochu som framställts i enkelpanna och buteljerats i Japan

245

2019/C 433/34

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av ändring 1 av samarbetsmemorandum NAT-I-9406 mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE))

246

2019/C 433/35

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens och dess medlemsstaters vägnar, av ett protokoll om ändring av luftfartsavtalet mellan Kanada och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater för att ta hänsyn till Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE))

247

2019/C 433/36

Europaparlamentets ändringar antagna den 12 september 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om upphovsrätt på den digitala inre marknaden (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) 1 1

1 1

248

2019/C 433/37

P8_TA(2018)0338 Kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 1889/2005 (COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD))

302

P8_TC1-COD(2016)0413 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 1889/2005

f

303

2019/C 433/38

P8_TA(2018)0339 Bekämpning av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpning av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD))

304

P8_TC1-COD(2016)0414 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om bekämpande av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser

305

2019/C 433/39

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 september 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Eurojusts ingående av avtalet om samarbete mellan Eurojust och Albanien (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS))

306

2019/C 433/40

P8_TA(2018)0348 Skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer och det fria flödet av sådana uppgifter ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut 1247/2002/EG (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD))

307

P8_TC1-COD(2017)0002 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut 1247/2002/EG

308

2019/C 433/41

P8_TA(2018)0349 Gemensam digital ingång ***I Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD))

310

P8_TC1-COD(2017)0086 Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012

311

---

| SV | |
| --- | --- |

SV

---

23.12.2019

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/1

---

EUROPAPARLAMENTET

SESSIONEN 2018‒2019

Sammanträdena den 10–13 september 2018

Protokollen för denna session har publicerats i EUT C 227, 5.7.2019.

ANTAGNA TEXTER

---

I Resolutioner, rekommendationer och yttranden

RESOLUTIONER

Europaparlamentet

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/2

---

P8_TA(2018)0323

Effekten av EU:s sammanhållningspolitik i Nordirland

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om effekten av EU:s sammanhållningspolitik i Nordirland (2017/2225(INI))

(2019/C 433/02)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av effekten av EU:s sammanhållningspolitik i Nordirland |
| --- | --- |

—

med beaktande av effekten av EU:s sammanhållningspolitik i Nordirland

| — | med beaktande av bestämmelserna i Belfastavtalet från 1998 (långfredagsavtalet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av bestämmelserna i Belfastavtalet från 1998 (långfredagsavtalet),

| — | med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och av artikel 1.1 e och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och av artikel 1.1 e och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A8-0240/2018) och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från budgetkontrollutskottet (A8-0240/2018) och av följande skäl:

| A. | I EU:s sammanhållningspolitik i Nordirland används olika instrument, däribland Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden, Peace-programmet för Nordirland och gränsregionen samt det gränsöverskridande Interreg-programmet. |
| --- | --- |

A.

I EU:s sammanhållningspolitik i Nordirland används olika instrument, däribland Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling, Europeiska havs- och fiskerifonden, Peace-programmet för Nordirland och gränsregionen samt det gränsöverskridande Interreg-programmet.

| B. | Det är uppenbart att Nordirland är en region som har haft stor nytta av EU:s sammanhållningspolitik. Åtagandet om att finansiera kommissionens förslag till flerårig budgetram för 2021–2027 är mycket välkommet. |
| --- | --- |

B.

Det är uppenbart att Nordirland är en region som har haft stor nytta av EU:s sammanhållningspolitik. Åtagandet om att finansiera kommissionens förslag till flerårig budgetram för 2021–2027 är mycket välkommet.

| C. | Utöver de mer allmänna sammanhållningspolitiska medlen har Nordirland i synnerhet tjänat på särskilda gränsöverskridande program och program som går över gränsen för befolkningsgrupperna, däribland Peace-programmet. |
| --- | --- |

C.

Utöver de mer allmänna sammanhållningspolitiska medlen har Nordirland i synnerhet tjänat på särskilda gränsöverskridande program och program som går över gränsen för befolkningsgrupperna, däribland Peace-programmet.

| D. | EU:s sammanhållningspolitik, i synnerhet genom Peace-programmet, har på ett avgörande sätt bidragit till fredsprocessen i Nordirland, stödjer långfredsavtalet och fortsätter att stödja försoningen av befolkningsgrupperna. |
| --- | --- |

D.

EU:s sammanhållningspolitik, i synnerhet genom Peace-programmet, har på ett avgörande sätt bidragit till fredsprocessen i Nordirland, stödjer långfredsavtalet och fortsätter att stödja försoningen av befolkningsgrupperna.

| E. | Efter att Peace-programmet inrättades 1995 har mer än 1,5 miljarder euro använts till det dubbla målet att främja sammanhållningen mellan de samhällen som är inblandade i konflikten i Nordirland och gränsgrevskapen i Irland, samt till ekonomisk och social stabilitet. |
| --- | --- |

E.

Efter att Peace-programmet inrättades 1995 har mer än 1,5 miljarder euro använts till det dubbla målet att främja sammanhållningen mellan de samhällen som är inblandade i konflikten i Nordirland och gränsgrevskapen i Irland, samt till ekonomisk och social stabilitet.

| F. | Framgången för EU:s sammanhållningsstöd bygger delvis på att det rör sig om ”neutrala medel”, dvs. de är inte direkt kopplade till någondera befolkningsgruppens intressen. |
| --- | --- |

F.

Framgången för EU:s sammanhållningsstöd bygger delvis på att det rör sig om ”neutrala medel”, dvs. de är inte direkt kopplade till någondera befolkningsgruppens intressen.

| 1. | Europaparlamentet understryker betydelsen och den positiva effekten av EU:s sammanhållningspolitik för Nordirland, i synnerhet när det gäller återhämtningen i eftersatta stads- och landsbygdsområden och bekämpning av klimatförändringarna samt för att bygga kontakter mellan befolkningsgrupperna och över gränsen i samband med fredsprocessen. Parlamentet konstaterar specifikt att stödet till eftersatta stads- och landsbygdsområden ofta ges i form av stöd för en ny ekonomisk utveckling som främjar den kunskapsbaserade ekonomin, såsom vetenskapsparkerna i Belfast och Derry/Londonderry. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet understryker att över en miljard euro i ekonomiskt stöd från EU kommer att ha gått till den ekonomiska och sociala utvecklingen i Nordirland och angränsande regioner under den nuvarande budgetramen, varav 230 miljoner kommer att investeras i Peace-programmet för Nordirland (med en total budget på nästan 270 miljoner euro) och 240 miljoner i Interreg V-A-programmet för Nordirland, Irland och Skottland (med en total budget på 280 miljoner euro). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att de särskilda EU-programmen för Nordirland, i synnerhet Peace-programmet, är av stor betydelse för att upprätthålla fredsprocessen, eftersom de främjar försoning, gränsöverskridande kontakter och kontakter mellan befolkningsgrupperna. Parlamentet konstaterar att gränsöverskridande samarbete, samarbete mellan befolkningsgrupperna och gemensamma tjänster är särskilt viktiga i detta hänseende. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar de viktiga framsteg som har gjorts genom Peace-programmet i Nordirland och noterar det arbete som har utförts av alla parter i denna process. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet ser att förtroendebyggande åtgärder inom och mellan befolkningsgrupperna, och åtgärder för en fredlig samexistens, såsom gemensamma områden och stödnätverk, har spelat en ledande roll i fredsprocessen, eftersom gemensamma områden gör det möjligt för befolkningsgrupperna i Nordirland att förenas som ett samhälle i olika verksamheter och utveckla ömsesidigt förtroende och respekt, och därmed bidra till att överbrygga klyftan. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar vikten av samhällsledd lokal utveckling och en nedifrån och upp-strategi som uppmuntrar alla samhällsgrupper att ta egenansvar för projekten, vilket därmed stärker fredsprocessen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att alla intressenter i Nordirland fortfarande verkar för att upprätthålla målen för EU:s sammanhållningspolitik i regionen. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av ett samordnat flernivåstyre och partnerskapsprincipen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet anser dock att man måste göra mer för att öka den allmänna kännedomen om, synligheten för och behovet av effekterna av EU:s finansiering i Nordirland, i synnerhet genom att informera allmänheten om de EU-finansierade projektens effekter på fredsprocessen och den allmänna ekonomiska utvecklingen i regionen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar det faktum att förvaltnings- och kontrollsystemen i regionerna fungerar korrekt och att EU:s ekonomiska stöd därmed används på ett effektivt sätt. Parlamentet betonar samtidigt att utöver efterlevnaden måste även Peace-programmets underliggande mål alltid beaktas när man utvärderar resultaten av detta program. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser, utan att det påverkar de pågående förhandlingarna mellan EU och Förenade kungariket, att det är mycket viktigt för Nordirland att delta i vissa specifika EU-program efter 2020, såsom Peace-programmet och Interreg V-A-programmet för Nordirland, Irland och Skottland, eftersom detta kraftigt skulle gynna den ekonomiska och sociala utvecklingen genom att minska de befintliga klyftorna, i synnerhet i eftersatta områden och på landsbygden. Parlamentet vill dessutom se att man inom ramen för den fleråriga budgetramen efter 2020 använder alla relevanta finansiella instrument som skulle kunna användas för att upprätthålla de sammanhållningspolitiska målen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser, utan att det påverkar de pågående förhandlingarna mellan EU och Förenade kungariket, att EU:s stöd för territoriellt samarbete, i synnerhet gränsöverskridande projekt och projekt mellan samhällsgrupperna, bör upprätthållas efter 2020, eftersom man har fått goda resultat från EU:s särskilda sammanhållningsprogram för Nordirland, dvs. Peace-programmet och Interreg-programmen, vilka är särskilt viktiga för stabiliteten i regionen. Parlamentet befarar att om dessa program avslutas skulle det hota den förtroendebyggande verksamhet som sker gränsöverskridande och över gränsen för befolkningsgrupperna, och därmed även hota fredsprocessen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att 85 % av finansieringen av Peace- och Interreg-programmen kommer från EU. Parlamentet anser därför att det är viktigt att EU fortsätter att sträcka ut sin hand till befolkningsgrupperna i Nordirland efter 2020 genom att spela en aktiv roll i förvaltningen av tillgängliga EU-medel för sammanhållningen och samarbetet mellan befolkningsgrupperna där, och därmed hjälpa dem att överbrygga motsättningarna i samhället. Parlamentet anser därför att medlen bör behållas på en lämplig nivå efter 2020. Parlamentet understryker att detta är viktigt för att fredsbyggandet ska kunna fortsätta. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att framföra det nordirländska exemplet med sammanhållningsmedel, i synnerhet inom Peace-programmet, som ett exempel på hur EU bemöter konflikter mellan befolkningsgrupper och splittringar i samhället. Parlamentet betonar i detta sammanhang att den nordirländska försoningsprocessen är ett positivt exempel för andra områden i EU som har drabbats av konflikter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att god praxis med sammanhållningsmedlen och Peace-programmet bör ses som en EU-modell och främjas för att kunna överbrygga misstron mellan olika samhällsgrupper och nå långvarig fred i andra delar av Europa, men även övriga världen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att det är mycket viktigt att människorna i Nordirland, i synnerhet de unga, fortsätter att ha möjlighet till ekonomiskt, socialt, och kulturellt utbyte i Europa, och då framför allt tillträde till programmet Erasmus+. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar även kommissionens avsikt att föreslå en fortsatt finansiering av Peace- och Interregprogrammen i sitt förslag till flerårig budgetram för 2021–2027. Parlamentet noterar även Förenade kungarikets ståndpunktsdokument från april 2018, där Förenade kungariket anger att man tillsammans med Nordirlands regering och Irlands regering är beredd att försöka hitta en efterföljare till Peace IV, samt Interreg V-A, för perioden efter 2020, i tillägg till bekräftelsen av att man kommer uppfylla sina åtaganden inom Peace och Interreg i den nuvarande fleråriga budgetramen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen, till Nordirlands församling och regering samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och dess regioner. |
| --- | --- |

17.

---

RESOLUTIONER

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/5

---

P8_TA(2018)0324

Särskilda åtgärder till förmån för Grekland

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om genomförandet av särskilda åtgärder till förmån för Grekland enligt förordning (EU) 2015/1839 (2018/2038(INI))

(2019/C 433/03)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2015Nystart för sysselsättning och tillväxt i Grekland (COM(2015)0400), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 15 juli 2015Nystart för sysselsättning och tillväxt i Grekland (COM(2015)0400),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1839 av den 14 oktober 2015 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder till förmån för Grekland (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2015/1839 av den 14 oktober 2015 om ändring av förordning (EU) nr 1303/2013 vad gäller särskilda åtgärder till förmån för Grekland (2),

| — | med beaktande av förordning (EU) 2017/825 om inrättande av stödprogrammet för strukturreformer för perioden 2017–2020 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EU) 2017/825 om inrättande av stödprogrammet för strukturreformer för perioden 2017–2020 (3),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 19 september 2016 om efterhandsutvärderingarna av Eruf och Sammanhållningsfonden för perioden 2007–2013 (SWD(2016)0318), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 19 september 2016 om efterhandsutvärderingarna av Eruf och Sammanhållningsfonden för perioden 2007–2013 (SWD(2016)0318),

| — | med beaktande av rapporten från det grekiska ministeriet för ekonomi och utveckling om hur de belopp som ställts till förfogande enligt förordning (EU) 2015/1839 har använts (programperioden 2007-2013) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det grekiska ministeriet för ekonomi och utveckling om hur de belopp som ställts till förfogande enligt förordning (EU) 2015/1839 har använts (programperioden 2007-2013) (4),

| — | med beaktande av frågan för muntligt besvarande till kommissionen om genomförande av förordning (EU) 2015/1839 om särskilda åtgärder till förmån för Grekland O-000100/2017 – (B8–0001/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågan för muntligt besvarande till kommissionen om genomförande av förordning (EU) 2015/1839 om särskilda åtgärder till förmån för Grekland O-000100/2017 – (B8–0001/2018),

| — | med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 till talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A8-0244/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling (A8-0244/2018), och av följande skäl:

| A. | Sammanhållningspolitiken är ett uttryck för solidaritet och EU:s främsta investeringsinstrument, och den omfattar alla regioner och minskar skillnader. Betydelsen av dess mervärde och flexibilitet under den ekonomiska och finansiella krisen har bekräftats vid flera tillfällen. Med befintliga budgetmedel har sammanhållningspolitiken bidragit till att bibehålla välbehövliga offentliga investeringsmöjligheter och förhindra ett förvärrande av krisen samt gjort det möjligt för medlemsstaterna och regionerna att anta skräddarsydda lösningar i syfte att öka resiliensen inför oförutsedda händelser och externa chocker. |
| --- | --- |

A.

Sammanhållningspolitiken är ett uttryck för solidaritet och EU:s främsta investeringsinstrument, och den omfattar alla regioner och minskar skillnader. Betydelsen av dess mervärde och flexibilitet under den ekonomiska och finansiella krisen har bekräftats vid flera tillfällen. Med befintliga budgetmedel har sammanhållningspolitiken bidragit till att bibehålla välbehövliga offentliga investeringsmöjligheter och förhindra ett förvärrande av krisen samt gjort det möjligt för medlemsstaterna och regionerna att anta skräddarsydda lösningar i syfte att öka resiliensen inför oförutsedda händelser och externa chocker.

| B. | Stödet från Eruf och Sammanhållningsfonden i Grekland för 2007–2015 uppgick till 15,8 miljarder euro, vilket motsvarar omkring 19 % av alla offentliga kapitalutgifter. |
| --- | --- |

B.

Stödet från Eruf och Sammanhållningsfonden i Grekland för 2007–2015 uppgick till 15,8 miljarder euro, vilket motsvarar omkring 19 % av alla offentliga kapitalutgifter.

| C. | Den ekonomiska och finansiella krisen hade lett till konstant negativ tillväxt i Grekland, vilket de tre internationella räddningspaketen inte kunde råda bot på, samt till allvarliga likviditetsproblem och brist på offentliga medel. |
| --- | --- |

C.

Den ekonomiska och finansiella krisen hade lett till konstant negativ tillväxt i Grekland, vilket de tre internationella räddningspaketen inte kunde råda bot på, samt till allvarliga likviditetsproblem och brist på offentliga medel.

| D. | Grekland och de grekiska öarna har varit – och är fortfarande – särskilt hårt drabbade av flykting- och migrationskrisen och under stort tryck från det ökade inflödet av migranter och flyktingar, vilket har slagit hårt mot den lokala ekonomiska verksamheten, särskilt inom turistsektorn. |
| --- | --- |

D.

Grekland och de grekiska öarna har varit – och är fortfarande – särskilt hårt drabbade av flykting- och migrationskrisen och under stort tryck från det ökade inflödet av migranter och flyktingar, vilket har slagit hårt mot den lokala ekonomiska verksamheten, särskilt inom turistsektorn.

| E. | Mellan 2007 och 2013 minskade Greklands BNP i fasta priser med 26 %, och under de två efterföljande åren var tillväxten lägre än 1 %, trots att recessionen var över 2014. Sysselsättningsgraden sjönk från 66 % till 53 % under 2013, vilket innebar att endast drygt hälften av befolkningen i arbetsför ålder förvärvsarbetade, och arbetslösheten ökade från 8,4 % till 27,5 % under samma period, vilket fick stora konsekvenser för den grekiska befolkningens köpkraft och påverkade flera sektorer, bland annat hälso- och sjukvårdssektorn, kraftigt. Enligt färska uppgifter från Eurostat ligger arbetslösheten på 20,8 %, och ungdomsarbetslösheten är hög. |
| --- | --- |

E.

Mellan 2007 och 2013 minskade Greklands BNP i fasta priser med 26 %, och under de två efterföljande åren var tillväxten lägre än 1 %, trots att recessionen var över 2014. Sysselsättningsgraden sjönk från 66 % till 53 % under 2013, vilket innebar att endast drygt hälften av befolkningen i arbetsför ålder förvärvsarbetade, och arbetslösheten ökade från 8,4 % till 27,5 % under samma period, vilket fick stora konsekvenser för den grekiska befolkningens köpkraft och påverkade flera sektorer, bland annat hälso- och sjukvårdssektorn, kraftigt. Enligt färska uppgifter från Eurostat ligger arbetslösheten på 20,8 %, och ungdomsarbetslösheten är hög.

| F. | Kommissionen och medlagstiftarna konstaterade 2015 att Grekland hade drabbats av krisen på ett unikt sätt, vilket skulle ha kunnat inverka kraftigt på såväl slutförandet av insatserna för de operativa programmen för 2000–2006 och 2007–2013 som inledningen av genomförandet av programmen inom ramen för sammanhållningspolitiken för 2014–2020. |
| --- | --- |

F.

Kommissionen och medlagstiftarna konstaterade 2015 att Grekland hade drabbats av krisen på ett unikt sätt, vilket skulle ha kunnat inverka kraftigt på såväl slutförandet av insatserna för de operativa programmen för 2000–2006 och 2007–2013 som inledningen av genomförandet av programmen inom ramen för sammanhållningspolitiken för 2014–2020.

| G. | Antagandet av förordning (EU) 2015/1839 syftade till att ge Grekland likviditet i ett kritiskt skede innan genomförandet av programmen stannade av och man missade nödvändiga investeringstillfällen, eftersom betydande belopp skulle ha betalats tillbaka om projekt under programperioderna 2000–2006 och 2007–2013 inte hade slutförts. |
| --- | --- |

G.

Antagandet av förordning (EU) 2015/1839 syftade till att ge Grekland likviditet i ett kritiskt skede innan genomförandet av programmen stannade av och man missade nödvändiga investeringstillfällen, eftersom betydande belopp skulle ha betalats tillbaka om projekt under programperioderna 2000–2006 och 2007–2013 inte hade slutförts.

| H. | Förordning (EU) 2015/1839 fastställer ett ytterligare förskott för programperioden 2014–2020 i två delbetalningar på vardera 3,5 % av stödbeloppet från de sammanhållningspolitiska fonderna och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), samt tillämpning under programperioden 2007–2013 av en medfinansieringsgrad på 100 % till de stödberättigade utgifterna och frigörande i förtid av de återstående 5 % av kvarvarande EU-utbetalningar, som borde ha hållits inne tills programmen hade slutförts. |
| --- | --- |

H.

Förordning (EU) 2015/1839 fastställer ett ytterligare förskott för programperioden 2014–2020 i två delbetalningar på vardera 3,5 % av stödbeloppet från de sammanhållningspolitiska fonderna och Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF), samt tillämpning under programperioden 2007–2013 av en medfinansieringsgrad på 100 % till de stödberättigade utgifterna och frigörande i förtid av de återstående 5 % av kvarvarande EU-utbetalningar, som borde ha hållits inne tills programmen hade slutförts.

| I. | Förordningen antogs för att man så snabbt som möjligt skulle kunna hantera en allvarlig krissituation och se till att Grekland hade tillräckliga medel för att slutföra projekten under programperioden 2007–2013 och påbörja genomförandet under den innevarande programperioden. |
| --- | --- |

I.

Förordningen antogs för att man så snabbt som möjligt skulle kunna hantera en allvarlig krissituation och se till att Grekland hade tillräckliga medel för att slutföra projekten under programperioden 2007–2013 och påbörja genomförandet under den innevarande programperioden.

| J. | Enligt artikel 152.6 andra stycket skulle Grekland senast i slutet av 2016 lämna in en rapport till kommissionen om genomförandet av bestämmelserna om tillämpningen av medfinansieringsgraden på 100 % och taket för betalningar till program vid programperiodens slut. |
| --- | --- |

J.

Enligt artikel 152.6 andra stycket skulle Grekland senast i slutet av 2016 lämna in en rapport till kommissionen om genomförandet av bestämmelserna om tillämpningen av medfinansieringsgraden på 100 % och taket för betalningar till program vid programperiodens slut.

| K. | EU betalade också 95 % av de totala investeringskostnaderna under finansieringsperioden 2007–2013 i Grekland (vilket i vanliga fall är högst 85 %) genom åtgärden för ökad finansiering, förordning (EU) nr 1311/2011. |
| --- | --- |

K.

EU betalade också 95 % av de totala investeringskostnaderna under finansieringsperioden 2007–2013 i Grekland (vilket i vanliga fall är högst 85 %) genom åtgärden för ökad finansiering, förordning (EU) nr 1311/2011.

| L. | Ett separat konto infördes i oktober 2015 dit alla medel anslagna till finansieringen av EU-finansierade projekt fördes över för att säkerställa att de användes enbart för utbetalningar till stödmottagare och insatser för de operativa programmen. |
| --- | --- |

L.

Ett separat konto infördes i oktober 2015 dit alla medel anslagna till finansieringen av EU-finansierade projekt fördes över för att säkerställa att de användes enbart för utbetalningar till stödmottagare och insatser för de operativa programmen.

| M. | Grekland har också sedan 2011 erhållit stöd från kommissionens arbetsgrupp för Grekland, som tillhandahåller tekniskt stöd till landets reformprocess, och sedan 2015 från stödtjänsten för strukturreformer, som tillhandahåller stöd till förberedelserna, utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av tillväxtfrämjande reformer. Förordning (EU) 2017/825 om inrättande av stödprogrammet för strukturreformer för perioden 2017–2020 trädde i kraft den 20 maj 2017, vilket var av stort värde för insatserna från stödtjänsten för strukturreformer i intresserade medlemsstater, inklusive Grekland. |
| --- | --- |

M.

Grekland har också sedan 2011 erhållit stöd från kommissionens arbetsgrupp för Grekland, som tillhandahåller tekniskt stöd till landets reformprocess, och sedan 2015 från stödtjänsten för strukturreformer, som tillhandahåller stöd till förberedelserna, utarbetandet, genomförandet och utvärderingen av tillväxtfrämjande reformer. Förordning (EU) 2017/825 om inrättande av stödprogrammet för strukturreformer för perioden 2017–2020 trädde i kraft den 20 maj 2017, vilket var av stort värde för insatserna från stödtjänsten för strukturreformer i intresserade medlemsstater, inklusive Grekland.

| 1. | Europaparlamentet bekräftar att sammanhållningspolitiken är viktig för att uppnå EU:s mål om smart och hållbar tillväxt för alla, bekämpning av arbetslöshet, minskad ojämlikhet och stärkt konkurrenskraft i alla EU:s regioner samt för att uttrycka europeisk solidaritet och komplettera andra politikområden. Parlamentet påminner dessutom om att de europeiska struktur- och investeringsfonderna (ESI-fonderna) utgör den största källan för direktinvesteringar i Grekland. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av den rapport om användningen av de belopp som tilldelats enligt förordning (EU) 2015/1839 beträffande programperioden 2007–2013, som skulle lämnas in senast i slutet av 2016. Parlamentet konstaterar att rapporten lämnades in av de grekiska myndigheterna i maj 2017 och gjordes tillgänglig för parlamentet i december 2017, efter flera påminnelser. Parlamentet ser positivt på att kommissionen har tillhandahållit parlamentet en provisorisk bedömning av förteckningen över 181 prioritetsprojekt, som uppgår till ett värde av 11,5 miljarder euro och motsvarar omkring 55 % av de totala anslagen till Grekland från Eruf, Sammanhållningsfonden och ESF för perioden 2007–2013, av vilka 118 redan hade genomförts framgångsrikt före programperiodens utgång och 24 anses ha fasats ut. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att enligt uppgifterna i ovannämnda rapport så var den direkta inverkan på likviditeten 2015, efter antagandet av förordningen vad gäller särskilda åtgärder till förmån för Grekland, 1 001 709 731,50 euro, och tillförseln 2016 uppgick till 467 674 209,45 euro. Parlamentet noterar dessutom att sammantaget med det ökade förskottet för programperioden 2014–2020 erhöll Grekland ungefär 2 miljarder euro 2015–2016. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet ser positivt på att de utbetalade beloppen gick till mycket varierande projekt: transport och annan infrastruktur (miljö, turism, kultur, förnyelse av städer och landsbygd, social infrastruktur), informationssamhällesprojekt och insatser för att utveckla mänskliga resurser. Parlamentet välkomnar dessutom att 63 % av de totala utbetalningarna till projekt med statligt stöd avsåg stöd till företagsprojekt, vilket bidrog direkt till konkurrenskraften och en minskad företagarrisk, medan 37 % avsåg statliga stödåtgärder för infrastrukturprojekt, som tillägg till ordningarna på området för marknadsvillkor och företagsförbättringar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet välkomnar att likviditetsökningen, enligt den rapport som de grekiska myndigheterna har lämnat in, samtidigt innebar en ökning av de finansiella intäkterna med omkring 1,5 miljarder euro och en förstärkning av programmet för offentliga investeringar för 2015–2016. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet välkomnar den effekt som åtgärderna har haft i fråga om att stärka den ekonomiska verksamheten, normalisera och konsolidera omsättningen och arbetskapitalet i ett stort antal företag, skapa och bevara arbetstillfällen samt slutföra viktig produktionsinfrastruktur, vilket också framgår av den stora effekten på skatteintäkterna i budgeten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att de medel som EU har betalat ut till följd av genomförandet av förordningen användes 2015 för att slutföra projekten inom ramen för de operativa programmen fram till slutet av perioden för stödberättigande och att det kvarvarande beloppet, som betalades ut tillsammans med nationella medel, 2016 även bidrog till slutförandet av andra projekt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppskattar att de grekiska myndigheterna åtog sig att omorganisera projektklassificeringen och kartlägga viktiga projekt som skulle väljas ut för slutförande. Parlamentet understryker att detta i hög grad bidrog till att institutionella och administrativa hinder kunde överbryggas och prioriterade åtgärder för genomförande fastställas utan ytterligare dröjsmål och förebyggde därmed även finansiella korrigeringar. Parlamentet ser positivt på att de medel som betalades ut av EU enligt förordning (EU) 2015/1839 avsevärt minskade antalet projekt som klassificerades som ofullständiga. Parlamentet noterar att jämfört med programperioden 2000–2006, då omkring 900 projekt inte slutfördes, så fanns det vid tidpunkten för inlämning av de slutliga kostnadsredovisningarna för programperioden 2007–2013 79 projekt som ännu inte hade slutförts, men att dessa förväntas slutföras med användning av nationella medel. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att utnyttjandet av strukturfonderna har förbättrats avsevärt, att betalningsgraden i Grekland för programperioden 2007–2013 i slutet av mars 2016 var drygt 97 % (5), och att Grekland, enligt dokumentet om läget för verkställandet av de totala utbetalningarna och de utestående åtagandena för programmen för 2007–2013 av den 31 mars 2018, inte har några utestående åtaganden under rubrik 1b (6). Parlamentet ser positivt på att Grekland var den första medlemsstaten som till fullo utnyttjade de tillgängliga medlen och uppnådde en utnyttjandegrad på 100 % jämfört med EU-genomsnittet på 96 %. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet konstaterar emellertid att utnyttjandegraden endast ger vägledande information och att en betoning på utnyttjandet av medel inte bör ske på bekostnad av investeringarnas effektivitet, mervärde och kvalitet. Parlamentet konstaterar att de särskilda åtgärderna är makroekonomiska och att det är svårt att härleda effekterna av dem till enskilda projekt. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet påminner om att ESI-fonderna har stor inverkan på BNP och andra indikatorer i flera medlemsstater samt på den sociala, ekonomiska och territoriella sammanhållningen i allmänhet, och att investeringar som stöds av sammanhållningspolitiken och politiken för landsbygdsutveckling i Grekland beräknas ha höjt BNP 2015, i slutet av den föregående programperioden, med drygt 2 % över den nivå som BNP skulle ha varit på om inga medel hade tillförts. Parlamentet påminner om att användningen av EU:s strukturfonder alltid måste inriktas på att uppnå dess föredragsbaserade mål och ge ett verkligt europeiskt mervärde, fokusera på EU:s prioriteringar och gå utöver ren BNP-tillväxt. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet tar del av den huvudsakligen kvantitativa analysen av den rapport som de grekiska myndigheterna lämnade in om användningen av de belopp som tilldelats enligt förordning (EU) 2015/1839 beträffande programperioden 2007–2013, i enlighet med rättsliga krav. Parlamentet konstaterar att effekterna av de särskilda åtgärderna inte kan skiljas från ESI-fondernas samlade effekter i Grekland, men anser att en kvalitativ bedömning, trots svårigheterna med att genomföra den, skulle komplettera analysen och bidra till en bättre förståelse av de uppnådda resultaten. Parlamentet uppmuntrar kommissionen att ge mer information om ökad konkurrenskraft och produktivitet och hållbarhet ur ett socialt och ekologiskt perspektiv. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet ser positivt på att betalningsansökningarna från de grekiska myndigheterna enligt de slutliga uppgifterna till kommissionen den 31 december 2016 uppgick till 1,6 miljarder euro och att Grekland den 31 mars 2018 uppvisade en genomförandegrad på 28 % för programperioden 2014–2020 (7), och var en av de medlemsstater som uppvisade bäst resultat, i stort, även om man kan se vissa skillnader i uppdelningsgrad eller utnyttjandegrad per fond. Parlamentet stöder dessutom antagandet av förordning (EU) 2015/1839 såsom en viktig åtgärd för att tillhandahålla skräddarsytt stöd vid en avgörande tidpunkt för Grekland. Parlamentet ser positivt på att det ytterligare förskottet i enlighet med kravet helt och hållet täcktes av mellanliggande betalningsansökningar för Eruf och Sammanhållningsfonden, men noterar att det inte täcktes helt av Europeiska socialfonden (omkring 4 %) eller Europeiska havs- och fiskerifonden. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet påminner om vikten av relevanta strukturreformer. Parlamentet noterar de insatser som har gjorts och uppmanar Grekland att fortsätta att utnyttja alla möjligheter till stöd inom ramen för stödprogrammet för strukturreformer i syfte att inrätta ett sunt företagsklimat för ett effektivt och ändamålsenligt utnyttjande av ESI-fonderna och för att maximera deras socioekonomiska effekt. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att regionalpolitiken mildrade effekten av finanskrisen och den utdragna finanspolitiska konsolideringen i flera medlemsstater genom att stödja offentliga investeringar och sprida EU-investeringar på ett flexibelt sätt med hjälp av en omfördelning av EU-medel och en höjd medfinansieringsgrad. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att säkerställa lämplig finansiering av den för nästa fleråriga budgetram. Parlamentet framhåller dock att sammanhållningspolitiken bör ses som det viktigaste verktyget för offentliga investeringar och som en katalysator som ska attrahera ytterligare offentliga och privata medel, och att liknande åtgärder som leder till en sänkning av de nationella medfinansieringskvoter som krävs för att erhålla medel för operativa program som finansieras av strukturfonderna, för Grekland eller någon annan medlemsstat, endast bör övervägas i undantagsfall och bör, innan de antas eller genomförs, undersökas ur ett effektivitetsperspektiv och vara vederbörligen motiverade. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att vissa regioner har svårt att medfinansiera projekt inom ramen för ESI-fonderna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att, inom ramen för den europeiska planeringsterminen och stabilitets- och tillväxtpakten, snarast beakta hur regionala investeringar som medfinansieras genom ESI-fonderna, särskilt i de mindre utvecklade regionerna, inverkar på beräkningen av budgetunderskott. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner de grekiska myndigheterna om att de måste säkerställa ordentlig kommunikation och se till att investeringar inom ramen för ESI-fonderna är synliga. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet välkomnar den preliminära bedömningen att programperioden 2007–2013 förväntas avslutas utan att medel går förlorade för Grekland. Parlamentet uppmanar kommissionen att informera parlamentet om resultatet av avslutandeförfarandet, som förväntas genomföras under det första halvåret 2018, och ge en uppdatering om de projekt som ska slutföras med nationella medel och de som fortfarande inte hade slutförts den 31 mars 2018. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 270, 15.10.2015, s. 1.

(3)  EUT L 129, 19.5.2017, s. 1.

(4)  Aten, maj 2017.

(5)  Arbetsdokument från kommissionens avdelningar om efterhandsutvärderingarna av Eruf och Sammanhållningsfonden för perioden 2007–2013.

(6)  Dokument om läget för verkställandet av de totala betalningarna och nivån på de utestående åtagandena för rubrik 1b (program för 2007–2013) – utnämning av nationella myndigheter och läge för verkställande av mellanliggande betalningar i de operativa programmen inom ramen för ESI-fonderna 2014–2020 (läget den 31 mars 2018).

(7)  Dokument om läget för verkställandet av de totala betalningarna och nivån på de utestående åtagandena för rubrik 1b (program för 2007–2013) – utnämning av nationella myndigheter och läge för verkställande av mellanliggande betalningar i de operativa programmen inom ramen för ESI-fonderna 2014–2020 (läget den 31 mars 2018).

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/9

---

P8_TA(2018)0325

Olika sätt att återintegrera arbetstagare efter skada eller sjukdom i sysselsättning av hög kvalitet

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om olika sätt att återintegrera arbetstagare efter skada eller sjukdom i sysselsättning av hög kvalitet (2017/2277(INI))

(2019/C 433/04)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den interinstitutionella proklamationen om den europeiska pelaren för sociala rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den interinstitutionella proklamationen om den europeiska pelaren för sociala rättigheter,

| — | med beaktande av den europeiska sociala stadgan av den 3 maj 1996, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska sociala stadgan av den 3 maj 1996,

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om tillämpning av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (direktivet om likabehandling i arbetslivet (1)), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 september 2016 om tillämpning av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (direktivet om likabehandling i arbetslivet (1)),

| — | med beaktande av det gemensamma uttalande som European Chronic Disease Alliances gjorde i november 2017 om att förbättra sysselsättningen för dem med kronisk sjukdom i Europa (Improving the employment of people with chronic diseases in Europe), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalande som European Chronic Disease Alliances gjorde i november 2017 om att förbättra sysselsättningen för dem med kronisk sjukdom i Europa (Improving the employment of people with chronic diseases in Europe),

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess ikraftträdande i EU den 21 januari 2011, i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess ikraftträdande i EU den 21 januari 2011, i enlighet med rådets beslut 2010/48/EG av den 26 november 2009,

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om EU:s strategiska ram för arbetsmiljö 2014–2020 (2),

| — | med beaktande av 2014 års gemensamma rapport från Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) Psychosocial risks in Europe – Prevalence and strategies for prevention, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2014 års gemensamma rapport från Europeiska arbetsmiljöbyrån (EU-Osha) och Europeiska fonden för förbättring av levnads- och arbetsvillkor (Eurofound) Psychosocial risks in Europe – Prevalence and strategies for prevention,

| — | med beaktande av sin resolution av den 30 november 2017 om genomförandet av EU:s handikappstrategi (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 30 november 2017 om genomförandet av EU:s handikappstrategi (3),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2016 om genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, med särskilt beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för konventionen (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2016 om genomförandet av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, med särskilt beaktande av de avslutande iakttagelserna från FN:s kommitté för konventionen (4),

| — | med beaktande av Philadelphiadeklarationen av den 10 maj 1944 om Internationella arbetsorganisationens (ILO:s) mål, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Philadelphiadeklarationen av den 10 maj 1944 om Internationella arbetsorganisationens (ILO:s) mål,

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om anständigt arbete för alla (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 maj 2007 om anständigt arbete för alla (5),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2008En förnyad social agenda: Möjligheter, tillgång och solidaritet i framtidens Europa (COM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 juli 2008En förnyad social agenda: Möjligheter, tillgång och solidaritet i framtidens Europa (COM(2008)0412),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 24 februari 2011 om genomförandet av ramavtalet mellan arbetsmarknadens parter om arbetsrelaterad stress (SEC(2011)0241), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 24 februari 2011 om genomförandet av ramavtalet mellan arbetsmarknadens parter om arbetsrelaterad stress (SEC(2011)0241),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 februari 2007Bättre kvalitet och produktivitet i arbetet: Gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012 (COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 21 februari 2007Bättre kvalitet och produktivitet i arbetet: Gemenskapens arbetsmiljöstrategi 2007–2012 (COM(2007)0062),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2000/78/EG av den 27 november 2000 om inrättande av en allmän ram för likabehandling (6),

| — | med beaktande av antidiskrimineringsdirektivet 2000/78/EG och rättspraxis från Europeiska unionens domstol, såsom de förenade målen C-335/11 och C-337/11 från 11 april 2013 (HK Danmark), som tillsammans fastslår att arbetsgivare inte får diskriminera när långvariga hälsoproblem kan likställas med funktionsnedsättning, liksom att arbetsgivarna är skyldiga att i skälig mån anpassa arbetsförhållandena, |
| --- | --- |

—

med beaktande av antidiskrimineringsdirektivet 2000/78/EG och rättspraxis från Europeiska unionens domstol, såsom de förenade målen C-335/11 och C-337/11 från 11 april 2013 (HK Danmark), som tillsammans fastslår att arbetsgivare inte får diskriminera när långvariga hälsoproblem kan likställas med funktionsnedsättning, liksom att arbetsgivarna är skyldiga att i skälig mån anpassa arbetsförhållandena,

| — | med beaktande av EU:s gemensamma åtgärd för psykisk hälsa och välbefinnande som inleddes 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s gemensamma åtgärd för psykisk hälsa och välbefinnande som inleddes 2013,

| — | med beaktande av den kampanj som förs av EU-Osha Friska arbetsplatser förebygger stress, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kampanj som förs av EU-Osha Friska arbetsplatser förebygger stress,

| — | med beaktande av sitt nyligen genomförda pilotprojekt för äldre arbetstagares hälsa och säkerhet på arbetsplatsen som genomfördes av EU-Osha, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sitt nyligen genomförda pilotprojekt för äldre arbetstagares hälsa och säkerhet på arbetsplatsen som genomfördes av EU-Osha,

| — | med beaktande av EU-Oshas rapport från 2016 Rehabilitering och återgång till arbetet: Analysrapport om EU:s och medlemsstaternas riktlinjer, strategier och program, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU-Oshas rapport från 2016 Rehabilitering och återgång till arbetet: Analysrapport om EU:s och medlemsstaternas riktlinjer, strategier och program,

| — | med beaktande av 2014 års rapport från Eurofound Employment opportunities for people with chronic diseases, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2014 års rapport från Eurofound Employment opportunities for people with chronic diseases,

| — | med beaktande av BusinessEuropes rapport från 2012 Employers’ practices for Active Ageing, |
| --- | --- |

—

med beaktande av BusinessEuropes rapport från 2012 Employers’ practices for Active Ageing,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0208/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0208/2018), och av följande skäl:

| A. | Arbetsrelaterad stress är ett växande problem och det arbetsrelaterade hälsoproblem som anmäls näst mest i Europa. 25 % (7) av arbetstagarna uppger att de upplever arbetsrelaterad stress. Arbetsrelaterad stress kan undergräva den enskildes rätt till hälsosamma arbetsförhållanden. Arbetsrelaterad stress leder också till ökad frånvaro och låg tillfredsställelse i arbetet, får negativa konsekvenser för produktiviteten och står för nästan hälften av alla förlorade arbetsdagar per år. |
| --- | --- |

A.

Arbetsrelaterad stress är ett växande problem och det arbetsrelaterade hälsoproblem som anmäls näst mest i Europa. 25 % (7) av arbetstagarna uppger att de upplever arbetsrelaterad stress. Arbetsrelaterad stress kan undergräva den enskildes rätt till hälsosamma arbetsförhållanden. Arbetsrelaterad stress leder också till ökad frånvaro och låg tillfredsställelse i arbetet, får negativa konsekvenser för produktiviteten och står för nästan hälften av alla förlorade arbetsdagar per år.

| B. | Den åldrande europeiska arbetskraften innebär nya utmaningar när det gäller arbetsmiljö och en förändrad organisation av arbetet. Åldrandet innebär en ökad risk för kroniska psykiska och fysiska hälsoproblem, inklusive funktionsnedsättning och sjukdom, vilket betyder att det är viktigt med förebyggande åtgärder, återintegrering och rehabilitering för att åstadkomma hållbara arbetsplatser och pensions- och sociala trygghetssystem. Kroniska sjukdomar berör inte bara den äldre befolkningen. |
| --- | --- |

B.

Den åldrande europeiska arbetskraften innebär nya utmaningar när det gäller arbetsmiljö och en förändrad organisation av arbetet. Åldrandet innebär en ökad risk för kroniska psykiska och fysiska hälsoproblem, inklusive funktionsnedsättning och sjukdom, vilket betyder att det är viktigt med förebyggande åtgärder, återintegrering och rehabilitering för att åstadkomma hållbara arbetsplatser och pensions- och sociala trygghetssystem. Kroniska sjukdomar berör inte bara den äldre befolkningen.

| C. | Långvarig frånvaro från arbetet har negativa konsekvenser för den psykiska och fysiska hälsan och innebär höga sociala och ekonomiska kostnader samt kan hindra en återgång till arbetet. Människors hälsa och välbefinnande har stor betydelse för skapandet av hållbara ekonomier. Det är viktigt att beakta de allvarliga ekonomiska följderna för en familj då personen i fråga inte kan återgå till arbetet på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

C.

Långvarig frånvaro från arbetet har negativa konsekvenser för den psykiska och fysiska hälsan och innebär höga sociala och ekonomiska kostnader samt kan hindra en återgång till arbetet. Människors hälsa och välbefinnande har stor betydelse för skapandet av hållbara ekonomier. Det är viktigt att beakta de allvarliga ekonomiska följderna för en familj då personen i fråga inte kan återgå till arbetet på grund av sjukdom eller funktionsnedsättning.

| D. | Det är skillnad mellan funktionsnedsättningar, skador, sjukdomar och hälsotillstånd som är åldersrelaterade, samtidigt som de ofta överlappar varandra, och det behövs ett helhetsgrepp som ändå är individanpassat. |
| --- | --- |

D.

Det är skillnad mellan funktionsnedsättningar, skador, sjukdomar och hälsotillstånd som är åldersrelaterade, samtidigt som de ofta överlappar varandra, och det behövs ett helhetsgrepp som ändå är individanpassat.

| E. | Den åldrande befolkningen är en av de största samhällsutmaningarna i EU. Det finns därför ett behov av åtgärder som främjar ett aktivt åldrande och som gör det möjligt för människor att fortsätta vara aktiva och i sysselsättning fram till pensionsåldern, eller längre om de så önskar. Den äldre generationen och dess erfarenheter är oumbärliga för arbetsmarknaden. Äldre personer som är beredda att fortsätta arbeta vill ofta ha flexibla eller individanpassade arbetsvillkor. En sjukdom, funktionsnedsättning och utestängning från arbetet har allvarliga ekonomiska följder. |
| --- | --- |

E.

Den åldrande befolkningen är en av de största samhällsutmaningarna i EU. Det finns därför ett behov av åtgärder som främjar ett aktivt åldrande och som gör det möjligt för människor att fortsätta vara aktiva och i sysselsättning fram till pensionsåldern, eller längre om de så önskar. Den äldre generationen och dess erfarenheter är oumbärliga för arbetsmarknaden. Äldre personer som är beredda att fortsätta arbeta vill ofta ha flexibla eller individanpassade arbetsvillkor. En sjukdom, funktionsnedsättning och utestängning från arbetet har allvarliga ekonomiska följder.

| F. | Rökning såväl som alkohol- och drogmissbruk är några av de vanligaste hälsoriskerna för EU:s arbetsföra befolkning eftersom de är kopplade till både skador och olika icke smittsamma sjukdomar (8). 20–25% av alla arbetsplatsolyckor drabbar personer som är påverkade av alkohol (9), och enligt uppskattningar har 5–20 % av den förvärvsarbetande befolkningen i Europa allvarliga problem med sin alkoholkonsumtion (10). Att återintegrera arbetstagare som har haft missbruksproblem i sysselsättning av hög kvalitet innebär särskilda utmaningar för arbetsgivaren. |
| --- | --- |

F.

Rökning såväl som alkohol- och drogmissbruk är några av de vanligaste hälsoriskerna för EU:s arbetsföra befolkning eftersom de är kopplade till både skador och olika icke smittsamma sjukdomar (8). 20–25% av alla arbetsplatsolyckor drabbar personer som är påverkade av alkohol (9), och enligt uppskattningar har 5–20 % av den förvärvsarbetande befolkningen i Europa allvarliga problem med sin alkoholkonsumtion (10). Att återintegrera arbetstagare som har haft missbruksproblem i sysselsättning av hög kvalitet innebär särskilda utmaningar för arbetsgivaren.

| G. | Personer med funktionsnedsättning, kronisk sjukdom eller som återhämtar sig från en skada eller sjukdom befinner sig i en utsatt situation och bör få individanpassat stöd när de kommer tillbaka till sin arbetsplats eller ut på arbetsmarknaden. Vissa personer med kroniska tillstånd vill inte eller kan inte återgå till arbetet. |
| --- | --- |

G.

Personer med funktionsnedsättning, kronisk sjukdom eller som återhämtar sig från en skada eller sjukdom befinner sig i en utsatt situation och bör få individanpassat stöd när de kommer tillbaka till sin arbetsplats eller ut på arbetsmarknaden. Vissa personer med kroniska tillstånd vill inte eller kan inte återgå till arbetet.

| H. | Området yrkesinriktad rehabilitering och återgång till arbete skulle kunna erbjuda värdefulla möjligheter till frivilligarbete, till exempel att utföra frivilligarbete efter pensionen. Frivilligarbete i alla åldrar bör stödjas. |
| --- | --- |

H.

Området yrkesinriktad rehabilitering och återgång till arbete skulle kunna erbjuda värdefulla möjligheter till frivilligarbete, till exempel att utföra frivilligarbete efter pensionen. Frivilligarbete i alla åldrar bör stödjas.

| I. | Arbetsgivare måste först skapa en sund och säker arbetsplatskultur. Att på frivillig basis delta i arbetsmiljöarbete, till exempel genom arbetsgrupper, är också något som kan bidra till en förändrad kultur. |
| --- | --- |

I.

Arbetsgivare måste först skapa en sund och säker arbetsplatskultur. Att på frivillig basis delta i arbetsmiljöarbete, till exempel genom arbetsgrupper, är också något som kan bidra till en förändrad kultur.

| J. | Sysselsättning spelar en viktig roll för att underlätta återhämtnings- och rehabiliteringsprocessen med tanke på de positiva psykosociala effekter som sysselsättning har för de anställda. God praxis avseende arbetsmiljön är avgörande för att de anställda ska vara produktiva och motiverade, vilket bidrar till att bevara företagens konkurrenskraft och innovativa förmåga, säkerställer arbetstagares välbefinnande och hjälper dem att bibehålla värdefull kompetens och yrkeserfarenhet, minska personalomsättningen och förhindra utestängning, olyckor och skador. Kommissionen uppmanas därför att undersöka möjligheterna att kalkylera hela kostnaden på området aktiv och social inkludering. Att anta lämpliga och individanpassade strategier för att återintegrera personer som återhämtar sig efter en skada eller sjukdom i sysselsättning av hög kvalitet är viktigt för att förebygga fortsatt sjukfrånvaro eller sjuknärvaro. |
| --- | --- |

J.

Sysselsättning spelar en viktig roll för att underlätta återhämtnings- och rehabiliteringsprocessen med tanke på de positiva psykosociala effekter som sysselsättning har för de anställda. God praxis avseende arbetsmiljön är avgörande för att de anställda ska vara produktiva och motiverade, vilket bidrar till att bevara företagens konkurrenskraft och innovativa förmåga, säkerställer arbetstagares välbefinnande och hjälper dem att bibehålla värdefull kompetens och yrkeserfarenhet, minska personalomsättningen och förhindra utestängning, olyckor och skador. Kommissionen uppmanas därför att undersöka möjligheterna att kalkylera hela kostnaden på området aktiv och social inkludering. Att anta lämpliga och individanpassade strategier för att återintegrera personer som återhämtar sig efter en skada eller sjukdom i sysselsättning av hög kvalitet är viktigt för att förebygga fortsatt sjukfrånvaro eller sjuknärvaro.

| K. | Definitionen av personer med nedsatt arbetsförmåga kan variera mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

K.

Definitionen av personer med nedsatt arbetsförmåga kan variera mellan medlemsstaterna.

| L. | Små och medelstora företag och mikroföretag har särskilda behov i detta hänseende, eftersom de förfogar över färre resurser när det gäller att fullgöra skyldigheter vid förebyggande av sjukdomar och olyckor, och behöver därför stöd att uppnå sina arbetsmiljömål. God praxis avseende arbetsmiljö är å andra sidan avgörande för små och medelstora företag samt mikroföretag, särskild för att skapa en livskraftig verksamhet. Det finns flera olika EU-finansierade program som ger möjlighet till värdefullt utbyte av innovationer och bästa praxis inom området för en hållbar arbetsmiljö. |
| --- | --- |

L.

Små och medelstora företag och mikroföretag har särskilda behov i detta hänseende, eftersom de förfogar över färre resurser när det gäller att fullgöra skyldigheter vid förebyggande av sjukdomar och olyckor, och behöver därför stöd att uppnå sina arbetsmiljömål. God praxis avseende arbetsmiljö är å andra sidan avgörande för små och medelstora företag samt mikroföretag, särskild för att skapa en livskraftig verksamhet. Det finns flera olika EU-finansierade program som ger möjlighet till värdefullt utbyte av innovationer och bästa praxis inom området för en hållbar arbetsmiljö.

| M. | Negativa psykosociala faktorer på arbetsplatsen påverkar inte bara hälsan utan leder även till ökad frånvaro och lägre tillfredsställelse i arbetet. Genom individanpassade arbetsmiljöåtgärder kan en person med förändrad arbetsförmåga fortsätta att arbeta samtidigt som sådana åtgärder gynnar hela personalstyrkan. Även om frånvaro från arbetet kan vara medicinskt nödvändigt, finns det också andra negativa psykosociala effekter för personer som är borta från arbetet en längre tid och för vilka sannolikheten att de ska återgå till arbetet därför är mindre. Tidiga, koordinerade vårdinsatser, där den anställdas hälsa premieras, är av yttersta vikt för att förbättra resultaten av en återgång till arbetet och förhindra långsiktiga negativa konsekvenser för individen. |
| --- | --- |

M.

Negativa psykosociala faktorer på arbetsplatsen påverkar inte bara hälsan utan leder även till ökad frånvaro och lägre tillfredsställelse i arbetet. Genom individanpassade arbetsmiljöåtgärder kan en person med förändrad arbetsförmåga fortsätta att arbeta samtidigt som sådana åtgärder gynnar hela personalstyrkan. Även om frånvaro från arbetet kan vara medicinskt nödvändigt, finns det också andra negativa psykosociala effekter för personer som är borta från arbetet en längre tid och för vilka sannolikheten att de ska återgå till arbetet därför är mindre. Tidiga, koordinerade vårdinsatser, där den anställdas hälsa premieras, är av yttersta vikt för att förbättra resultaten av en återgång till arbetet och förhindra långsiktiga negativa konsekvenser för individen.

| N. | Det saknas ofta tillgängliga och jämförbara uppgifter om yrkessjukdomar på EU-nivå. Enligt Eurofound uppger ungefär 28 % av européerna att de lider av kronisk fysisk eller psykisk ohälsa, sjukdom eller funktionsnedsättning (11). En av fyra i arbetsför ålder uppskattas ha långvariga hälsoproblem (12). Funktionsnedsättning och dålig hälsa kan vara både en orsak och en konsekvens av fattigdom. Enligt en studie från OECD har personer med funktionsnedsättning i genomsnitt 12 % lägre inkomst än resten av befolkningen (13). I vissa länder är inkomstklyftan så stor som 30 %. En studie från 2013 visade att 21,8 % av alla cancerpatienter mellan 18 och 57 blev arbetslösa direkt efter att de hade fått sin diagnos, och 91,6 % av denna grupp var arbetslösa femton månader efter diagnosen (14). En Eurostat-studie från 2011 (15) visade att det endast är 5,2 % av de förvärvsarbetande med nedsatt arbetsförmåga på grund av långvariga hälsoproblem och/eller problem med basala aktiviteter som uppger att de har ett särskilt arbetsupplägg. Enligt samma Eurostat-studie uppger 24,2 % av dem som är arbetslösa att ett särskilt arbetsupplägg skulle behövas för att underlätta en återgång till arbetet. |
| --- | --- |

N.

Det saknas ofta tillgängliga och jämförbara uppgifter om yrkessjukdomar på EU-nivå. Enligt Eurofound uppger ungefär 28 % av européerna att de lider av kronisk fysisk eller psykisk ohälsa, sjukdom eller funktionsnedsättning (11). En av fyra i arbetsför ålder uppskattas ha långvariga hälsoproblem (12). Funktionsnedsättning och dålig hälsa kan vara både en orsak och en konsekvens av fattigdom. Enligt en studie från OECD har personer med funktionsnedsättning i genomsnitt 12 % lägre inkomst än resten av befolkningen (13). I vissa länder är inkomstklyftan så stor som 30 %. En studie från 2013 visade att 21,8 % av alla cancerpatienter mellan 18 och 57 blev arbetslösa direkt efter att de hade fått sin diagnos, och 91,6 % av denna grupp var arbetslösa femton månader efter diagnosen (14). En Eurostat-studie från 2011 (15) visade att det endast är 5,2 % av de förvärvsarbetande med nedsatt arbetsförmåga på grund av långvariga hälsoproblem och/eller problem med basala aktiviteter som uppger att de har ett särskilt arbetsupplägg. Enligt samma Eurostat-studie uppger 24,2 % av dem som är arbetslösa att ett särskilt arbetsupplägg skulle behövas för att underlätta en återgång till arbetet.

| O. | Digitaliseringen kommer antagligen att leda till stora förändringar i hur arbete organiseras och kan bidra till att förbättra möjligheterna för arbetstagare med till exempel nedsatt fysisk förmåga. Äldre generationer kommer troligtvis att ställas inför en unik uppsättning utmaningar i detta avseende, samtidigt som de också bör kunna dra nytta av dessa förändringar. |
| --- | --- |

O.

Digitaliseringen kommer antagligen att leda till stora förändringar i hur arbete organiseras och kan bidra till att förbättra möjligheterna för arbetstagare med till exempel nedsatt fysisk förmåga. Äldre generationer kommer troligtvis att ställas inför en unik uppsättning utmaningar i detta avseende, samtidigt som de också bör kunna dra nytta av dessa förändringar.

| P. | Varje arbetstagares rätt till hälsosamma, säkra och värdiga arbetsförhållanden är inskriven i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, och goda arbetsförhållanden har ett positivt värde i sig. Var och en har rätt till en levnadsstandard tillräcklig för deras egen hälsa och välbefinnande och rätten till arbete och till rättvisa och gynnsamma arbetsvillkor, i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Förbättrad hälsa för och återintegrering av arbetstagare ökar den allmänna välfärden i samhället, och innebär ekonomiska fördelar för medlemsstater, arbetstagare och arbetsgivare, inklusive äldre kvinnor och personer med sjukdomstillstånd, och hjälper till att bevara kompetens som annars skulle gå förlorad. Arbetsgivare, arbetstagare, familjer och samhället tjänar på att arbetsoförmåga omvandlas till arbetsförmåga. |
| --- | --- |

P.

Varje arbetstagares rätt till hälsosamma, säkra och värdiga arbetsförhållanden är inskriven i EU:s stadga om de grundläggande rättigheterna, och goda arbetsförhållanden har ett positivt värde i sig. Var och en har rätt till en levnadsstandard tillräcklig för deras egen hälsa och välbefinnande och rätten till arbete och till rättvisa och gynnsamma arbetsvillkor, i enlighet med den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna. Förbättrad hälsa för och återintegrering av arbetstagare ökar den allmänna välfärden i samhället, och innebär ekonomiska fördelar för medlemsstater, arbetstagare och arbetsgivare, inklusive äldre kvinnor och personer med sjukdomstillstånd, och hjälper till att bevara kompetens som annars skulle gå förlorad. Arbetsgivare, arbetstagare, familjer och samhället tjänar på att arbetsoförmåga omvandlas till arbetsförmåga.

Förebyggande och tidiga insatser

| 1. | Europaparlamentet anser att det är viktigt att förbättra hanteringen av sjukfrånvaro i medlemsstaterna och att göra arbetsplatser mer anpassningsbara till kroniska sjukdomar och funktionsnedsättningar, genom att motverka diskriminering via bättre tillämpning av direktiv 2000/78/EG om likabehandling i arbetslivet. Parlamentet inser att för att få till stånd en förbättring måste det finnas en fungerande lagstiftning med en effektiv överblick i medlemsstaterna för att säkerställa att arbetsgivare gör arbetsplatserna mer inkluderande för dem som lider av kroniska sjukdomar och funktionsnedsättning, genom att till exempel förändra arbetsuppgifter, hjälpmedel och kompetensutveckling. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja en rimlig anpassning av arbetsplatser för att säkerställa en snabb återgång till arbetet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja åtgärder för integrering och rehabilitering och att stödja medlemsstaternas insatser för att öka medvetenheten om och identifiera samt dela god praxis kring anpassningar av arbetsplatser. Parlamentet uppmanar alla berörda aktörer som arbetar med återgång till arbete att underlätta informationsutbyte om potentiella icke-medicinska hinder för att återvända till arbetet, och att samordna åtgärder i syfte att identifiera och ta itu med dessa. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar Eurofound att fortsätta undersöka och analysera sysselsättningsmöjligheterna och anställningsbarheten för personer med kroniska sjukdomar. Parlamentet vill att evidensbaserad politik ska bli standard och utgöra grunden för insatser för en återgång till arbetet. Parlamentet uppmanar politiker att inta en ledande roll när det gäller att se till att arbetsgivare och arbetstagare har tillgång till information och medicinsk vård, och att bästa praxis sprids på europeisk nivå. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet anser att EU:s kommande strategiska ram för arbetsmiljö efter 2020 bör fortsätta att prioritera investeringar genom EU-fonder, som syftar till att förlänga och främja ett hälsosammare liv och arbetsliv samt ett individanpassat arbetsupplägg, och att stödja rekrytering och välanpassad återgång till arbetet för dem som önskar och om deras sjukdomstillstånd tillåter. Parlamentet anser att en integrerad del av denna strategi är att investera i både primära och sekundära förebyggande mekanismer, till exempel genom att tillhandahålla e-vårdsteknik. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att prioritera förebyggande av risker och sjukdomar på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att fullt ut delta i den kommande EU-täckande kampanjen 2020–2022 för förebyggande av arbetsrelaterade muskuloskeletala besvär, att hitta andra innovativa lösningar än lagstiftning och att utbyta information och erfarenheter med arbetsmarknadens parter. Parlamentet efterlyser ett aktivt engagemang från medlemsstaternas sida i spridningen av information som tillhandahålls av EU-Osha. Parlamentet upprepar sin uppmaning till kommissionen att utan dröjsmål lägga fram en rättsakt om muskuloskeletala besvär. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra studier, uppdelade på kön, ålder och ekonomiskt verksamhetsområde, om förekomsten av muskuloskeletala besvär, för att man ska kunna förebygga och bekämpa uppkomsten av sådana besvär och att utveckla en EU-omfattande strategi för kronisk sjukdom för förebyggande och tidiga insatser. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsgivarna att agera proaktivt och införliva information som tillhandahålls av EU-Osha i de riktlinjer och program som finns på deras arbetsplatser. Parlamentet välkomnar lanseringen av en ny sida på EU-Oshas webbplats om arbetsrelaterade sjukdomar, rehabilitering och återgång till arbetet, i syfte att tillhandahålla information om förebyggande åtgärder och praxis. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet anser att systematiskt förebyggande av psykosociala risker är ett måste på moderna arbetsplatser. Parlamentet noterar med oro att antalet rapporterade fall av psykisk ohälsa och psykosociala problem har ökat under de senaste åren, och att arbetsrelaterad stress är ett växande problem för arbetstagare och arbetsgivare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att stödja företagen i genomförandet av en sammanhängande uppsättning strategier och program för att bättre förebygga dessa problem, hantera stigmatiseringen av psykisk ohälsa och stödja personer med sådana problem, genom att möjliggöra tillgång till psykologiskt stöd. Parlamentet framhåller fördelarna – däribland den påvisade avkastningen på investeringar – med att förebygga psykosociala risker och vidta hälsofrämjande åtgärder för att ytterligare stimulera arbetsgivarna och få dem att vidta åtgärder. Parlamentet noterar att lagstiftning om och erkännande av psykosociala risker och psykisk ohälsa, såsom kronisk stress och utbrändhet, varierar i medlemsstaterna. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att man måste uppdatera och tillhandahålla gemensamma hälsoindikatorer för och definitioner av arbetsrelaterade sjukdomar, inklusive arbetsrelaterad stress, liksom EU-täckande statistiska uppgifter som ska användas som underlag vid fastställande av mål för minskning av arbetsrelaterade sjukdomar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla och genomföra ett program som systematiskt övervakar, hanterar och stödjer de arbetstagare som är utsatta för psykosociala risker, såsom stress, depression och utbrändhet, för att bland annat kunna utarbeta verkningsfulla rekommendationer och riktlinjer som motverkar dessa risker. Parlamentet understryker att kronisk stress på arbetet har erkänts som ett stort hinder både för produktiviteten och den enskildes livskvalitet. Parlamentet noterar att psykosociala risker och arbetsrelaterad stress är ett strukturellt problem som hänger samman med arbetsorganisationen, och att dessa risker kan förebyggas och hanteras. Parlamentet betonar behovet av att utföra studier, förbättra det förebyggande arbetet och utbyta bästa metoder och verktyg för att återintegrera drabbade personer på arbetsmarknaden. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet vill att psykisk ohälsa och inlärningssvårigheter ska avstigmatiseras. Parlamentet uppmuntrar till initiativ för att öka medvetenheten och stödja en förändring i detta avseende genom att utforma förebyggande strategier och åtgärder vad gäller psykosociala risker på företagsnivå. Parlamentet lovordar i detta sammanhang de åtgärder som vidtagits av arbetsmarknadens parter i medlemsstaterna vilka har bidragit till en positiv förändring. Parlamentet påminner om vikten av grundlig utbildning i hantering av psykosociala risker för dem som tillhandahåller företagshälsovård och för arbetsmiljöinspektörer. Parlamentet efterlyser ett närmare samarbete kring, och en nystart av, EU:s initiativ för hantering av psykosociala risker i arbetslivet och vill att denna fråga prioriteras i EU-Oshas kommande strategiska ram. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet förstår att en återintegrering av arbetstagare som har haft missbruksproblem innebär särskilda utmaningar för arbetsgivaren. Parlamentet noterar i detta sammanhang Alnamodellen som drivs av de svenska arbetsmarknadsparterna (16), och som hjälper arbetsplatser med förebyggande åtgärder och tidiga insatser och med att rehabilitera arbetstagare som har haft missbruksproblem. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar kampanjen Friska arbetsplatser förebygger stress och framhåller att jämställdhetsaspekten måste finnas med i initiativen mot arbetsrelaterad stress, på grund av kvinnornas särskilda arbetsvillkor. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet betonar vikten av att investera mer i riskförebyggande åtgärder och att stödja ett förebyggande klimat. Parlamentet påpekar att de förebyggande tjänsternas kvalitet är avgörande för att stödja företag. Parlamentet uppmanar kommissionen att införa effektiva riktlinjer om en hälsosam kost, om alkohol- och tobakskonsumtion och om luftkvalitet, och att uppmuntra sådana riktlinjer på arbetsplatser. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att utveckla hälso- och sjukvårdstjänster som är integrerade med sociala, psykologiska och arbetsrelaterade tjänster samt arbetsmedicin. Parlamentet uppmuntrar medlemsstaterna att ge arbetstagare lämplig tillgång till hälso- och sjukvård som gör att fysisk och psykisk ohälsa upptäcks tidigt, och att underlätta återintegreringen. Parlamentet påminner om att tidiga investeringar och förebyggande åtgärder kan minska den långsiktiga psykosociala effekten för den enskilde liksom de totala samhällskostnaderna. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att åtgärderna för återintegrering bör






  — | vara förenliga med en livscykelinriktad syn på utbildningspolitiska åtgärder och åtgärder för livslångt lärande samt sociala och sysselsättningspolitiska åtgärder, |
| --- | --- | --- |

14.

—

vara förenliga med en livscykelinriktad syn på utbildningspolitiska åtgärder och åtgärder för livslångt lärande samt sociala och sysselsättningspolitiska åtgärder,

| — | vara skräddarsydda, målinriktade och behovsinriktade, utan att ställa krav som den deltagande sannolikt inte kommer att kunna uppfylla på grund av hans eller hennes hälsotillstånd, |
| --- | --- |

—

vara skräddarsydda, målinriktade och behovsinriktade, utan att ställa krav som den deltagande sannolikt inte kommer att kunna uppfylla på grund av hans eller hennes hälsotillstånd,

| — | vara grundade på en helhetsstrategi, och |
| --- | --- |

—

vara grundade på en helhetsstrategi, och

| — | respektera de förutsättningar som krävs för att möjliggöra deltagande utan att skapa villkor som är ett hot mot en minimiinkomst. |
| --- | --- |

—

respektera de förutsättningar som krävs för att möjliggöra deltagande utan att skapa villkor som är ett hot mot en minimiinkomst.

| 15. | Europaparlamentet anser att medlemsstaterna bör ge riktade extraförmåner till personer med funktionsnedsättning eller kronisk sjukdom som täcker extrakostnader för exempelvis personligt stöd och personlig assistans, användning av särskilda hjälpmedel samt vård och omsorg, och bland annat fastställa rimliga prisnivåer på läkemedel för utsatta grupper i samhället. Parlamentet betonar behovet av att säkerställa anständiga invaliditets- och ålderspensionsnivåer. |
| --- | --- |

15.

Återgång till arbete

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att sysselsättning är viktigt för den enskildes psykosociala välbefinnande och att en integrering av långtidsarbetslösa i sysselsättning med hjälp av individanpassade metoder är oerhört viktigt i kampen mot fattigdom och social utestängning och har även andra förebyggande psykosociala fördelar. Parlamentet betonar att integreringen av personer som återgår till arbetet efter en skada eller sjukdom, fysisk eller psykisk, har flera positiva effekter: det gynnar välbefinnandet för de berörda personerna, sänker kostnaderna för medlemsstaternas sociala trygghetssystem och för enskilda företag, stöder ekonomin i stort, t.ex. genom att skapa mer hållbara pensionssystem och sociala trygghetssystem för kommande generationer. Parlamentet noterar att det finns arbetstagare som har svårt att hantera ersättningssystem som kan innebära att de får vänta onödigt länge på vård, och att det i vissa fall kan leda till alienering. Parlamentet vill snabbt se ett klientfokus i alla administrativa förfaranden som rör återintegrering av arbetstagare. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder i samarbete med kommissionen och relevanta EU-organ, för att motverka de negativa effekterna av långvarig frånvaro, såsom isolering, psykosociala problem, socioekonomiska effekter och minskad anställbarhet. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att både medlemsstaterna och arbetsgivarna bör anamma ett positivt och arbetsorienterat förhållningssätt gentemot arbetstagare med funktionsnedsättning, äldre arbetstagare samt dem som har drabbats av psykisk eller fysisk sjukdom eller skada, inklusive personer som har diagnosticerats med en obotlig sjukdom, med fokus på tidig utvärdering av personens kvarvarande arbetsförmåga och arbetsvilja, och bör i ett tidigt skede organisera psykologisk och social rådgivning såväl som sysselsättningsrelaterad rådgivning samt anpassning av arbetsplatsen, med beaktande av personens yrkesprofil och socioekonomiska situation liksom företagets situation. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra bestämmelserna i sina sociala trygghetssystem så att en återgång till arbetet främjas, under förutsättning att arbetstagaren så önskar och hälsotillståndet tillåter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar den positiva roll som sociala företag har spelat i återintegreringen av långtidsarbetslösa i arbetslivet, särskilt de sociala företag som arbetar med arbetsmarknadsintegration. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att ge denna typ av företag det erkännande och tekniska stöd som de behöver. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet anser i detta avseende att det bör hänvisas till FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning och dess tillhörande fakultativa protokoll (A/RES/61/106) och att Världshälsoorganisationens (WHO) klassifikation av funktionstillstånd och funktionshinder och hälsa (ICF) bör användas inom alla relevanta åtgärder och all relevant politik. Parlamentet delar uppfattningen att funktionsnedsättning är ett hälsotillstånd som förekommer i ett socioekonomiskt sammanhang. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta och tillhandahålla riktlinjer för bästa praxis och handledning, stöd och rådgivning till arbetsgivare om hur de bör utarbeta och genomföra planer för återintegrering samtidigt som en kontinuerlig dialog mellan arbetsmarknadens parter bör garanteras under hela återintegreringsprocessen som ger arbetstagarna information om deras rättigheter så fort återgången till arbetet inleds. Parlamentet uppmuntrar dessutom till utbyte av god praxis inom och mellan medlemsstater, branschorganisationer, arbetsmarknadens parter, icke-statliga organisationer och beslutsfattare om en återintegrering av arbetstagare efter sjukdom eller skada. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att samarbeta med arbetsmarknadens parter i syfte att tillhandahålla externt stöd för att säkerställa vägledning av och tekniskt stöd till små och medelstora företag och mikroföretag med begränsad erfarenhet av yrkesinriktad rehabilitering och åtgärder för återgång till arbetet. Parlamentet bekräftar vikten av att beakta den situation och de särskilda behov och svårigheter som små och medelstora företag liksom mikroföretag har för att uppfylla kraven, men också vissa verksamheter i den offentliga sektorn, när det gäller att genomföra åtgärder på företagsnivå. Parlamentet betonar att åtgärder för ökad medvetenhet, utbyte av god praxis, rådgivning och nätplattformar är ytterst viktiga verktyg för att hjälpa små och medelstora företag samt mikroföretag i detta arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fortsätta att utveckla praktiska verktyg och riktlinjer som kan hjälpa små och medelstora företag och mikroföretag med begränsad erfarenhet av yrkesinriktad rehabilitering och åtgärder för återgång till arbete. Parlamentet inser vikten av att investera i chefsutbildning. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar risken för att de mer kreativa strategierna för att återintegrera dem som befinner sig längst bort från arbetsmarknaden kan gå miste om finansiering till förmån för en snävare strategi grundad på lätt mätbara resultat. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att öka finansieringen till nedifrån och upp-strategier inom ramen för strukturfonderna, särskilt Europeiska socialfonden. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet noterar framgången med fallhantering av program för återintegrering och betonar behovet av individuellt utformat och integrerat stöd från socialarbetare eller utsedda rådgivare. Parlamentet anser att det är viktigt att företag håller nära kontakt med sina arbetstagare eller med deras företrädare under frånvaron från arbetet på grund av sjukdom eller skada. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att åtgärder för återgång till arbete och återintegrering bör ingå i en bredare helhetsstrategi för ett hälsosamt arbetsliv i syfte att skapa arbetsmiljöer utan fysiska och psykiska risker under människors hela arbetsliv och ett aktivt och friskt åldrande för alla arbetstagare. Parlamentet betonar den centrala betydelsen av kommunikation, av den hjälp som specialister på hantering av yrkesinriktad rehabilitering erbjuder och av en integrerad strategi som involverar alla berörda parter i den framgångsrika fysiska och yrkesmässiga rehabiliteringen av arbetstagare. Parlamentet anser att det är arbetsplatsen som bör vara den centrala punkten i systemen för återgång till arbete. Parlamentet lovordar framgångarna med den icke byråkratiska och praktiska strategin i det österrikiska programmet fit2work (17), med tonvikt på enkel kommunikation som är tillgänglig för alla arbetstagare (t.ex. ett förenklat språk). |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar vikten av att behålla personer med nedsatt arbetsförmåga i sysselsättning, bland annat genom att se till att små och medelstora företag samt mikroföretag har de resurser som behövs för att göra detta på ett effektivt sätt. Parlamentet förordar starkt en återintegrering på den öppna arbetsmarknaden av arbetstagare som återhämtar sig från en sjukdom eller skada i sysselsättning av hög kvalitet, genom omskolning och kompetenshöjande åtgärder. Parlamentet betonar vikten av att fokusera de politiska åtgärderna på den enskildes arbetsförmåga och uppmärksamma arbetsgivaren på fördelarna med att behålla en arbetstagares erfarenheter och kompetens som annars riskerar att gå förlorad vid permanent sjukskrivning. Parlamentet erkänner dock vikten av ett starkt skyddsnät via det nationella sociala trygghetssystemet för dem som inte kan återgå till arbete. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föra en aktiv arbetsmarknadspolitik och skapa politiska incitament för arbetsgivare i syfte att främja sysselsättning bland personer med funktionsnedsättning och kronisk sjukdom, bland annat genom att göra lämpliga anpassningar och undanröja hinder på arbetsplatsen för att underlätta deras återintegrering. Parlamentet påminner om att företag och berörda personer måste få information om vilka incitament och rättigheter som finns. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet erkänner i detta avseende att flexibla, individanpassade och anpassningsbara arbetslösningar, t.ex. distansarbete, flexibel arbetstid, anpassade hjälpmedel och minskad arbetstid eller arbetsbelastning, spelar en viktig roll i återgången till arbete. Parlamentet betonar vikten av att uppmuntra tidig och/eller gradvis återgång till arbete (om sjukdomen tillåter), som kan åtföljas av deltidssjukskrivning för att se till att de berörda personerna inte drabbas av inkomstbortfall på grund av återgången till arbete, samtidigt som de ekonomiska incitamenten för företagen behålls. Parlamentet betonar att dessa lösningar, inklusive geografisk, tidsmässig och praktisk flexibilitet, måste fungera för både arbetstagaren och arbetsgivaren och underlätta organisationen av arbetet, med hänsyn till variationer i produktionscykler. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet lovordar nationella program och initiativ som har hjälpt personer med kroniska sjukdomar att återintegreras i sysselsättning av hög kvalitet, som det tyska programmet Job4000 (18), där man arbetar enligt en integrerad modell för att förbättra möjligheterna till en stabil yrkesmässig integration av personer med svåra funktionsnedsättningar som har särskilt svårt att hitta arbete, och inrättandet av återintegreringsbyråer som hjälper personer med kronisk sjukdom att hitta arbete som passar deras situation och förmåga (19). |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet noterar att en hög grad av självständighet på arbetsplatsen ger viktiga positiva psykologiska effekter och ökad produktivitet. Parlamentet anser att en viss grad av självständighet på arbetsplatsen kan behövas för att lättare återintegrera sjuka och skadade arbetstagare med varierande hälsotillstånd och behov. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet ser värdet i att återgå till arbetet som en del i vårdprocessen, eftersom arbete för många människor ger ekonomiskt oberoende och höjer livskvaliteten, vilket i bland kan vara en avgörande faktor i rehabiliteringen. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att inte dra in de sociala förmånerna så fort en person med kronisk sjukdom hittar ett arbete, för att de ska slippa hamna i den så kallade bidragsfällan. |
| --- | --- |

31.

Förändrade attityder till återintegrering av arbetstagare

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i sin kommunikation, sina riktlinjer och sin politik och i samarbete med arbetsmarknadens parter, säkerställa att arbetsgivarna betraktar återintegrering som en möjlighet att dra nytta av arbetstagarnas färdigheter, kompetens och erfarenhet. Parlamentet anser att det är viktigt att arbetsgivarnas och arbetstagarnas företrädare redan från början är med in processen för återgång till arbete och är en del av beslutsprocessen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påminner om artiklarna 26 och 27 i FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning där konventionsstaterna åtar sig att organisera, stärka och förlänga stöd och program för rehabilitering, särskilt på områdena hälsa, sysselsättning, utbildning och sociala tjänster, och att främja sysselsättningsmöjligheter och befordran för personer med funktionsnedsättning på arbetsmarknaden, och stöd för att återgå till arbetet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet betonar att det är viktigt att öka medvetenheten om strategier och program för yrkesinriktad rehabilitering och återgång till arbete samt för en bättre företagskultur för att återgången till arbete ska bli framgångsrik och för att bekämpa negativa attityder samt motverka fördomar och diskriminering. Parlamentet anser att grupper av experter, såsom psykologer och handledare utbildade inom yrkesinriktad rehabilitering, på ett effektivt sätt skulle kunna delas mellan olika företag så att även mindre företag kan dra nytta av deras yrkeskunskaper. Parlamentet anser att det även finns utrymme för att stödja och komplettera insatser av icke-statliga organisationer och volontärer i denna process. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet berömmer de företag som har tagit initiativ som stöder personer med hälsoproblem, funktionsnedsättning eller förändrad arbetsförmåga, genom att erbjuda heltäckande förebyggande program, anpassade arbetsuppgifter, utbildning och omskolning eller genom att förbereda övriga medarbetare på den förändrade förmågan hos den som återgår till arbetet, vilket underlättar återintegrering. Parlamentet uppmanar med kraft fler företag att delta i sådana insatser och att presentera sådana initiativ. Parlamentet anser att åtgärder för att underlätta en återintegrering av arbetstagare i företagen måste ingå i företagskulturen. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser en bättre förståelse för de utmaningar och den diskriminering som leder till att personer med hälsoproblem eller funktionsnedsättning har sämre möjligheter, särskilt de utmaningar som utgörs av bristande förståelse, fördomar, föreställningar om låg produktivitet och social stigmatisering. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet anser att utbildning och en förändrad företagskultur liksom EU-omfattande kampanjer såsom ”nollvision”, spelar en viktig roll för att förändra den allmänna opinionen. Parlamentet efterlyser ökad medvetenhet om de demografiska utmaningar som de europeiska arbetsmarknaderna står inför. Parlamentet anser att det är oacceptabelt att äldre personer ofta utsätts för åldersdiskriminering. Parlamentet understryker betydelsen av kampanjer som bekämpar diskriminering på grund av arbetstagarnas ålder och främjar förebyggande åtgärder och arbetsmiljöåtgärder. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och unionen att beakta resultaten från parlamentets pilotprojekt om äldre arbetstagares arbetsmiljö. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet anser att nationella politiska ramar har en avgörande betydelse när det gäller att skapa ett stödjande samhälle som hanterar åldersproblematik och ett aktivt och hälsosamt åldrande. Parlamentet anser dessutom att detta kan stödjas effektivt genom åtgärder på EU-nivå, såsom strategier, vägledning, kunskapsutbyte och användning av olika finansieringsinstrument, som Europeiska socialfonden och ESI-fonderna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja åtgärder för rehabilitering och återintegrering av äldre arbetstagare i arbetslivet, om möjligt och om de enskilda personerna så önskar, genom att bland annat följa rekommendationerna från parlamentets pilotprojekt för äldre arbetstagares arbetsmiljö. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet konstaterar att de personer som har diagnosticerats med en obotlig sjukdom har fortfarande en grundläggande rätt till arbete. Parlamentet konstaterar dessutom att dessa personer möter helt unika utmaningar när det gäller deras arbete som är helt annorlunda än de utmaningar som andra patientgrupper möter eftersom det oftast är ont om tid för en anpassning till de nya förhållandena och för en anpassning av deras arbetsplatser. Parlamentet lovordar initiativ såsom kampanjen Dying to Work för att öka medvetenheten om denna typ av problem. Parlamentet uppmuntrar arbetsgivare att i möjligaste mån upprätthålla en dialog med anställda som fått en obotlig diagnos, för att säkerställa att alla nödvändiga och eventuella anpassningar kan göras så att arbetstagaren kan fortsätta arbeta om han eller hon så önskar. Parlamentet anser att för många patienter är det mycket viktigt att fortsätta arbeta av personliga, psykologiska eller ekonomiska skäl och för hans eller hennes värdighet och livskvalitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att stödja en rimlig anpassning av arbetsplatsen till de mycket speciella utmaningar som utmärker denna grupp. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med bristen på statistik om hur sysselsättningssituationen för patienter med cancer ser ut och att stödja en insamling av uppgifter som är bättre och jämförbara mellan medlemsstaterna, i syfte att förbättra stödtjänsterna för dem. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att utveckla och uppdatera arbetstagarnas kompetens i överensstämmelse med företagens och marknadens behov, med särskild tonvikt på digital kompetens, genom att ge arbetstagarna relevant utbildning och möjligheter till livslångt lärande. Parlamentet betonar den ökande digitaliseringen av arbetsmarknaden. Parlamentet påpekar att en ökad digital kompetens kan ingå i förberedelserna inför en återgång till arbete, särskilt för äldre personer. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet noterar att både formella och informella omsorgsgivare har en viktig funktion i den yrkesinriktade rehabiliteringen. Parlamentet konstaterar att 80 % av vården och omsorgen i Europa tillhandahålls av obetalda omsorgsgivare (20) och att det faktum att de tillhandahåller denna vård och omsorg avsevärt minskar deras långsiktiga utsikter till anställning. Parlamentet konstaterar vidare att, med tanke på att de flesta omsorgsgivare är kvinnor, finns det en tydlig könsdimension i sysselsättningssituationen för omsorgsgivare. Parlamentet uppmanar unionen, och medlemsstaterna samt arbetsgivare att särskilt beakta konsekvenserna för dessa omsorgsgivares sysselsättning. |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  EUT C 204, 13.6.2018, s. 179.

(2)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 117.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2017)0474.

(4)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 138.

(5)  EUT C 102 E, 24.4.2008, s. 321.

(6)  EUT L 303, 2.12.2000, s. 16.

(7)  https://osha.europa.eu/sv/tools-and-publications/publications/reports/psychosocial-risks-eu-prevalence-strategies-prevention/view

(8)  Institute for Health Metrics and Evaluation (2016) GBD Compare Data Visualization. http://vizhub.healthdata.org/gbd-compare

(9)  Den vetenskapliga gruppen vid det europeiska forumet för alkohol och hälsa (2011) Alcohol, Work and Productivity. https://ec.europa.eu/health//sites/health/files/alcohol/docs/science_02_en.pdf

(10)  Eurofound (2012), Use of alcohol and drugs at the workplace. https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_files/docs/ewco/tn1111013s/tn1111013s.pdf

(11)  Eurofounds tredje europeiska undersökning om livskvalitet 2001–2012, https://www.eurofound.europa.eu/surveys/european-quality-of-life-surveys/european-quality-of-life-survey-2012

(12)  S. 7 https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/policies/docs/2017_chronic_framingdoc_en.pdf

(13)  S. 7, de viktigaste resultaten https://www.oecd.org/els/emp/42699911.pdf

(14)  S. 5 https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/policies/docs/2017_chronic_framingdoc_en.pdf

(15)  Eurostat, 2011 ad hoc-modul för AKV anges i: https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/policies/docs/2017_chronic_framingdoc_en.pdf

(16)  http://www.alna.se

(17)  ”EU-OSHA Case Study on Austria — Fit2Work programme”https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/austria-fit2work/view

(18)  Källa: Resultatdokument 5.2 från projektet Pathways Scoping Paper on the Available Evidence on the Effectiveness of Existing Integration and Re-Integration into Work Strategies for Persons with Chronic Conditions.

(19)  Källa: Return to work coaching services for people with a chronic disease by certified ”experts by experience”: Nederländerna. Fallstudie: EU-Osha.

(20)  http://www.ecpc.org/WhitePaperOnCancerCarers.pdf

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/19

---

P8_TA(2018)0326

Förbindelserna mellan EU och tredjeländer på området för reglering och tillsyn av finansiella tjänster

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om förbindelserna mellan EU och tredjeländer på området för reglering och tillsyn av finansiella tjänster (2017/2253(INI))

(2019/C 433/05)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rapporten av den 25 februari 2009 från högnivågruppen för finansiell tillsyn i EU, med Jacques de Larosière som ordförande, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten av den 25 februari 2009 från högnivågruppen för finansiell tillsyn i EU, med Jacques de Larosière som ordförande,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 med rekommendationer till kommissionen om översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 mars 2014 med rekommendationer till kommissionen om översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn (1),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 15 maj 2014Economic Review of the Financial Regulation Agenda (SWD(2014)0158), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 15 maj 2014Economic Review of the Financial Regulation Agenda (SWD(2014)0158),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 8 augusti 2014 om verksamheten i de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA) och Europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS) (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 8 augusti 2014 om verksamheten i de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA) och Europeiska systemet för finansiell tillsyn (ESFS) (COM(2014)0509),

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om EU:s roll inom ramen för internationella finansiella, monetära och tillsynsmässiga institutioner och organ (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 april 2016 om EU:s roll inom ramen för internationella finansiella, monetära och tillsynsmässiga institutioner och organ (2),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2016Synpunkter från berörda parter på EU:s regelverk för finansiella tjänster (COM(2016)0855), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 23 november 2016Synpunkter från berörda parter på EU:s regelverk för finansiella tjänster (COM(2016)0855),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om lägesbedömning och utmaningar – EU:s lagstiftning om finansiella tjänster: konsekvenser och vägen mot en effektivare och mer ändamålsenlig EU-ram för finansiell reglering och en kapitalmarknadsunion (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om lägesbedömning och utmaningar – EU:s lagstiftning om finansiella tjänster: konsekvenser och vägen mot en effektivare och mer ändamålsenlig EU-ram för finansiell reglering och en kapitalmarknadsunion (3),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 27 februari 2017EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment (SWD(2017)0102), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 27 februari 2017EU equivalence decisions in financial services policy: an assessment (SWD(2017)0102),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2018 om ramen för de framtida förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 mars 2018 om ramen för de framtida förbindelserna mellan EU och Förenade kungariket (4),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0263/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0263/2018), och av följande skäl:

| A. | Sedan finanskrisen har mer än 40 nya EU-finanslagstiftningstexter antagits, av vilka 15 innehåller bestämmelser om tredjeland som ger kommissionen diskretionär befogenhet att, å EU:s vägnar, ensidigt besluta om huruvida föreskrifter i utländska jurisdiktioner kan anses vara likvärdiga. |
| --- | --- |

A.

Sedan finanskrisen har mer än 40 nya EU-finanslagstiftningstexter antagits, av vilka 15 innehåller bestämmelser om tredjeland som ger kommissionen diskretionär befogenhet att, å EU:s vägnar, ensidigt besluta om huruvida föreskrifter i utländska jurisdiktioner kan anses vara likvärdiga.

| B. | Likvärdighet och passrättigheter är klart skilda koncept som ger olika rättigheter och skyldigheter till lagstiftare, tillsynsmyndigheter, finansinstitut och marknadsaktörer. Likvärdighetsbeslut ger inte finansinstitut som är etablerade i tredjeländer passrättigheter eftersom detta koncept är oupplösligt knutet till den inre marknaden med sina gemensamma reglerings-, tillsyns-, verkställighets- och rättsramar. |
| --- | --- |

B.

Likvärdighet och passrättigheter är klart skilda koncept som ger olika rättigheter och skyldigheter till lagstiftare, tillsynsmyndigheter, finansinstitut och marknadsaktörer. Likvärdighetsbeslut ger inte finansinstitut som är etablerade i tredjeländer passrättigheter eftersom detta koncept är oupplösligt knutet till den inre marknaden med sina gemensamma reglerings-, tillsyns-, verkställighets- och rättsramar.

| C. | Inget handelsavtal som EU har ingått har någonsin inbegripit bestämmelser om gränsöverskridande ömsesidig tillgång till finansiella tjänster. |
| --- | --- |

C.

Inget handelsavtal som EU har ingått har någonsin inbegripit bestämmelser om gränsöverskridande ömsesidig tillgång till finansiella tjänster.

| D. | Det finns inte någon enhetlig ram som ligger till grund för beslut om likvärdighet. Varje lagstiftningsakt innehåller en unik likvärdighetsbedömning som är anpassad till dess politiska mål. De nuvarande likvärdighetsbestämmelserna erbjuder olika tillvägagångssätt som möjliggör en hel rad möjliga fördelar beroende på tillhandahållaren av finansiella tjänster och den marknad där den är verksam. |
| --- | --- |

D.

Det finns inte någon enhetlig ram som ligger till grund för beslut om likvärdighet. Varje lagstiftningsakt innehåller en unik likvärdighetsbedömning som är anpassad till dess politiska mål. De nuvarande likvärdighetsbestämmelserna erbjuder olika tillvägagångssätt som möjliggör en hel rad möjliga fördelar beroende på tillhandahållaren av finansiella tjänster och den marknad där den är verksam.

| E. | Likvärdighet är bland annat ett verktyg för att främja internationell regleringskonvergens, vilket kan leda till ökad konkurrens på EU:s inre marknad med lika spelregler och samtidigt förebygga regelarbitrage, vilket skyddar konsumenter och investerare, bevarar EU:s finansiella stabilitet och förhindrar en fragmentering av den inre marknaden. Likvärdighet är också ett verktyg för att säkerställa rättvis och likvärdig reglering och tillsyn mellan olika finansinstitut i EU och finansinstitut i tredjeländer. |
| --- | --- |

E.

Likvärdighet är bland annat ett verktyg för att främja internationell regleringskonvergens, vilket kan leda till ökad konkurrens på EU:s inre marknad med lika spelregler och samtidigt förebygga regelarbitrage, vilket skyddar konsumenter och investerare, bevarar EU:s finansiella stabilitet och förhindrar en fragmentering av den inre marknaden. Likvärdighet är också ett verktyg för att säkerställa rättvis och likvärdig reglering och tillsyn mellan olika finansinstitut i EU och finansinstitut i tredjeländer.

| F. | Likvärdighetsbeslut baseras på EU:s enhetliga regelverk och fattas på grundval av en teknisk bedömning. De bör trots det omfattas av en högre grad av kontroll från parlamentets sida. |
| --- | --- |

F.

Likvärdighetsbeslut baseras på EU:s enhetliga regelverk och fattas på grundval av en teknisk bedömning. De bör trots det omfattas av en högre grad av kontroll från parlamentets sida.

| G. | Kommissionen beskriver likvärdighet som ett nyckelinstrument för att effektivt hantera marknadsaktörers gränsöverskridande aktivitet i en sund och säker tillsynsmiljö med tredjelandsjurisdiktioner som fullständigt följer, genomför och verkställer tillsynsregler med samma höga standard som EU. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen beskriver likvärdighet som ett nyckelinstrument för att effektivt hantera marknadsaktörers gränsöverskridande aktivitet i en sund och säker tillsynsmiljö med tredjelandsjurisdiktioner som fullständigt följer, genomför och verkställer tillsynsregler med samma höga standard som EU.

| H. | Förenade kungarikets kommande utträde ur EU kan komma att få en betydande inverkan på reglering och tillsyn av finansiella tjänster, med tanke på de nära förbindelser som för närvarande existerar mellan medlemsstaterna på detta område. Förhandlingarna om Förenade kungarikets utträde ur EU pågår fortfarande. |
| --- | --- |

H.

Förenade kungarikets kommande utträde ur EU kan komma att få en betydande inverkan på reglering och tillsyn av finansiella tjänster, med tanke på de nära förbindelser som för närvarande existerar mellan medlemsstaterna på detta område. Förhandlingarna om Förenade kungarikets utträde ur EU pågår fortfarande.

| I. | Om utträdesavtalet, inklusive övergångsperioden, godkänns och ratificeras kommer finansinstituten att ha en längre period på sig för att anpassa sig till brexit. Om det inte blir någon övergångsperiod måste kommissionen och ESA-myndigheterna vara beredda att skydda den finansiella stabiliteten, den inre marknadens integritet och det oberoende beslutsfattandet inom EU. |
| --- | --- |

I.

Om utträdesavtalet, inklusive övergångsperioden, godkänns och ratificeras kommer finansinstituten att ha en längre period på sig för att anpassa sig till brexit. Om det inte blir någon övergångsperiod måste kommissionen och ESA-myndigheterna vara beredda att skydda den finansiella stabiliteten, den inre marknadens integritet och det oberoende beslutsfattandet inom EU.

| J. | Med hänsyn till unionens finansiella stabilitet är det nödvändigt att till fullo beakta sammankopplingen mellan marknader i tredjeländer och EU:s inre marknad. |
| --- | --- |

J.

Med hänsyn till unionens finansiella stabilitet är det nödvändigt att till fullo beakta sammankopplingen mellan marknader i tredjeländer och EU:s inre marknad.

| K. | I sin resolution av den 19 januari 2016 om lägesbedömning och utmaningar - EU:s lagstiftning om finansiella tjänster uppmanar parlamentet kommissionen att ”föreslå en konsekvent, enhetlig, transparent och praktisk ram för förfaranden och beslut om tredjeländers likvärdighet, varvid hänsyn ska tas till en resultatbaserad analys samt till internationella standarder eller överenskommelser.” |
| --- | --- |

K.

I sin resolution av den 19 januari 2016 om lägesbedömning och utmaningar - EU:s lagstiftning om finansiella tjänster uppmanar parlamentet kommissionen att ”föreslå en konsekvent, enhetlig, transparent och praktisk ram för förfaranden och beslut om tredjeländers likvärdighet, varvid hänsyn ska tas till en resultatbaserad analys samt till internationella standarder eller överenskommelser.”

Förbindelser med tredje länder sedan krisen

| 1. | Europaparlamentet noterar att sedan den finansiella krisen har EU utvecklat sin finansreglering genom omfattande reformer och genomförande av internationella standarder. Parlamentet välkomnar det ökade reglerings- och tillsynssamarbetet mellan EU och tredjeländer. Parlamentet konstaterar att detta har lett till förbättrad global enhetlighet i regleringen av finansiella tjänster och har bidragit till att göra EU mer motståndskraftigt mot globala finansiella chocker. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att EU bör främja globala finansiella regleringsreformer som syftar till att minska systemriskerna samt förbättra den finansiella stabiliteten och verka för ett öppet, integrerat, effektivt och motståndskraftigt finanssystem som stöder hållbar ekonomisk tillväxt, jobbskapande och investeringar. Parlamentet betonar att alla ramverk för internationellt lagstiftnings- och tillsynssamarbete bör bevara unionens finansiella stabilitet och utformas med respekt för system och standarder för reglering och tillsyn samt tillämpningen av dem. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet konstaterar med oro att internationellt samarbete blir allt svårare att uppnå på grund av olika nationella intressen och de därmed förknippade incitamenten att flytta till andra jurisdiktioner. |
| --- | --- |

3.

EU:s likvärdighetsförfaranden

| 4. | Europaparlamentet noterar att flera av EU:s rättsakter innehåller särskilda bestämmelser för rättsligt samarbete med tredjeländer avseende tillsynssamarbete och försiktighetsåtgärder. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att beviljande av likvärdighet är ett ensidigt beslut som EU fattar på grundval av EU-standarder. Parlamentet anser att internationellt samarbete i vissa specifika fall också kan främjas genom samarbetsarrangemang mellan EU och tredjeländer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att EU bör uppmuntra andra jurisdiktioner att ge EU-marknadsdeltagare tillgång till deras finansmarknader. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att EU genom sina förbindelser med tredjeländer avseende reglering och tillsyn av finansiella tjänster bör förbättra skattesamarbetet med tredjeländer, i enlighet med internationella standarder och EU-standarder. Parlamentet anser att likvärdighetsbeslut bör fattas på grundval av tillfredsställande regler i tredjeländerna om bekämpning av skatteundandragande, skattebedrägeri, skatteflykt och penningtvätt. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att EU:s system för likvärdighet är en integrerad del av dess regelverk och ramverk för tillsyn för finansiella tjänster och kan innebära flera fördelar, bland annat följande: ökad konkurrens, ökade kapitalflöden till EU, fler instrument och investeringsval för EU:s företag och investerare, starkare skydd för investerare och konsumenter och finansiell stabilitet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar att likvärdighetsbeslut i de flesta fall inte innebär att finansinstitut som är etablerade i tredjeländer får rätt att tillhandahålla finansiella tjänster i hela EU. Parlamentet påpekar att de i vissa fall kan ge tredjelandsinstitut begränsad tillgång till den inre marknaden för vissa produkter eller tjänster. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet understryker i jämförelse att ”EU-passet”ger företag rätt att tillhandahålla finansiella tjänster i hela EES enligt den licens som de har beviljats i sitt hemland och under hemlandets tillsyn, och att detta inte är tillgängligt för finansinstitut som är etablerade i länder utanför EES eftersom det vilar på ett antal tillsynskrav som harmoniseras i EU-lagstiftningen och på ömsesidig erkännande av licenser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar att EU:s likvärdighetssystem syftar till att främja internationell regleringskonvergens och stärka tillsynssamarbetet på grundval av EU-standarder och internationella standarder och säkerställa likabehandling mellan finansinstitut i EU och tredjeländer, samtidigt som EU:s finansiella stabilitet bevaras och investerare och konsumenter skyddas. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet anser att EU:s förfarande för att bevilja likvärdighet i dagsläget skulle förbättras med ökad transparens gentemot Europaparlamentet. Parlamentet anser att en strukturerad, övergripande och praktisk ram tillsammans med riktlinjer för erkännande av tillsynsramar i tredjeländer och en detaljrikedom när det gäller bedömningen av sådana ramar skulle förbättra transparensen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser att likvärdighetsbeslut bör vara objektiva, proportionerliga och riskkänsliga samtidigt som de höga standarderna i EU-regleringen upprätthålls. Parlamentet anser vidare att likvärdighetsbeslut bör fattas i unionens, dess medlemsstaters och dess medborgares bästa intresse, med beaktande av den finansiella stabiliteten i unionen eller i en eller flera av dess medlemsstater, marknadsintegritet, investerar- och konsumentskydd och den inre marknadens funktion. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att likvärdighetsbedömningarna är tekniska till sin karaktär men noterar att likvärdighetsbeslut har en tydlig politisk dimension där olika politiska mål ibland behöver vägas mot varandra. Parlamentet framhåller att processen för att bevilja ett tredjeland likvärdighet när det gäller finansiella tjänster alltid bör granskas av parlamentet och rådet och att dessa beslut, med tanke på ökad transparens, bör fattas genom delegerade akter och vid behov underlättas genom ett förfarande med ett tidigt meddelande om avsikt att avstå från invändning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionens beslut av den 21 december 2017 om att bevilja likvärdighet för aktiehandelsplatser i Schweiz som en del av MiFID II-/MiFIR-likvärdighetsförfarandet - begränsat till en period på 12 månader, med möjlighet till förlängning under förutsättning att tillräckliga framsteg görs för en gemensam institutionell ram - hade en tydlig politisk dimension. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att kommissionen har rätt att återkalla likvärdighetsbeslut, särskilt i fall med väsentliga skillnader i tredjelandets regelverk, och anser att parlamentet bör höras i god tid innan ett återkallandebeslut fattas. Parlamentet efterlyser transparenta förfaranden för antagande, återkallande eller tillfälligt upphävande av likvärdighetsbeslut. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att en enhetlig ram för kontinuerlig tillsyn över en likvärdig ordning för tredjeländer bör utvecklas. Parlamentet anser att de europeiska tillsynsmyndigheterna (ESA-myndigheterna) bör ges befogenhet att ge kommissionen råd och övervaka lagstiftningens och tillsynens utveckling i tredjeländer, med tanke på att sådana utvecklingstendenser kan få effekter på unionen genom det finansiella systemets sammankopplingar. Parlamentet begär att hållas informerat om pågående reglerings- och tillsynsgranskningar i tredje land. Parlamentet noterar i detta avseende lagstiftningspaketet om översynen av det europeiska systemet för finansiell tillsyn, som föreskriver ökad övervakning efter ett likvärdighetsbeslut, däribland regleringsfrågor, tillsyn och tillsyn samt situationen på marknaden i tredjelandet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att inom EU:s framtida livvärdighetsramar måste tredjeländer hålla ESA-myndigheterna informerade om nationell regleringsutveckling och att beslutet om likvärdighet bör kräva ett gott reglerings- och tillsynssamarbete och informationsutbyte. Parlamentet anser att även tredjeländer bör upprätthålla en nära dialog med EU. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska och inrätta en tydlig ram för en transparent, enhetlig och konsekvent tillämpning och regelbunden övervakning av likvärdighetsförfaranden som inför ett standardiserat förfarande för fastställande, återkallelse eller tillbakadragande av likvärdighet. Kommissionen uppmanas att bedöma fördelarna med att införa ett ansökningsförfarande för beviljande av likvärdighet för tredjeländer. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet begär att likvärdighetsbeslut ska övervakas kontinuerligt av den berörda ESA-myndigheten och att sådana övervakningar ska offentliggöras. Parlamentet betonar att sådan övervakning bör omfatta relevant lagstiftning, rättstillämpning och tillsynspraxis samt viktiga lagändringar och marknadsutvecklingar i det berörda tredjelandet. Parlamentet uppmanar dessutom ESA-myndigheterna att göra ad hoc-bedömningar av utvecklingen i tredjeländer på grundval av motiverade ansökningar från parlamentet, rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att granska den nuvarande likvärdighetsordningen och bedöma huruvida den bidrar till att skapa lika spelregler mellan finansinstitut i EU och tredjeländer, samtidigt som den finansiella stabiliteten i unionen eller i en eller flera av dess medlemsstater bevaras och marknadsintegritet, investerar- och konsumentskydd och den inre marknadens funktion upprätthålls. Parlamentet anser att denna granskning, tillsammans med eventuella förslag till förbättringar, bör offentliggöras. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att årligen till parlamentet överlämna en rapport om alla likvärdighetsbeslut, inbegripet om likvärdighet som beviljats, tillfälligt upphävts eller dragits tillbaka, och att förklara skälen för dessa beslut. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet erinrar om ESA-myndigheternas betydelse för analys och övervakning av tredjeländers tillsyns- och regleringsramar, och begär i detta avseende att de berörda ESA-myndigheterna ges kapacitet och befogenheter att samla in, sammanställa och analysera uppgifter. Parlamentet påminner om betydelsen av nationella behöriga myndigheter i samband med godkännandeförfarandet för finansinstitut som önskar delegera delar av sin portföljförvaltning eller riskhantering till tjänsteleverantörer i tredjeländer där regleringen är jämförbar med den i EU, liksom vikten av tillsynskonvergens. Parlamentet noterar den pågående översynen av ESA-myndigheterna, särskilt förslagen om tillsyn av finansinstituts delegering, utkontraktering eller risköverföringsarrangemang. Parlamentet anser att de nationella konkurrensmyndigheterna och ESA-myndigheterna bör bedriva ett nära samarbete i syfte att säkerställa enhetligt genomförande av regleringssamarbete och verksamhet med tredje land. |
| --- | --- |

23.

EU:s roll när det gäller att fastställa globala standarder för finansiell reglering

| 24. | Europaparlamentet betonar vikten av EU:s roll när det gäller att fastställa globala standarder som ett sätt att verka för internationell konsekvens i regleringen av finansiella tjänster i syfte att maximera finansiell stabilitet, minska systemriskerna, skydda konsumenter och investerare och förebygga regleringsmässiga kryphål mellan jurisdiktioner och utveckla ett effektivt internationellt finansiellt system. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet efterlyser en aktiv medverkan från unionen och medlemsstaterna i de globala standardiseringsorganen för finansiella tjänster. Parlamentet påminner om uppmaningarna till kommissionen i rapporten om EU:s roll inom ramen för internationella finansiella, monetära och tillsynsmässiga institutioner och organ. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet begär därför också att det gemensamma forumet mellan EU och USA om reglering av finansmarknaderna ska uppgraderas så att det blir fler regelbundna möten för att uppnå en tätare och mer konsekvent samordning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet poängterar att förbättrade förbindelser med tredjeländer avseende finansiella tjänster och stärkande av EU:s kapitalmarknader inte behöver utesluta varandra. Parlamentet betonar därför behovet av framsteg i projektet avseende kapitalmarknadsunionen. |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Antagna texter, P7_TA(2014)0202.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2016)0108.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2016)0006.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2018)0069.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/24

---

P8_TA(2018)0327

Att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden (2018/2054(INI))

(2019/C 433/06)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 4, 162, 174–178 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 4, 162, 174–178 och 349 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1303/2013 av den 17 december 2013 om fastställande av gemensamma bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden, Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling och Europeiska havs- och fiskerifonden, om fastställande av allmänna bestämmelser för Europeiska regionala utvecklingsfonden, Europeiska socialfonden, Sammanhållningsfonden och Europeiska havs- och fiskerifonden samt om upphävande av rådets förordning (EG) nr 1083/2006 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1299/2013 av den 17 december 2013 om särskilda bestämmelser för stöd från Europeiska regionala utvecklingsfonden till målet Europeiskt territoriellt samarbete (2),

| — | med beaktande av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förordning (EG) nr 1082/2006 om en europeisk gruppering för territoriellt samarbete (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2011/24/EU av den 9 mars 2011 om tillämpningen av patienträttigheter vid gränsöverskridande hälso- och sjukvård (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2017Att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden (COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2017Att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden (COM(2017)0534),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 20 september 2017 som åtföljer kommissionens meddelande Att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden (SWD(2017)0307), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 20 september 2017 som åtföljer kommissionens meddelande Att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden (SWD(2017)0307),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om regioner som släpar efter i EU (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om regioner som släpar efter i EU (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om starkare ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i Europeiska unionen: kommissionens sjunde rapport (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om starkare ekonomisk, social och territoriell sammanhållning i Europeiska unionen: kommissionens sjunde rapport (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2017 om byggstenar för EU:s sammanhållningspolitik efter 2020 (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2017 om byggstenar för EU:s sammanhållningspolitik efter 2020 (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2017 om större partnerengagemang och synlighet i de europeiska struktur- och investeringsfondernas resultat (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 juni 2017 om större partnerengagemang och synlighet i de europeiska struktur- och investeringsfondernas resultat (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2017 om rätt finansieringsmix för Europas regioner: en avvägning mellan finansieringsinstrument och bidrag i EU: s sammanhållningspolitik (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 18 maj 2017 om rätt finansieringsmix för Europas regioner: en avvägning mellan finansieringsinstrument och bidrag i EU: s sammanhållningspolitik (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag: en utvärdering i enlighet med artikel 16.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 februari 2017 om investeringar i sysselsättning och tillväxt – en maximering av de europeiska struktur- och investeringsfondernas bidrag: en utvärdering i enlighet med artikel 16.3 i förordningen om gemensamma bestämmelser (10),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 8 februari 2017Felande transportlänkar i gränsregioner (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 8 februari 2017Felande transportlänkar i gränsregioner (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om sammanhållningspolitiken och forsknings- och innovationsstrategier för smart specialisering (RIS3) (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om sammanhållningspolitiken och forsknings- och innovationsstrategier för smart specialisering (RIS3) (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om europeiskt territoriellt samarbete – bästa praxis och innovativa åtgärder (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 september 2016 om europeiskt territoriellt samarbete – bästa praxis och innovativa åtgärder (13),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2016 om nya territoriella utvecklingsverktyg i sammanhållningspolitiken 2014–2020: integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling (14), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 maj 2016 om nya territoriella utvecklingsverktyg i sammanhållningspolitiken 2014–2020: integrerade territoriella investeringar och lokalt ledd utveckling (14),

| — | med beaktande av slutsatserna och rekommendationerna från högnivågruppen för förenkling för ESI-fondernas stödmottagare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna och rekommendationerna från högnivågruppen för förenkling för ESI-fondernas stödmottagare,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0266/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandet från utskottet för kultur och utbildning (A8-0266/2018), och av följande skäl:

| A. | EU och dess närmaste grannar i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) har fyrtio inre landgränser och inre EU-gränsregioner, och dessa regioner täcker 40 procent av EU:s territorium, står för 30 procent av EU:s befolkning och producerar nästan en tredjedel av EU:s BNP. |
| --- | --- |

A.

EU och dess närmaste grannar i Europeiska frihandelssammanslutningen (Efta) har fyrtio inre landgränser och inre EU-gränsregioner, och dessa regioner täcker 40 procent av EU:s territorium, står för 30 procent av EU:s befolkning och producerar nästan en tredjedel av EU:s BNP.

| B. | Gränsregioner, särskilt de med en lägre befolkningstäthet, har ofta sämre förutsättningar för social och ekonomisk utveckling och uppvisar generellt sämre ekonomiska resultat än andra regioner i medlemsstaterna, och deras fulla ekonomiska potential utnyttjas inte. |
| --- | --- |

B.

Gränsregioner, särskilt de med en lägre befolkningstäthet, har ofta sämre förutsättningar för social och ekonomisk utveckling och uppvisar generellt sämre ekonomiska resultat än andra regioner i medlemsstaterna, och deras fulla ekonomiska potential utnyttjas inte.

| C. | Även fysiska och/eller geografiska hinder bidrar till att begränsa den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen mellan gränsregioner, både inom och utanför EU, framför allt i bergsregioner. |
| --- | --- |

C.

Även fysiska och/eller geografiska hinder bidrar till att begränsa den ekonomiska, sociala och territoriella sammanhållningen mellan gränsregioner, både inom och utanför EU, framför allt i bergsregioner.

| D. | Trots de insatser som redan gjorts kvarstår det fortfarande hinder – främst administrativa, språkliga och rättsliga hinder – som hämmar tillväxten, den ekonomiska och sociala utvecklingen och sammanhållningen mellan och inom gränsregionerna. |
| --- | --- |

D.

Trots de insatser som redan gjorts kvarstår det fortfarande hinder – främst administrativa, språkliga och rättsliga hinder – som hämmar tillväxten, den ekonomiska och sociala utvecklingen och sammanhållningen mellan och inom gränsregionerna.

| E. | Enligt uppskattningar som kommissionen gjorde 2017 skulle undanröjandet av så lite som 20 procent av befintliga hinder i gränsregionerna medföra en ökning av deras BNP med 2 procent, dvs. ca 91 miljarder euro, vilket skulle motsvara omkring en miljon nya arbetstillfällen. Det är vida erkänt att territoriellt samarbete, inbegripet gränsöverskridande samarbete, skapar verkligt och påtagligt mervärde för i synnerhet EU-medborgare som bor nära inre gränser. |
| --- | --- |

E.

Enligt uppskattningar som kommissionen gjorde 2017 skulle undanröjandet av så lite som 20 procent av befintliga hinder i gränsregionerna medföra en ökning av deras BNP med 2 procent, dvs. ca 91 miljarder euro, vilket skulle motsvara omkring en miljon nya arbetstillfällen. Det är vida erkänt att territoriellt samarbete, inbegripet gränsöverskridande samarbete, skapar verkligt och påtagligt mervärde för i synnerhet EU-medborgare som bor nära inre gränser.

| F. | Totalt ca 2 miljoner gränsarbetare och studenter är verksamma i ett annat EU-land, varav 1,3 miljoner är arbetstagare vilket motsvarar 0,6 procent av samtliga anställda i EU:s 28 medlemsstater. |
| --- | --- |

F.

Totalt ca 2 miljoner gränsarbetare och studenter är verksamma i ett annat EU-land, varav 1,3 miljoner är arbetstagare vilket motsvarar 0,6 procent av samtliga anställda i EU:s 28 medlemsstater.

| G. | I den nuvarande fleråriga budgetramen går 95 procent av all finansiering för de transeuropeiska transportnäten (TEN-T) och Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) till stomnätskorridorerna inom TEN-T, medan små projekt i det övergripande nätet och åtgärder för sammanlänkning med TEN-T-nätet ofta inte är berättigade till samfinansiering eller nationell finansiering, trots att de behövs för att lösa särskilda problem och för utvecklingen av gränsöverskridande anslutningar och ekonomier. |
| --- | --- |

G.

I den nuvarande fleråriga budgetramen går 95 procent av all finansiering för de transeuropeiska transportnäten (TEN-T) och Fonden för ett sammanlänkat Europa (FSE) till stomnätskorridorerna inom TEN-T, medan små projekt i det övergripande nätet och åtgärder för sammanlänkning med TEN-T-nätet ofta inte är berättigade till samfinansiering eller nationell finansiering, trots att de behövs för att lösa särskilda problem och för utvecklingen av gränsöverskridande anslutningar och ekonomier.

| H. | Kommissionen har även för avsikt att redovisa sin ståndpunkt om de inre gränsregioner som ligger vid havet. |
| --- | --- |

H.

Kommissionen har även för avsikt att redovisa sin ståndpunkt om de inre gränsregioner som ligger vid havet.

| I. | Det vore bra om kommissionen också kunde anta en ståndpunkt om de många utmaningar som regionerna vid EU:s yttre gränser brottas med, inbegripet de yttersta randområdena, landsbygdsområden, områden som påverkas av strukturomvandlingar liksom regioner i EU med ett avsides läge, ökaraktär eller andra allvarliga och permanenta naturbetingade eller demografiska nackdelar enligt artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

I.

Det vore bra om kommissionen också kunde anta en ståndpunkt om de många utmaningar som regionerna vid EU:s yttre gränser brottas med, inbegripet de yttersta randområdena, landsbygdsområden, områden som påverkas av strukturomvandlingar liksom regioner i EU med ett avsides läge, ökaraktär eller andra allvarliga och permanenta naturbetingade eller demografiska nackdelar enligt artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Att stärka tillväxt och sammanhållning i EU:s gränsområden, som efter två år av forskning och dialog ger en värdefull inblick i de utmaningar och hinder som EU:s inre gränsregioner brottas med. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att tillämpa och sprida information om god praxis och positiva resultat, på det sätt som sker i detta kommissionsmeddelande, och efterlyser en uppföljning med en liknande analys av regionerna vid EU:s yttre gränser. |
| --- | --- |

1.

Inriktning på kvarstående hinder

| 2. | Europaparlamentet påpekar att tillgång till offentliga tjänster, i linje med utvecklingen av dem, är avgörande för de 150 miljoner människor som bor i inre gränsområden, och att sådan tillgång ofta hämmas av många rättsliga, administrativa och språkliga hinder. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas därför att maximera sina insatser och öka samarbetet för att undanröja dessa hinder och att främja och inrätta användning av e-förvaltning, särskilt i samband med hälso- och sjukvårdstjänster, transporter, uppförande av grundläggande fysisk infrastruktur, utbildning, kultur, idrott, kommunikationer, arbetskraftens rörlighet, miljö, reglering, gränsöverskridande handel och företagsutveckling. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet understryker att gränsregionerna i viss utsträckning har samma problem och utmaningar, men att vissa problem är regions- eller medlemsstatsspecifika och beror på de enskilda regionernas specifika rättsliga, administrativa, ekonomiska och geografiska särdrag, vilket gör att varje sådan region kräver sitt individuella tillvägagångssätt. Parlamentet konstaterar att det finns gemensam utvecklingspotential för gränsregioner i allmänhet. Parlamentet efterlyser skräddarsydda, integrerade och platsbaserade tillvägagångssätt, till exempel lokalt ledd utveckling. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att de skilda rättsliga och institutionella ramarna i medlemsstaterna kan leda till rättslig osäkerhet i gränsregionerna, vilket medför en större tidsåtgång och högre kostnader för att genomföra projekten och utgör ett extra hinder för människor, institutioner och företag i dessa regioner och ofta står i vägen för bra initiativ. Parlamentet betonar därför att det vore önskvärt med större komplementaritet, bättre samordning och kommunikation, kompatibilitet och beredskap att överbrygga hinder mellan medlemsstaterna, eller åtminstone på gränsregionnivå. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att gränsarbetare, som är de som i störst utsträckning påverkas av utmaningarna i gränsregionerna, befinner sig i en speciell situation, inte minst vad gäller erkännande av examensbevis och andra kvalifikationer som förvärvats efter omskolning, hälso- och sjukvård, transporter och tillgång till information om lediga tjänster, sociala trygghetssystem och skattesystem. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna att öka sina insatser för att komma tillrätta med dessa hinder och ge regionala och lokala myndigheter i gränsregionerna större befogenheter och resurser samt tillräcklig flexibilitet för att bättre samordna angränsande nationella rätts- och förvaltningssystem i syfte att förbättra gränsarbetarnas livskvalitet. Parlamentet betonar i detta sammanhang vikten av att sprida och tillämpa bästa praxis i hela EU. Parlamentet betonar att dessa problem är ännu mer komplexa för gränsarbetare som pendlar till och från tredjeländer. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet belyser de utmaningar det innebär att bedriva företagsverksamhet i gränsregionerna, särskilt i fråga om antagande och tillämpning av arbets- och handelsrätt, beskattning, offentlig upphandling och sociala trygghetssystem. Medlemsstaterna och regionerna uppmanas att bättre anpassa eller harmonisera relevanta rättsliga bestämmelser med de utmaningar som gränsområdena innebär och att främja komplementaritet och samordna sina regelverk, i syfte att möjliggöra större rättslig konsekvens och flexibilitet i genomförandet av nationell lagstiftning, samt att förbättra spridningen av information om gränsöverskridande frågor, t.ex. genom att inrätta gemensamma kontaktpunkter för att göra det möjligt för arbetstagare och företag att fullgöra sina skyldigheter och utöva sina rättigheter fullt ut, i enlighet med vad lagen kräver i den medlemsstat där de erbjuder sina tjänster. Parlamentet efterlyser en bättre användning av befintliga lösningar och säkerställandet av finansiering av befintliga samarbetsstrukturer. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens meddelande inte tog med en särskild bedömning av små och medelstora företag, inbegripet extra stöd som kan ges till dessa. Parlamentet anser att små och medelstora företag står inför särskilda utmaningar när det gäller gränsöverskridande kontakter som omfattar, men inte är begränsade till, utmaningar med koppling till språk, administrativ kapacitet, kulturella skillnader och skilda rättsliga villkor. Parlamentet betonar att det är särskilt viktigt att ta itu med denna utmaning, eftersom små och medelstora företag sysselsätter 67 procent av de anställda i EU:s icke-finansiella sektorer och genererar 57 procent av mervärdet (15). |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påpekar att transporttjänsterna i gränsregioner, särskilt de med lägre befolkningstäthet, fortfarande är otillräckligt utvecklade och samordnade, särskilt vad gäller gränsöverskridande kollektivtrafik, till viss del beroende på att förbindelser saknas eller har lagts ned, vilket hämmar rörligheten över gränserna och utsikterna till ekonomisk utveckling. Dessutom betonar parlamentet att den gränsöverskridande transportinfrastrukturen drabbas särskilt hårt av de komplexa reglerings- och förvaltningssystemen. Parlamentet betonar den potential som finns för att utveckla hållbara transporter, i första hand baserad på kollektivtrafik, och ser i detta sammanhang fram emot kommissionens kommande undersökning om de felande länkarna i järnvägsnätet längs EU:s inre gränser. Parlamentet understryker att en sådan undersökning eller framtida rekommendationer bl.a. bör bygga på information och erfarenheter från lokala, regionala och nationella myndigheter samt utformas med beaktande av eventuella förslag om gränsöverskridande samarbete och, där sådant redan finns, om bättre gränsöverskridande förbindelser, och uppmanar de regionala myndigheterna i gränsregioner att lägga fram förslag om hur befintliga luckor i transportnäten ska kunna överbryggas. Parlamentet påminner om att viss befintlig järnvägsinfrastruktur inte längre används på grund av brist på stöd. Parlamentet betonar de fördelar som ytterligare utveckling av vattenvägarna kan medföra för lokala och regionala ekonomier. Parlamentet anser att en del av FSE, som måste förfoga över tillräckliga anslag, ska användas för att fylla igen luckorna i den hållbara transportinfrastrukturen i gränsregionerna. Parlamentet betonar behovet av att undanröja flaskhalsar i trafiken som hindrar ekonomisk verksamhet såsom transport, turism och persontrafik. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar att gränsområdenas attraktionskraft för bosättning och investeringar till stor del beror på livskvaliteten, tillgången till offentliga och kommersiella tjänster för invånare och företag samt kvaliteten på transporter, det vill säga villkor som bara kan uppfyllas och vidhållas genom nära samarbete mellan nationella, regionala och lokala myndigheter liksom företag på båda sidor om gränsen. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att skilda och komplexa förfaranden för förhandsgodkännande av hälso- och sjukvårdstjänster och de metoder för betalning och ersättning som används, administrativa bördor för patienter vid gränsöverskridande specialistbesök, oförenligheter i användningen av teknik och i den gemensamma användningen av patientuppgifter samt brist på enhetlig och tillgänglig information inte bara begränsar tillgången från båda sidor om gränsen och därmed hämmar ett fullständigt utnyttjande av vårdinrättningarna, utan också hindrar larm- och räddningstjänster i deras gränsöverskridande insatser. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet betonar den roll som EU:s gränsregioner kan spela för miljön och dess bevarande, eftersom miljöföroreningar och naturkatastrofer ofta är gränsöverskridande. Parlamentet stöder i detta sammanhang de gränsöverskridande projekten för miljöskydd i EU:s yttre gränsregioner, eftersom dessa regioner ofta brottas med miljöproblem som orsakas av olika miljöstandarder och lagstiftning i EU:s grannländer. Parlamentet efterlyser också bättre samarbete och samordning i förvaltningen av vattendragen inom EU för att förebygga sådana naturkatastrofer som översvämningar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snarast lösa de problem som uppstått på grund av rådande fysiska och geografiska hinder mellan gränsregionerna. |
| --- | --- |

12.

Förstärkt samarbete och förtroende

| 13. | Europaparlamentet anser att ömsesidigt förtroende, politisk vilja och ett flexibelt tillvägagångssätt mellan aktörer på olika nivåer, från lokal till nationell nivå, inklusive det civila samhället, är viktiga faktorer för att komma tillrätta med ovannämnda kvarstående hinder. Parlamentet anser att sammanhållningspolitikens värde för gränsregionerna bygger på målet att öka sysselsättningen och tillväxten och att detta arbete måste initieras på unionsnivå, medlemsstatsnivå samt regional och lokal nivå. Parlamentet efterlyser därför bättre samordning och dialog, effektivare informationsutbyte och ytterligare utbyte av bästa praxis mellan myndigheterna, särskilt på lokal och regional nivå. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att stärka detta samarbete och att tillhandahålla finansiering för samarbetsstrukturer i syfte att säkerställa att de respektive lokala och regionala myndigheterna har tillräcklig självständighet i praktiska och ekonomiska frågor. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker vikten av utbildning och kultur samt, i synnerhet, möjligheterna att öka insatserna för att främja flerspråkighet och interkulturell dialog i gränsregionerna. Parlamentet betonar skolornas och massmediernas potential i detta sammanhang, och uppmanar medlemsstaterna, regioner och kommuner vid de inre gränserna att införa undervisning i grannländernas språk i läroplanen redan från förskolan. Parlamentet betonar dessutom vikten av att främja ett flerspråkigt tillvägagångssätt på alla förvaltningsnivåer. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att underlätta och främja ömsesidigt erkännande och bättre förståelse av utbildnings- och examensbevis, yrkesutbildning och yrkeskvalifikationer mellan grannregioner. Parlamentet rekommenderar därför att konkreta färdigheter införs i läroplanen i syfte att förbättra de gränsöverskridande sysselsättningsmöjligheterna, inbegripet validering och erkännande av färdigheter. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar olika åtgärder som syftar till att bekämpa alla former av diskriminering i gränsområden och till att undanröja hinder för utsatta människor att hitta arbete och integreras i samhället. Parlamentet stöder i detta sammanhang främjandet och utvecklingen av sociala företag i gränsområden som en källa till nya arbetstillfällen, särskilt för utsatta grupper såsom arbetslösa ungdomar och personer med funktionsnedsättning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar EU:s handlingsplan för e-förvaltning 2016–2020 (16) och ser den som ett verktyg för att få till stånd en effektiv och inkluderande offentlig förvaltning, och konstaterar att denna plan är särskilt värdefull för förenklingsåtgärder i gränsregionerna. Parlamentet noterar att det behövs driftskompatibilitet mellan de befintliga e-förvaltningssystemen på de nationella, regionala och lokala förvaltningsnivåerna. Parlamentet ser dock bekymrat på det ojämna genomförandet av planen i vissa medlemsstater. Parlamentet är dessutom bekymrat över att kompatibiliteten mellan myndigheternas elektroniska system ofta är bristfällig samt att utländska företagare har så få internettjänster till sitt förfogande när de börjar bedriva verksamhet i ett annat land. Parlamentet uppmanar därför medlemsstaterna att vidta åtgärder för att underlätta tillgången, bland annat genom språkverktyg, till sina digitala tjänster för potentiella användare från grannområdena, och uppmanar myndigheterna i gränsområdena att inrätta elektroniska portaler för utvecklingen av gränsöverskridande företagsinitiativ. Parlamentet uppmanar enträget medlemsstaterna och de regionala och lokala myndigheterna att intensifiera sina insatser inom e-förvaltningsprojekt som i positiv riktning kommer att påverka livet och arbetet för de personer som bor i gränsregioner. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet noterar att vissa inre och yttre gränsregioner brottas med stora migrationsutmaningar som ofta är mer än vad gränsregionerna klarar av, och rekommenderar en genomtänkt användning av Interreg-programmen liksom utbyte av god praxis mellan lokala och regionala myndigheter i gränsområdena, inom ramen för integreringen av flyktingar som omfattas av internationellt skydd. Parlamentet understryker att det behövs stöd och samordning på europeisk nivå och att nationella regeringar måste stödja lokala och regionala myndigheter i hanteringen av dessa utmaningar. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att presentera sin syn på hur man ska hantera de utmaningar som de inre gränsregioner som ligger vid havet liksom de regioner som ligger vid de yttre gränserna brottas med. Parlamentet efterlyser extra stöd till gränsöverskridande projekt mellan EU:s yttre gränsregioner och gränsregionerna i grannländer, särskilt regioner i de tredjeländer som deltar i EU:s integrationsprocess. I detta sammanhang upprepar parlamentet att de drag som kännetecknar gränsregionerna och de utmaningar de brottas med i viss mån är gemensamma för alla, men att de kräver en differentierad och skräddarsydd ansats. Parlamentet anser att de yttersta randområdena, som ligger vid EU:s yttre gränser, bör få särskild uppmärksamhet och tillräckligt stöd. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att den framtida sammanhållningspolitiken på lämpligt sätt bör beakta och stödja de EU-regioner som är mest utsatta för konsekvenserna av Förenade kungarikets utträde ur EU, särskilt de som på grund av brexit kommer att befinna sig vid EU:s yttre sjö- eller landgränser. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att se till att deras vårdtjänster bättre kompletterar varandra i gränsregionerna och säkerställa ett genuint samarbete när det gäller tillhandahållande av gränsöverskridande larmtjänster såsom hälso- och sjukvård samt polis- och brandkårsutryckningar, i syfte att se till att patienternas rättigheter respekteras såsom det föreskrivs i direktivet om gränsöverskridande hälso- och sjukvård, samt att öka tillgången till och kvaliteten på tjänsterna. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna, regionerna och kommunerna att sluta bilaterala eller multilaterala ramavtal om gränsöverskridande hälso- och sjukvårdssamarbete och framhåller i detta sammanhang de så kallade Zoast-områdena (Zones Organisées d’Accès aux Soins Transfrontaliers), där invånare i gränsterritorier kan få hälso- och sjukvård på båda sidor om gränsen på särskilda vårdanläggningar utan några administrativa eller ekonomiska hinder och vilka har blivit riktmärken för gränsöverskridande hälso- och sjukvårdssamarbete i Europa. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforska möjligheterna att öka samarbetet och överbrygga hinder för regional utveckling vid de yttre gränserna till angränsande regioner, framför allt regioner i de länder som förbereder sig för en EU-anslutning. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar vikten av småskaliga och gränsöverskridande projekt för att föra samman människor och på så sätt skapa nya möjligheter till lokal utveckling. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet framhåller vikten av att dra lärdomar av och ytterligare utnyttja potentialen i framgångsrika exempel från vissa gränsregioner. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet betonar vikten av idrott som ett verktyg för att underlätta integreringen av grupper som lever i gränsregioner och uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att anslå tillräckliga ekonomiska resurser till program för territoriellt samarbete i syfte att finansiera lokal idrottsinfrastruktur. |
| --- | --- |

25.

Utnyttjande av EU:s verktyg för bättre samstämdhet

| 26. | Europaparlamentet understryker den mycket viktiga och positiva roll som programmen för europeiskt territoriellt samarbete, i synnerhet programmen för gränsöverskridande samarbete, spelar för den ekonomiska och sociala utvecklingen och sammanhållningen i gränsregionerna, inbegripet gränsregioner vid havet och vid de yttre gränserna. Parlamentet välkomnar att det europeiska territoriella samarbetet fortsätter att vara ett viktigt mål i kommissionens förslag till flerårig budgetram för perioden 2021–2027, med en mer framträdande roll inom sammanhållningspolitiken efter 2020, och efterlyser avsevärt högre anslag, särskilt till den del som avser gränsregionerna. Parlamentet understryker det påtagliga europeiska mervärde som det europeiska territoriella samarbetet ger och uppmanar rådet att anta de anslag som föreslagits för detta ändamål. Parlamentet understryker samtidigt att programmen måste förenklas, att det måste råda större överensstämmelse mellan det europeiska territoriella samarbetet och EU:s övergripande mål och att programmen måste bli mer flexibla för att bättre kunna ta itu med lokala och regionala utmaningar, minska de administrativa bördorna för mottagarna och underlätta för fler investeringar i hållbara infrastrukturprojekt via program för gränsöverskridande samarbete. Parlamentet uppmanar myndigheterna i gränsregionerna att intensifiera användningen av det stöd som ges via dessa program. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att regelbundet ge parlamentet en rapport om ett antal hinder som har undanröjts i det gränsöverskridande samarbetet. Parlamentet uppmanar kommissionen att stärka användningen av befintliga innovativa verktyg som bidrar till den pågående moderniseringen och fördjupningen av det gränsöverskridande samarbetet, exempelvis kontaktpunkten för gränserna (Border Focal Point), det förstärkta Solvit-nätverket och den gemensamma digitala ingången, som syftar till att tillhandahålla sakkunskap och rådgivning om regionala gränsöverskridande aspekter, liksom att utveckla nya verktyg. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att som en standardåtgärd digitalisera den offentliga förvaltningen i så stor utsträckning som möjligt för att garantera att personer och företag i gränsregioner får tillgång till obrutna digitala offentliga tjänster. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar vikten av att kommissionen samlar in information om gränsöverskridande samarbete för en bättre och mer välunderbyggd beslutsprocess i samarbete med medlemsstaterna, regionerna och kommunerna, liksom av att pilotprojekt, program, studier, analyser och territoriell forskning stöds och finansieras. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet förespråkar att man bättre utnyttjar den potential som EU:s makroregionala strategier har för att hantera utmaningar som är knutna till gränsregioner. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att sammanhållningspolitiken bör vara mer inriktad på investeringar i människor, eftersom gränsregionernas ekonomier kan stärkas genom en effektiv blandning av investeringar i innovation, humankapital, god förvaltning och institutionell kapacitet. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet beklagar att den potential som de europeiska grupperingarna för territoriellt samarbete besitter inte utnyttjas till fullo, vilket delvis skulle kunna bero på de regionala och lokala myndigheternas betänkligheter men också på deras rädsla för att tvingas släppa ifrån sig en del av sin behörighet samt på en fortsatt okunskap om deras respektive behörigheter. Parlamentet efterlyser en snabb kartläggning och hantering av andra eventuella orsaker till denna situation. Kommissionen uppmanas att föreslå åtgärder för att överbrygga de hinder som ligger i vägen för en effektiv tillämpning av detta instrument. Parlamentet erinrar om att kommissionens främsta roll inom programmen för europeiskt territoriellt samarbete bör vara att underlätta samarbetet mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet framhåller att hänsyn måste tas till de erfarenheter som har gjorts i de många Euroregioner som finns och verkar i EU:s inre och yttre gränsregioner, i syfte att främja möjligheter till ekonomisk och social utveckling samt livskvaliteten för de personer som bor i gränsregioner. Parlamentet efterlyser en bedömning av Euroregionernas arbete inom ramen för det regionala samarbetet och dess förhållande till EU:s gränsregioners initiativ och arbete, i syfte att samordna och optimera resultaten av deras arbete på detta område. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet understryker att den territoriella konsekvensbedömningen bidrar till en bättre förståelse för politikens territoriella inverkan. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att ge den territoriella konsekvensbedömningen en större roll när initiativ till EU-lagstiftning läggs fram. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet är starkt övertygat om att de gränsöverskridande hindren ytterligare skulle minskas med hjälp av en europeisk gränsöverskridande konvention som, i fråga om territoriellt avgränsade, gränsöverskridande infrastrukturer eller tjänster (t.ex. ett sjukhus eller en spårvagnslinje), skulle göra det möjligt att tillämpa det nationella regelverket och/eller standarderna i endast ett av de två eller flera berörda länderna. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang det nyligen offentliggjorda förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om en mekanism för lösning av rättsliga och administrativa problem i ett gränsöverskridande sammanhang (COM(2018)0373). |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet väntar på det framtida förslaget till förordning från kommissionen om ett verktyg för förvaltning av gränsöverskridande samarbete, i syfte att bedöma dess användbarhet för berörda regioner. |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till kommissionen, rådet, medlemsstaternas nationella och regionala parlament, Regionkommittén och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 320.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 259.

(3)  EUT L 210, 31.7.2006, s. 19.

(4)  EUT L 88, 4.4.2011, s. 45.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2018)0067.

(6)  Antagna texter, P8_TA(2018)0105.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2017)0254.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2017)0245.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2017)0222.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2017)0053.

(11)  EUT C 207, 30.6.2017, s. 19.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2016)0320.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2016)0321.

(14)  Antagna texter, P8_TA(2016)0211.

(15)  Årsrapport om europeiska små och medelstora företag 2016–2017, s. 6.

(16)  Kommissionens meddelande av den 19 april 2016EU:s handlingsplan för e-förvaltning -2020 – Snabbare digital omvandling av förvaltningar (COM(2016)0179).

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/31

---

P8_TA(2018)0331

Åtgärder för att förebygga och bekämpa mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatser, i det offentliga rummet och i politiken i EU

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om åtgärder för att förebygga och bekämpa mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatser, i det offentliga rummet och i politiken i EU (2018/2055(INI))

(2019/C 433/07)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10, 19 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget) och artiklarna 8, 10, 19 och 157 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som trädde i kraft genom antagandet av Lissabonfördraget i december 2009 (1), särskilt artiklarna 1, 20, 21, 23 och 31, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, som trädde i kraft genom antagandet av Lissabonfördraget i december 2009 (1), särskilt artiklarna 1, 20, 21, 23 och 31,

| — | med beaktande av 2014 års rapport från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) Violence against women: an EU-wide survey (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2014 års rapport från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) Violence against women: an EU-wide survey (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (omarbetning) (3),

| — | med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, som innehåller en definition av och fördömer trakasserier och sexuella trakasserier (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets direktiv 2004/113/EG av den 13 december 2004 om genomförande av principen om likabehandling av kvinnor och män när det gäller tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster, som innehåller en definition av och fördömer trakasserier och sexuella trakasserier (4),

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets jämställdhetsindex,

| — | med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets publikation Cyber Violence against Women and Girls, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska jämställdhetsinstitutets publikation Cyber Violence against Women and Girls,

| — | med beaktande av jämställdhetsförklaringen från EU:s ordförandeskapstrio Estland, Bulgarien och Österrike av den 19 juli 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av jämställdhetsförklaringen från EU:s ordförandeskapstrio Estland, Bulgarien och Österrike av den 19 juli 2017,

| — | med beaktande av Förenta nationernas rättsliga instrument för de mänskliga rättigheterna, och framför allt kvinnors rättigheter, såsom FN-stadgan, FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering mot kvinnor och dess protokoll samt konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta nationernas rättsliga instrument för de mänskliga rättigheterna, och framför allt kvinnors rättigheter, såsom FN-stadgan, FN:s allmänna förklaring om de mänskliga rättigheterna, de internationella konventionerna om medborgerliga och politiska rättigheter och om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, konventionen om avskaffande av all slags diskriminering mot kvinnor och dess protokoll samt konventionen mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av andra FN-instrument om sexuella trakasserier och sexuellt våld mot kvinnor, såsom Wiendeklarationen och det handlingsprogram av den 25 juni 1993 som antogs av FN:s världskonferens om mänskliga rättigheter, förklaringen från FN:s generalförsamling om avskaffande av våld mot kvinnor av den 20 december 1993, resolutionen av den 21 juli 1997 om brottsförebyggande och straffrättsliga åtgärder för avskaffande av våld mot kvinnor, rapporterna från FN:s särskilda rapportörer om våld mot kvinnor samt den allmänna rekommendationen nr 19 från Kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor, |
| --- | --- |

—

med beaktande av andra FN-instrument om sexuella trakasserier och sexuellt våld mot kvinnor, såsom Wiendeklarationen och det handlingsprogram av den 25 juni 1993 som antogs av FN:s världskonferens om mänskliga rättigheter, förklaringen från FN:s generalförsamling om avskaffande av våld mot kvinnor av den 20 december 1993, resolutionen av den 21 juli 1997 om brottsförebyggande och straffrättsliga åtgärder för avskaffande av våld mot kvinnor, rapporterna från FN:s särskilda rapportörer om våld mot kvinnor samt den allmänna rekommendationen nr 19 från Kommittén för avskaffande av diskriminering av kvinnor,

| — | med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking +5 (2000), Peking +10 (2005), Peking +15 (2010) och Peking +20 (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Pekingdeklarationen och handlingsplanen från Peking, som antogs vid den fjärde internationella kvinnokonferensen den 15 september 1995, samt de slutdokument som senare antogs vid FN:s extra sessioner Peking +5 (2000), Peking +10 (2005), Peking +15 (2010) och Peking +20 (2015),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (5) (brottsofferdirektivet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/29/EU av den 25 oktober 2012 om fastställande av miniminormer för brottsoffers rättigheter och för stöd till och skydd av dem samt om ersättande av rådets rambeslut 2001/220/RIF (5) (brottsofferdirektivet),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 14 november 2012 om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (direktivet om kvinnor i styrelser) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 14 november 2012 om en jämnare könsfördelning bland icke verkställande styrelseledamöter i börsnoterade företag och därmed sammanhängande åtgärder (direktivet om kvinnor i styrelser) (COM(2012)0614),

| — | med beaktande av ramavtalet av den 26 april 2007 om trakasserier och våld i arbetet mellan Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), BusinessEurope, UEAPME och CEEP, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ramavtalet av den 26 april 2007 om trakasserier och våld i arbetet mellan Europeiska fackliga samorganisationen (EFS), BusinessEurope, UEAPME och CEEP,

| — | med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet) The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The Work of Equality Bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality, som offentliggjordes 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det europeiska nätverket för likabehandlingsorgan (Equinet) The Persistence of Discrimination, Harassment and Inequality for Women. The Work of Equality Bodies informing a new European Commission Strategy for Gender Equality, som offentliggjordes 2015,

| — | med beaktande av Equinets rapport Harassment on the Basis of Gender and Sexual Harassment: Supporting the Work of Equality Bodies, som offentliggjordes 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Equinets rapport Harassment on the Basis of Gender and Sexual Harassment: Supporting the Work of Equality Bodies, som offentliggjordes 2014,

| — | med beaktande av Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, särskilt artiklarna 2 och 40 (6), och av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet, särskilt artiklarna 2 och 40 (6), och av sin resolution av den 12 september 2017 om förslaget till rådets beslut om ingående på Europeiska unionens vägnar av Europarådets konvention om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och våld i hemmet (7),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 20 september 2001 om mobbning på arbetsplatsen (8), den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor (9), den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (10), den 15 december 2011 om översynen efter halva tiden av den europeiska strategin 2007–2012 för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (11), den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av våld mot kvinnor (12) och den åtföljande bedömningen av det europeiska mervärdet från november 2013, och den 24 november 2016 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 20 september 2001 om mobbning på arbetsplatsen (8), den 26 november 2009 om avskaffande av våld mot kvinnor (9), den 5 april 2011 om prioriteringar och utkast till en ny ram för EU-politiken för att bekämpa våld mot kvinnor (10), den 15 december 2011 om översynen efter halva tiden av den europeiska strategin 2007–2012 för hälsa och säkerhet på arbetsplatsen (11), den 25 februari 2014 med rekommendationer till kommissionen om bekämpning av våld mot kvinnor (12) och den åtföljande bedömningen av det europeiska mervärdet från november 2013, och den 24 november 2016 om EU:s anslutning till Istanbulkonventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor (13),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (14), den 10 mars 2015 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013 (15), och den 24 oktober 2017 om legitima åtgärder för att skydda visselblåsare som agerar i allmänhetens intresse när de lämnar ut konfidentiella uppgifter om företag och offentliga organ (16), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 14 mars 2017 om jämställdhet mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2014–2015 (14), den 10 mars 2015 om jämställdheten mellan kvinnor och män i Europeiska unionen 2013 (15), och den 24 oktober 2017 om legitima åtgärder för att skydda visselblåsare som agerar i allmänhetens intresse när de lämnar ut konfidentiella uppgifter om företag och offentliga organ (16),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 oktober 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU (17),

| — | med beaktande av Europeiska fackliga samarbetsorganisationens rapport Safe at home, safe at work – Trade union strategies to prevent, manage and eliminate work-place harassment and violence against women, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska fackliga samarbetsorganisationens rapport Safe at home, safe at work – Trade union strategies to prevent, manage and eliminate work-place harassment and violence against women,

| — | med beaktande av rapporten inför expertmötet om våld mot kvinnor och män i arbetslivet (3–6 oktober 2016), som organiserades av Internationella arbetsorganisationen (ILO), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten inför expertmötet om våld mot kvinnor och män i arbetslivet (3–6 oktober 2016), som organiserades av Internationella arbetsorganisationen (ILO),

| — | med beaktande av Interparlamentariska unionens studie Sexism, harassment and violence against women parliamentarians, som offentliggjordes 2016 (18), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Interparlamentariska unionens studie Sexism, harassment and violence against women parliamentarians, som offentliggjordes 2016 (18),

| — | med beaktande av studien om mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatsen, i det offentliga rummet och i EU:s politiska liv, som offentliggjordes av parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik i mars 2018 (19), |
| --- | --- |

—

med beaktande av studien om mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatsen, i det offentliga rummet och i EU:s politiska liv, som offentliggjordes av parlamentets generaldirektorat för EU-intern politik i mars 2018 (19),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0265/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0265/2018), och av följande skäl:

| A. | Jämställdhet är en av EU:s grundläggande värderingar, och erkänns i fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna. Könsbaserat våld beror på en ojämlik maktbalans och ansvarsfördelning mellan män och kvinnor och är kopplat till patriarkatet och ihållande könsdiskriminering. |
| --- | --- |

A.

Jämställdhet är en av EU:s grundläggande värderingar, och erkänns i fördragen och stadgan om de grundläggande rättigheterna. Könsbaserat våld beror på en ojämlik maktbalans och ansvarsfördelning mellan män och kvinnor och är kopplat till patriarkatet och ihållande könsdiskriminering.

| B. | Äldre, särskilt äldre ensamstående kvinnor, utgör en särskilt utsatt samhällsgrupp när de utsätts för psykologiska och fysiska trakasserier samt mobbning. |
| --- | --- |

B.

Äldre, särskilt äldre ensamstående kvinnor, utgör en särskilt utsatt samhällsgrupp när de utsätts för psykologiska och fysiska trakasserier samt mobbning.

| C. | I direktiv 2002/73/EG definieras sexuella trakasserier som någon form av oönskat verbalt, icke-verbalt eller fysiskt beteende av sexuell natur som syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks, särskilt när en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas. |
| --- | --- |

C.

I direktiv 2002/73/EG definieras sexuella trakasserier som någon form av oönskat verbalt, icke-verbalt eller fysiskt beteende av sexuell natur som syftar till eller leder till att en persons värdighet kränks, särskilt när en hotfull, fientlig, förnedrande, förödmjukande eller kränkande stämning skapas.

| D. | Denna definition bör omarbetas mot bakgrund av den sociala och tekniska utvecklingen och attityder, som har utvecklats och förändrats över tiden. |
| --- | --- |

D.

Denna definition bör omarbetas mot bakgrund av den sociala och tekniska utvecklingen och attityder, som har utvecklats och förändrats över tiden.

| E. | Trakasserier på grund av graviditet och moderskap måste bekämpas för att en verklig balans mellan arbetsliv och privatliv ska kunna uppnås för kvinnor. |
| --- | --- |

E.

Trakasserier på grund av graviditet och moderskap måste bekämpas för att en verklig balans mellan arbetsliv och privatliv ska kunna uppnås för kvinnor.

| F. | Sexuella trakasserier är en form av sexuellt våld och den mest extrema och långlivade formen av könsdiskriminering. Ungefär 90 % av offren för sexuella trakasserier är kvinnor och ungefär 10 % är män. Enligt en EU-omfattande studie från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter från 2014 om våld mot kvinnor har var tredje kvinna upplevt fysiskt eller sexuellt våld under sitt vuxna liv. Upp till 55 % av alla kvinnor i EU har utsatts för sexuella trakasserier. 32 % av alla offer i EU uppgav att förövaren var en chef, kollega eller kund. 75 % av alla kvinnor inom yrken som kräver specifika kvalifikationer eller av kvinnor i ledande befattningar har utsatts för sexuella trakasserier. 61 % av alla kvinnor som arbetar inom tjänstesektorn har utsatts för sexuella trakasserier. Totalt är det 5–10 % av den europeiska arbetskraften som vid något tillfälle utsatts för mobbning på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

F.

Sexuella trakasserier är en form av sexuellt våld och den mest extrema och långlivade formen av könsdiskriminering. Ungefär 90 % av offren för sexuella trakasserier är kvinnor och ungefär 10 % är män. Enligt en EU-omfattande studie från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter från 2014 om våld mot kvinnor har var tredje kvinna upplevt fysiskt eller sexuellt våld under sitt vuxna liv. Upp till 55 % av alla kvinnor i EU har utsatts för sexuella trakasserier. 32 % av alla offer i EU uppgav att förövaren var en chef, kollega eller kund. 75 % av alla kvinnor inom yrken som kräver specifika kvalifikationer eller av kvinnor i ledande befattningar har utsatts för sexuella trakasserier. 61 % av alla kvinnor som arbetar inom tjänstesektorn har utsatts för sexuella trakasserier. Totalt är det 5–10 % av den europeiska arbetskraften som vid något tillfälle utsatts för mobbning på arbetsplatsen.

| G. | I EU är det förbjudet med både psykiska och sexuella trakasserier i arbetslivet, inklusive i tillgången till sysselsättning, yrkesutbildning och befordran, och trakasserier betraktas som en hälso- och säkerhetsfråga. |
| --- | --- |

G.

I EU är det förbjudet med både psykiska och sexuella trakasserier i arbetslivet, inklusive i tillgången till sysselsättning, yrkesutbildning och befordran, och trakasserier betraktas som en hälso- och säkerhetsfråga.

| H. | Det är EU-institutionernas och EU-byråernas ansvar att fortsätta förbättra befintliga mekanismer genom att införa de mest effektiva bestämmelserna för att öka kunskapen om definitionen av sexuella trakasserier och skydda arbetstagarna. |
| --- | --- |

H.

Det är EU-institutionernas och EU-byråernas ansvar att fortsätta förbättra befintliga mekanismer genom att införa de mest effektiva bestämmelserna för att öka kunskapen om definitionen av sexuella trakasserier och skydda arbetstagarna.

| I. | Mörkertalet för sexuella trakasserier är stort på grund av att det inte finns tillräcklig kunskap om problemet i samhället, att det är förknippat med rädsla och skam att tala om ämnet med andra människor, att det finns rädsla för att bli uppsagd, att det är svårt att få fram bevis, att det inte finns tillräckliga resurser för rapportering, övervakning och skydd av utsatta samt att våldet har normaliserats. |
| --- | --- |

I.

Mörkertalet för sexuella trakasserier är stort på grund av att det inte finns tillräcklig kunskap om problemet i samhället, att det är förknippat med rädsla och skam att tala om ämnet med andra människor, att det finns rädsla för att bli uppsagd, att det är svårt att få fram bevis, att det inte finns tillräckliga resurser för rapportering, övervakning och skydd av utsatta samt att våldet har normaliserats.

| J. | Mycket ofta kan en anmälan av sexuella trakasserier på arbetsplatsen leda till att offret avskedas eller isoleras på arbetsplatsen. När mindre allvarliga övergrepp inte ifrågasätts blir det ett rättfärdigande av mer allvarliga övergrepp. |
| --- | --- |

J.

Mycket ofta kan en anmälan av sexuella trakasserier på arbetsplatsen leda till att offret avskedas eller isoleras på arbetsplatsen. När mindre allvarliga övergrepp inte ifrågasätts blir det ett rättfärdigande av mer allvarliga övergrepp.

| K. | Mobbning och sexuella trakasserier fortsätter att vara ett allvarligt problem i olika sociala sammanhang, inklusive på arbetsplatsen, i det offentliga rummet, i virtuella miljöer såsom internet samt i politiken. Mobbning förekommer allt oftare med hjälp av ny teknik, till exempel webbsidor eller sociala medier, där förövarna känner sig trygga i skydd av anonymiteten. |
| --- | --- |

K.

Mobbning och sexuella trakasserier fortsätter att vara ett allvarligt problem i olika sociala sammanhang, inklusive på arbetsplatsen, i det offentliga rummet, i virtuella miljöer såsom internet samt i politiken. Mobbning förekommer allt oftare med hjälp av ny teknik, till exempel webbsidor eller sociala medier, där förövarna känner sig trygga i skydd av anonymiteten.

| L. | I samband med att nya former för arbetsorganisation och socialt liv växer fram och gränsen mellan privatliv, arbetsliv och socialt liv suddas ut, kan ett negativt beteende som riktas mot individer eller samhällsgrupper intensifieras. Mobbning på arbetsplatsen kan mycket ofta ta sig olika uttryck, antingen vertikalt (mobbaren är en chef eller en underordnad) eller horisontalt (mobbaren är en kollega på samma nivå i hierarkin). |
| --- | --- |

L.

I samband med att nya former för arbetsorganisation och socialt liv växer fram och gränsen mellan privatliv, arbetsliv och socialt liv suddas ut, kan ett negativt beteende som riktas mot individer eller samhällsgrupper intensifieras. Mobbning på arbetsplatsen kan mycket ofta ta sig olika uttryck, antingen vertikalt (mobbaren är en chef eller en underordnad) eller horisontalt (mobbaren är en kollega på samma nivå i hierarkin).

| M. | Mobbning och sexuella trakasserier är företeelser som involverar offer och förövare i alla åldrar, med alla utbildningsbakgrunder och kulturella bakgrunder och inkomster och från alla samhällsklasser, och som får fysiska, sexuella, känslomässiga och psykologiska följder för offret. Könsstereotyper och sexism, inklusive ett sexistiskt och hatiskt språkbruk, både på och utanför internet, är de grundläggande orsakerna till många former av våld mot och diskriminering av kvinnor och ett hinder för kvinnors egenmakt. |
| --- | --- |

M.

Mobbning och sexuella trakasserier är företeelser som involverar offer och förövare i alla åldrar, med alla utbildningsbakgrunder och kulturella bakgrunder och inkomster och från alla samhällsklasser, och som får fysiska, sexuella, känslomässiga och psykologiska följder för offret. Könsstereotyper och sexism, inklusive ett sexistiskt och hatiskt språkbruk, både på och utanför internet, är de grundläggande orsakerna till många former av våld mot och diskriminering av kvinnor och ett hinder för kvinnors egenmakt.

| N. | Enligt definitionen i brottsofferdirektivet är könsbaserat våld en kränkning av offrets grundläggande friheter och omfattar sexuellt våld (inklusive våldtäkt, sexuella övergrepp och trakasserier). Kvinnor som utsätts för könsrelaterat våld liksom deras barn behöver ofta särskilt stöd och skydd på grund av den stora risken för upprepad viktimisering, hot eller vedergällning i samband med sådant våld. |
| --- | --- |

N.

Enligt definitionen i brottsofferdirektivet är könsbaserat våld en kränkning av offrets grundläggande friheter och omfattar sexuellt våld (inklusive våldtäkt, sexuella övergrepp och trakasserier). Kvinnor som utsätts för könsrelaterat våld liksom deras barn behöver ofta särskilt stöd och skydd på grund av den stora risken för upprepad viktimisering, hot eller vedergällning i samband med sådant våld.

| O. | Våld i arbetslivet hanteras ofta fragmentariskt och fokus ligger mer på synliga former, såsom fysiskt våld. Sexuella trakasserier och mobbning kan få ännu mer destruktiva följder för den enskilda individen. |
| --- | --- |

O.

Våld i arbetslivet hanteras ofta fragmentariskt och fokus ligger mer på synliga former, såsom fysiskt våld. Sexuella trakasserier och mobbning kan få ännu mer destruktiva följder för den enskilda individen.

| P. | De sexistiska handlingar och åtföljande sexuella trakasserier som kvinnor kan utsättas för på arbetsplatsen är en bidragande faktor till att kvinnor lämnar arbetsmarknaden, vilket får negativa följder för deras ekonomiska oberoende och familjens inkomst. |
| --- | --- |

P.

De sexistiska handlingar och åtföljande sexuella trakasserier som kvinnor kan utsättas för på arbetsplatsen är en bidragande faktor till att kvinnor lämnar arbetsmarknaden, vilket får negativa följder för deras ekonomiska oberoende och familjens inkomst.

| Q. | I EU har de kvinnor på landsbygden och i avlägsna områden som utsätts för trakasserier och våld vanligtvis svårare att få fullt stöd och skydd mot förövarna. |
| --- | --- |

Q.

I EU har de kvinnor på landsbygden och i avlägsna områden som utsätts för trakasserier och våld vanligtvis svårare att få fullt stöd och skydd mot förövarna.

| R. | Både fysiska och verbala trakasserier, inklusive på nätet, har skadliga effekter inte bara på kort sikt utan även på lång sikt, och kan exempelvis leda till stress, djupa depressioner och till och med till självmord, vilket framgår av att fler sådana fall rapporteras. Utöver negativa hälsoeffekter har mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatsen också negativ inverkan på den enskildes karriär, på organisationer och samhälle, såsom ökad frånvaro, minskad produktivitet och sämre service samt förlust av humankapital. |
| --- | --- |

R.

Både fysiska och verbala trakasserier, inklusive på nätet, har skadliga effekter inte bara på kort sikt utan även på lång sikt, och kan exempelvis leda till stress, djupa depressioner och till och med till självmord, vilket framgår av att fler sådana fall rapporteras. Utöver negativa hälsoeffekter har mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatsen också negativ inverkan på den enskildes karriär, på organisationer och samhälle, såsom ökad frånvaro, minskad produktivitet och sämre service samt förlust av humankapital.

| S. | Enligt EU:s lagstiftning ska medlemsstaterna samt EU- institutionerna och EU:s byråer se till att det finns ett jämställdhetsorgan som ger oberoende stöd till offer för trakasserier, genomför oberoende undersökningar, samlar in relevanta uppdelade och jämförbara uppgifter, bedriver forskning om definitioner och klassificeringar, offentliggör oberoende rapporter och utfärdar rekommendationer i frågor som rör sysselsättning, utbildning, tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster samt för egenföretagare. |
| --- | --- |

S.

Enligt EU:s lagstiftning ska medlemsstaterna samt EU- institutionerna och EU:s byråer se till att det finns ett jämställdhetsorgan som ger oberoende stöd till offer för trakasserier, genomför oberoende undersökningar, samlar in relevanta uppdelade och jämförbara uppgifter, bedriver forskning om definitioner och klassificeringar, offentliggör oberoende rapporter och utfärdar rekommendationer i frågor som rör sysselsättning, utbildning, tillgång till och tillhandahållande av varor och tjänster samt för egenföretagare.

| T. | Skyddet för kvinnor i EU mot såväl könsbaserat våld som sexuella trakasserier och mobbning varierar på grund av att medlemsstaternas politik och lagstiftning skiljer sig åt. Rättsväsendet ger inte alltid kvinnor tillräckligt stöd. Förövaren av könsrelaterat våld är ofta redan bekant med offret och många gånger befinner sig offret i beroendeställning, vilket ökar rädslan för att anmäla. |
| --- | --- |

T.

Skyddet för kvinnor i EU mot såväl könsbaserat våld som sexuella trakasserier och mobbning varierar på grund av att medlemsstaternas politik och lagstiftning skiljer sig åt. Rättsväsendet ger inte alltid kvinnor tillräckligt stöd. Förövaren av könsrelaterat våld är ofta redan bekant med offret och många gånger befinner sig offret i beroendeställning, vilket ökar rädslan för att anmäla.

| U. | Samtliga medlemsstater har undertecknat Istanbulkonventionen, men alla har inte ratificerat den och denna fördröjning gör att konventionen inte kan tillämpas fullt ut. |
| --- | --- |

U.

Samtliga medlemsstater har undertecknat Istanbulkonventionen, men alla har inte ratificerat den och denna fördröjning gör att konventionen inte kan tillämpas fullt ut.

| V. | Såväl sexism som sexuella trakasserier mot och mobbning av kvinnliga parlamentsledamöter förekommer och är vanligt. De som trakasserar och utövar våld tillhör inte enbart den politiska motståndarsidan, utan kan också vara medlemmar i samma politiska parti såväl som religiösa ledare, lokala myndigheter och till och med familjemedlemmar. |
| --- | --- |

V.

Såväl sexism som sexuella trakasserier mot och mobbning av kvinnliga parlamentsledamöter förekommer och är vanligt. De som trakasserar och utövar våld tillhör inte enbart den politiska motståndarsidan, utan kan också vara medlemmar i samma politiska parti såväl som religiösa ledare, lokala myndigheter och till och med familjemedlemmar.

| W. | Politiker är valda att företräda medborgarna och har ett stort ansvar att agera som positiva förebilder när det gäller att förhindra och bekämpa sexuella trakasserier i samhället. |
| --- | --- |

W.

Politiker är valda att företräda medborgarna och har ett stort ansvar att agera som positiva förebilder när det gäller att förhindra och bekämpa sexuella trakasserier i samhället.

| X. | Kvinnors legitimitet inom politiken ifrågasätts fortfarande ibland och kvinnor är offer för stereotyper, vilket får dem att avstå från att engagera sig politiskt, något som är särskilt tydligt på alla de nivåer där kvinnor i politiken är underrepresenterade. |
| --- | --- |

X.

Kvinnors legitimitet inom politiken ifrågasätts fortfarande ibland och kvinnor är offer för stereotyper, vilket får dem att avstå från att engagera sig politiskt, något som är särskilt tydligt på alla de nivåer där kvinnor i politiken är underrepresenterade.

| Y. | Det är inte alla nationella och regionala parlament eller kommunförvaltningar som har specifika strukturer och interna regler som fastställer lämpliga kanaler för säker och konfidentiell inlämning och behandling av klagomål om trakasserier. Utbildning om sexuella trakasserier och mobbning bör vara obligatorisk för all parlamentspersonal och alla parlamentsledamöter, också i Europaparlamentet. |
| --- | --- |

Y.

Det är inte alla nationella och regionala parlament eller kommunförvaltningar som har specifika strukturer och interna regler som fastställer lämpliga kanaler för säker och konfidentiell inlämning och behandling av klagomål om trakasserier. Utbildning om sexuella trakasserier och mobbning bör vara obligatorisk för all parlamentspersonal och alla parlamentsledamöter, också i Europaparlamentet.

| Z. | Våld i hemmet är också en arbetsplatsfråga eftersom det kan påverka offrets arbetsdeltagande, arbetsprestation och säkerhet. |
| --- | --- |

Z.

Våld i hemmet är också en arbetsplatsfråga eftersom det kan påverka offrets arbetsdeltagande, arbetsprestation och säkerhet.

| AA. | Sexuella trakasserier och mobbning förekommer inte endast på arbetsplatsen, utan också i det offentliga rummet, bland annat i formell och informell utbildning, i hälso- och sjukvården, i fritidsverksamheter, på gatan och i kollektivtrafiken. |
| --- | --- |

AA.

Sexuella trakasserier och mobbning förekommer inte endast på arbetsplatsen, utan också i det offentliga rummet, bland annat i formell och informell utbildning, i hälso- och sjukvården, i fritidsverksamheter, på gatan och i kollektivtrafiken.

| AB. | Nätstalkning och nättrakasserier sker med hjälp av informations- och kommunikationsteknik och används för att stalka, trakassera, kontrollera eller manipulera en person. Nättrakasserier är framför allt något som drabbar yngre kvinnor eftersom de använder dessa medier oftare. 20 % av alla unga kvinnor i åldersgruppen 18–29 år i EU-28 har utsatts för trakasserier på nätet. |
| --- | --- |

AB.

Nätstalkning och nättrakasserier sker med hjälp av informations- och kommunikationsteknik och används för att stalka, trakassera, kontrollera eller manipulera en person. Nättrakasserier är framför allt något som drabbar yngre kvinnor eftersom de använder dessa medier oftare. 20 % av alla unga kvinnor i åldersgruppen 18–29 år i EU-28 har utsatts för trakasserier på nätet.

| AC. | Enligt en rapport från 2016 hade mer än hälften av de tillfrågade kvinnorna utsatts för någon form av sexuella trakasserier på arbetsplatser runt om i Storbritannien, men fyra av fem anmälde inte trakasserierna till sin arbetsgivare (20). |
| --- | --- |

AC.

Enligt en rapport från 2016 hade mer än hälften av de tillfrågade kvinnorna utsatts för någon form av sexuella trakasserier på arbetsplatser runt om i Storbritannien, men fyra av fem anmälde inte trakasserierna till sin arbetsgivare (20).

| AD. | Den nya tekniken kan också vara till hjälp när det gäller att analysera, förstå och förebygga våld. |
| --- | --- |

AD.

Den nya tekniken kan också vara till hjälp när det gäller att analysera, förstå och förebygga våld.

| AE. | Kvinnor, och särskilt unga kvinnor, utsätts för mobbning eller sexuella trakasserier med hjälp av ny teknik som till exempel webbplatser och sociala medier, och den organiseras ibland genom hemliga forum eller grupper på sociala medier. Handlingarna inbegriper våldtäktshot, dödshot, hackningsförsök och publicering av privata uppgifter och bilder. Med den utbredda användningen av onlinemedier och sociala medier bedömer man att en av tio flickor redan vid 15 års ålder har utsatts för någon form av våld på internet, inklusive nätstalkning och nättrakasserier. Kvinnor som har en offentlig roll, bland annat journalister och särskilt hbti-personer och kvinnor med funktionsnedsättning, är särskilt utsatta för nätmobbning och våld på nätet. Vissa har varit tvungna att lämna sociala medier som en följd av detta och upplever fysisk rädsla, stress, koncentrationsproblem, rädsla att gå hem samt oro för sina nära och kära. |
| --- | --- |

AE.

Kvinnor, och särskilt unga kvinnor, utsätts för mobbning eller sexuella trakasserier med hjälp av ny teknik som till exempel webbplatser och sociala medier, och den organiseras ibland genom hemliga forum eller grupper på sociala medier. Handlingarna inbegriper våldtäktshot, dödshot, hackningsförsök och publicering av privata uppgifter och bilder. Med den utbredda användningen av onlinemedier och sociala medier bedömer man att en av tio flickor redan vid 15 års ålder har utsatts för någon form av våld på internet, inklusive nätstalkning och nättrakasserier. Kvinnor som har en offentlig roll, bland annat journalister och särskilt hbti-personer och kvinnor med funktionsnedsättning, är särskilt utsatta för nätmobbning och våld på nätet. Vissa har varit tvungna att lämna sociala medier som en följd av detta och upplever fysisk rädsla, stress, koncentrationsproblem, rädsla att gå hem samt oro för sina nära och kära.

| AF. | Det går endast att förebygga trakasserier i arbetslivet om både privata och offentliga företag skapar en kultur i vilken kvinnor behandlas som jämlikar och arbetstagare behandlar varandra med respekt. |
| --- | --- |

AF.

Det går endast att förebygga trakasserier i arbetslivet om både privata och offentliga företag skapar en kultur i vilken kvinnor behandlas som jämlikar och arbetstagare behandlar varandra med respekt.

| AG. | Forskning har visat att det är vanligt med trakasserier på arbetsplatser där de flesta chefer är män och där kvinnor har lägre befattningar, såsom underhålls- och mediabranschen, men att det även förekommer i teknikföretag och på advokatkontor, inom försäljning och många andra sektorer om de mansdominerande chefsgrupperna tolererar en sexualisering av arbetstagarna. I företag med fler kvinnliga chefer förekommer färre sexuella trakasserier. |
| --- | --- |

AG.

Forskning har visat att det är vanligt med trakasserier på arbetsplatser där de flesta chefer är män och där kvinnor har lägre befattningar, såsom underhålls- och mediabranschen, men att det även förekommer i teknikföretag och på advokatkontor, inom försäljning och många andra sektorer om de mansdominerande chefsgrupperna tolererar en sexualisering av arbetstagarna. I företag med fler kvinnliga chefer förekommer färre sexuella trakasserier.

Allmänna rekommendationer

| 1. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt alla typer av våld mot kvinnor i enlighet med FN:s konvention om avskaffande av all slags diskriminering av kvinnor (CEDAW) och Istanbulkonventionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att sexuella trakasserier är en kränkning av de mänskliga rättigheterna som kan kopplas till patriarkaliska maktstrukturer som behöver omformas snarast. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar männens viktiga roll för att få ett slut på alla former av trakasserier och sexuellt våld. Parlamentet uppmanar kommissionen och samtliga medlemsstater att aktivt involvera män i informationskampanjer, förebyggande kampanjer och utbildningskampanjer för jämställdhet. Parlamentet betonar att förebyggande kampanjer också måste fokusera på mindre allvarliga övergrepp. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar att informationsåtgärder och informationskampanjer för att förebygga våld mot kvinnor och flickor även måste omfatta pojkar samt genomföras tidigt i utbildningen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att övervaka att EU:s direktiv om förbud mot sexuella trakasserier genomförs korrekt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utveckla övergripande nationella handlingsplaner och lagstiftning för våld mot kvinnor, och att avsätta tillräckliga resurser för bl.a. personalutbildning och tillräcklig finansiering för jämställdhetsorgan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att sammanställa exempel på bästa praxis för att bekämpa sexuella trakasserier och mobbning och trakasserier på grund av graviditet och moderskap på arbetsplatsen och i andra sammanhang, och att vidareförmedla resultaten av denna bedömning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa lämpliga och tillräckliga finansieringsmekanismer för program och åtgärder mot sexuella trakasserier mot och mobbning av kvinnor på alla nivåer, med särskilt fokus på hur ny teknik och innovativa metoder kan användas, till exempel genom större investeringar i forsknings- och innovationsprocesser för att bekämpa företeelsen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska ombudsmannen att samla in uppgifter om de olika skyddsbestämmelser som finns inom EU-institutionerna och EU:s byråer samt att utfärda bindande slutsatser för att harmonisera bestämmelserna med de bästa standarderna. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att vissa medlemsstater ännu inte har ratificerat Istanbulkonventionen och uppmanar alla medlemsstater som ännu inte har gjort det att utan dröjsmål ratificera och fullt ut genomföra Istanbulkonventionen. De medlemsstater som redan har ratificerat Istanbulkonventionen uppmanas att fullt ut genomföra den. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att bilda sig en klar uppfattning om problemet med sexuella trakasserier i EU, genom bättre och vetenskapligt mer underbyggda studier, och även om nya problem som nätmobbning. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar den nya breda offentliga debatten, även i sociala medier, som bidrar till att gränserna i fråga om sexuella trakasserier och ett acceptabelt beteende ritas om. Parlamentet välkomnar särskilt sådana initiativ som #MeToo-rörelsen och ger alla kvinnor och flickor som deltagit i kampanjen, inklusive dem som har pekat ut sina förövare, sitt fulla stöd. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram lämpliga förslag för att bekämpa mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatsen, i det offentliga rummet och i politiken, och att i förslaget inkludera en uppdaterad och heltäckande definition av trakasserier (både sexuella eller andra trakasserier) och mobbning. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar behovet av att bekämpa ihållande och långvariga trakasserier eller hot mot arbetstagare, som leder eller syftar till att förödmjuka, isolera eller utesluta dem från arbetsgemenskapen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att, i samarbete med Eurostat och Europeiska jämställdhetsinstitutet (EIGE), förbättra, främja och säkra en systematisk insamling av relevanta, köns- och åldersuppdelade jämförbara uppgifter om fall av sexuell och könsbaserad diskriminering och sexuella och könsbaserade trakasserier, inbegripet nättrakasserier, på nationell, regional och lokal nivå. Parlamentet uppmanar arbetsgivarorganisationer, fackföreningar och arbetsgivare att aktivt delta i uppgiftsinsamlingen genom att tillhandahålla sektors- och yrkesspecifik expertis. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet noterar att för att få jämförbara siffror om förekomsten av sexuella trakasserier och mobbning i EU:s medlemsstater bör ökad kunskap om och erkännande av problemen prioriteras genom samordnade informations- och utbildningsinsatser. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar återigen kommissionen att lägga fram ett direktiv för att bekämpa alla former av våld mot kvinnor och flickor samt könsbaserat våld. Direktivet bör innehålla gemensamma definitioner av olika typer av våld mot kvinnor, inklusive en uppdaterad och heltäckande definition av trakasserier (både sexuella och andra trakasserier) och mobbning samt gemensamma rättsliga normer för en kriminalisering av våld mot kvinnor. Parlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en övergripande EU-strategi mot alla former av könsbaserat våld, inklusive sexuella trakasserier och sexuella övergrepp mot kvinnor och flickor, baserad på vittnesmål i form av kvinnors historier och direkta erfarenheter. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att tillhandahålla tillräcklig offentlig finansiering för att brottsbekämpande tjänstemän, domare och alla offentliganställda tjänstemän som arbetar med mobbning och sexuella trakasserier ska få utbildning om och insikt i våld och trakasserier i arbetslivet och i andra sammanhang. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att garantera att offer för könsbaserat våld samt sexuella trakasserier och mobbning har tillgång till lättillgängliga specialiserade tjänster av hög kvalitet och med tillräckliga resurser, och att erkänna att det finns ett samband mellan dessa uttryck av våld mot kvinnor och att det krävs ett helhetsgrepp, där man å ena sidan beaktar de sociala och kulturella aspekter som leder till våld mot kvinnor och å andra sidan gör det möjligt för de specialiserade tjänsterna att själva utveckla tekniska verktyg för att förebygga och hantera detta. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och lokala och regionala myndigheter att med hjälp av lämpliga planer och resurser säkerställa att offer för våld och trakasserier i landsbygdsområden och avlägset belägna områden får tillgång till stöd och skydd. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med nya former av könsbaserat våld, såsom nättrakasserier, genom att utöka definitionen av olaglig hatpropaganda, som definieras i EU-rätten i rambeslutet om bekämpande av vissa former och uttryck för rasism och främlingsfientlighet med hjälp av strafflagstiftningen till att omfatta kvinnohat, och se till att uppförandekoden om olaglig hatpropaganda på nätet även omfattar dessa brott. Parlamentet efterlyser utbildningsprogram som kan uppmuntra kvinnor att förbättra sin kompetens att använda ny teknik, så att de bättre kan möta alla former av sexuella trakasserier och nätmobbning, och uppmanar de specialiserade tjänsterna att samarbeta i utvecklingen av informations-och resurssystem som kan övervaka och analysera problemet med könsrelaterat våld utan att bryta mot den nya allmänna dataskyddsförordningen (förordning (EU) 2016/679). |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet fördömer den utbredda förekomsten av sexuella trakasserier och andra typer av övergrepp, särskilt i spel på internet och sociala medier, och uppmuntrar mediebolagen och medieoperatörerna att övervaka och snabbt reagera på alla trakasserier. Parlamentet efterlyser därför olika åtgärder, bland annat informationskampanjer, särskilda utbildningar och interna regler om disciplinära åtgärder mot förövarna och psykologiskt och/eller juridiskt stöd för dem som utsatts för sådana handlingar, för att förebygga och bekämpa mobbning och sexuella trakasserier på arbetsplatsen och på nätet. |
| --- | --- |

22.

Våld på arbetsplatsen

| 23. | Europaparlamentet betonar hur viktigt och brådskande det är att medlemsstater, lokala och regionala myndigheter, arbetsgivarorganisationer och fackföreningar förstår de hinder som kvinnor ställs inför när de ska anmäla sexuella trakasserier, könsdiskriminering och våld, och att de därför fullt ut ska stödja och uppmuntra kvinnor att anmäla bl.a. sexuella trakasserier, könsdiskriminering, trakasserier på grund av graviditet och moderskap samt mobbning, utan rädsla för eventuella repressalier, och inrätta mekanismer som stöder och ger kvinnor möjlighet att anmäla övergrepp på ett säkert sätt. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med hjälp av aktiva och effektiva strategier förebygga och bekämpa alla former av våld mot kvinnor, inklusive sexuella trakasserier, sexism och mobbning som flertalet kvinnor utsätts för på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker det akuta behovet av standarder när det gäller våld och trakasserier på arbetsplatsen, som kan fungera som regelverk för regeringar, arbetsgivare, företag och fackföreningar på alla nivåer. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet konstaterar att vissa sektorer och yrken är mer riskutsatta, särskilt hälso- och sjukvården, offentliga larmtjänster, politiken, utbildning, transport, hemarbete, jordbruket och landsbygdsekonomin samt textil-, konfektions-, läder- och skoindustrin. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet konstaterar att vissa grupper av arbetstagare kan vara mer utsatta för mobbning och våld på arbetsplatsen, särskilt gravida och föräldrar, kvinnor med funktionsnedsättning, migrantkvinnor, kvinnor från ursprungsbefolkningar, hbti-personer och kvinnor som arbetar deltid liksom praktikanter eller visstidsanställda. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet konstaterar att oönskade beteenden samtidigt kan härröra från olika källor eller samtidigt gälla yrkeslivet, privatlivet eller det sociala livet, med negativa konsekvenser för alla berörda individer, yrkesgrupper eller samhällsgrupper. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att förebygga och bekämpa våld och trakasserier på arbetsplatsen med hjälp av en strategi som fastställer förebyggande åtgärder samt effektiva, transparenta och konfidentiella förfaranden för att behandla klagomål, kraftfulla och avskräckande påföljder för förövare, övergripande information och utbildning för att arbetstagare ska förstå åtgärderna och förfarandena och för att hjälpa företag att utarbeta handlingsplaner för genomförandet av alla dessa åtgärder. Parlamentet betonar att dessa åtgärder inte bör införlivas i redan befintliga strukturer om dessa strukturer redan har inbyggda könsspecifika hinder. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att i samarbete med specialiserade psykologer investera i utbildning för yrkesinspektörer och se till att företag och organisationer har utbildad personal som kan ge psykosocialt stöd till offren. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och arbetsmarknadens parter att se till att både offentliga och privata företag och organisationer anordnar obligatorisk utbildning om sexuella trakasserier och mobbning för både anställda och chefer. Effektiv utbildning bör vara interaktiv, kontinuerlig, skräddarsydd för den specifika arbetsplatsen och hållas av externa experter. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet betonar det stora mörkertalet när det gäller trakasserier och framhåller vikten av att det finns utbildade rådgivare med tystnadsplikt i varje organisation för att stödja offren i samband med en anmälan och bistå med juridisk hjälp. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att företagen bör ha nolltolerans mot sexuella trakasserier och en policy för detta, och att företagen måste se till att alla anställda känner till denna policy, anmälningsförfaranden samt sina rättigheter och skyldigheter när det gäller sexuella trakasserier på arbetsplatsen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar medieföretag att skydda och stödja journalister som utsätts för nätmobbning och att vidta en rad lämpliga åtgärder, såsom informationskampanjer, lämplig chefsutbildning, bl.a. om förhindrande av skuldbeläggning av offren och sekundär viktimisering, åtgärder för att förbättra cybersäkerheten och juridisk hjälp till den person som lämnar in ett klagomål. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att säkerställa lika lön för kvinnor och män som ett sätt att undvika maktmissbruk och främja jämställdhet och respekt för mänsklig värdighet, vilket är grundläggande för att bekämpa våld mot kvinnor. Parlamentet betonar att lika lön bör säkerställas genom öppenhet kring löner och genom att potentiellt förorättade garanteras rätt till information, genom att män och kvinnor garanteras likabehandling och lika arbetsmöjligheter, genom att kvinnors tillgång till beslutsfattande och högre chefsbefattningar säkerställs och främjas, både inom den offentliga och privata sektorn, så att en jämn könsfördelning i styrelser säkerställs. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och rådet att intensifiera sina insatser för att bryta dödläget kring direktivet om kvinnor i styrelser, som har blockerats i rådet sedan 2013. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att en övergripande strategi för våld på arbetsplatsen behövs, med erkännande av samexistensen av mobbning, sexuella trakasserier och trakasserier på grund av graviditet och moderskap, olika former av obetalt arbete i den formella och informella ekonomin (såsom självhushållsjordbruk, livsmedelsberedning, vård av barn och äldre) och många olika system för arbetslivserfarenhet (t.ex. lärlingsutbildning, praktik och frivilligt arbete). |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet efterlyser ett snabbt antagande av översynen av direktivet om skriftligt meddelande (rådets direktiv 91/533/EEG). |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet erkänner att våld i hemmet ofta får följdverkningar på arbetsplatsen med negativa konsekvenser för arbetstagarens liv och företagens produktivitet, och att denna spridningseffekt också kan gå i motsatt riktning, från arbetsplatsen till hemmet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att ge riktlinjer för hur europeiska skyddsordrar ska användas på arbetsplatsen och att förtydliga frågan om arbetsgivarnas ansvar. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna företeelsen trakasserier på grund av graviditet och moderskap i arbetslivet. |
| --- | --- |

39.

Våld i politiken

| 40. | Europaparlamentet uppmanar alla politiker att uppträda exemplariskt och föregå med gott exempel när det gäller att förhindra och bekämpa sexuella trakasserier i parlament och i andra sammanhang. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet fördömer alla former av trakasserier mot kvinnliga politiker i sociala medier i form av trollning, som innebär att sexistiska och grova meddelanden läggs ut, inklusive dödshot och våldtäktshot. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet betonar betydelsen av att partiöverskridande riktlinjer och förfaranden fastställs för att skydda både förtroendevalda och anställda. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet erkänner att jämställda listor på alla nivåer fyller en viktig funktion för att göra det möjligt för kvinnor att delta i politiken och omforma de maktstrukturer som diskriminerar kvinnor. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa sådana listor i samband med Europaparlamentsvalet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar samtliga politiska partier, inklusive de partier som är representerade i Europaparlamentet, att vidta konkreta åtgärder för att lösa detta problem, bland annat genom att införa handlingsplaner och se över partiets interna regler och införa nolltolerans, förebyggande åtgärder, förfaranden för att hantera klagomål och lämpliga påföljder för dem som gör sig skyldiga till sexuella trakasserier och mobbning av kvinnor i politiken. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar nationella och regionala parlament och kommunförvaltningar att fullt ut stödja offren inom ramen för interna förfaranden, och att tillsammans med polisen utreda ärenden, att föra ett konfidentiellt register över ärenden över tid, att se till att all personal och alla ledamöter ges obligatorisk utbildning på temat respekt och värdighet, och att anta annan bästa praxis för att garantera nolltolerans på alla nivåer i sina respektive institutioner. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar alla relevanta aktörer att säkerställa ett omfattande och snabbt genomförande av Europaparlamentets resolution från 2017 om bekämpandet av sexuella trakasserier och övergrepp i EU. Det är parlamentets uppgift att säkerställa nolltolerans mot sexuella trakasserier samt att på lämpligt sätt skydda och stödja offren. Parlamentet efterlyser i detta sammanhang






  — | en arbetsgrupp bestående av oberoende experter som ska undersöka situationen när det gäller sexuella trakasserier och övergrepp i parlamentet, |
| --- | --- | --- |

46.

—

en arbetsgrupp bestående av oberoende experter som ska undersöka situationen när det gäller sexuella trakasserier och övergrepp i parlamentet,

| — | en utvärdering och vid behov en översyn av sammansättningen av parlamentets behöriga organ för att säkerställa oberoende och jämn könsfördelning, |
| --- | --- |

—

en utvärdering och vid behov en översyn av sammansättningen av parlamentets behöriga organ för att säkerställa oberoende och jämn könsfördelning,

| — | obligatorisk utbildning för alla anställda och ledamöter, |
| --- | --- |

—

obligatorisk utbildning för alla anställda och ledamöter,

| — | en tydlig tidsplan för ett omfattande genomförande av alla krav i resolutionen. |
| --- | --- |

—

en tydlig tidsplan för ett omfattande genomförande av alla krav i resolutionen.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar politiker att uppmuntra utbildningar för chefer och att själva gå dessa utbildningar för att undvika en ledning med en låt-gå-attityd, och att kartlägga situationer där våld mot kvinnor förekommer. |
| --- | --- |

47.

Våld i det offentliga rummet

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en definition av offentliga platser, med beaktande av kommunikationsteknikens utveckling, och att därför i den definitionen inkludera ”virtuella”offentliga platser såsom sociala medier och webbplatser. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga en särskild lagstiftning om trakasserier i det offentliga rummet, inklusive interventionsprogram, med ett specifikt fokus på närvarande personers interventionsroll. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att forska mer om orsakerna och konsekvenserna av sexuella trakasserier i det offentliga rummet, däribland hur sexistisk och stereotyp reklam kan påverka förekomsten av våld och trakasserier. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet framhåller att informationskampanjer mot könsstereotyper och patriarkala maktförhållanden och för nolltolerans mot sexuella trakasserier är ett av de bästa verktygen mot könsbaserat våld i det offentliga rummet. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet framhåller att utbildning om jämställdhet på alla nivåer är grundläggande för att undvika och eliminera dessa former av oönskat beteende, ändra attityder och minska den kulturella toleransen för sexism och sexuella trakasserier. Det behövs utbildningsprogram och debatter om detta ämne i skolan. Dessa program och debatter bör, i samarbete med relevanta icke-statliga organisationer och jämställdhetsorgan, vid behov och när så är lämpligt, omfatta information och diskussioner om förebyggande av och åtgärder mot sexuella trakasserier, för att öka kunskapen om offrens rättigheter och påminna om kopplingen mellan sexuella trakasserier och objektifieringen av kvinnor. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att uppmuntra informationskampanjer på gymnasieskolor och att ta upp problemet med nätmobbning i skolornas och universitetens kursplaner. I synnerhet bör den framgångsrika kampanjen mot nätmobbning ”Delete Cyberbullying”och initiativet för ett säkrare internet fortsätta för att bekämpa mobbning och sexuella trakasserier, så att ungdomar, framtidens EU-medborgare, förstår vikten av att främja jämställdhet och respektera kvinnor. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att införa ett rapporteringssystem i skolorna för att följa upp alla fall av nätmobbning. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att vissa åtgärder som medlemsstaterna har vidtagit har visat sig effektiva för att minska trakasserier i det offentliga rummet, såsom formell övervakning (ökad polisiär närvaro och/eller ökad närvaro av personal i kollektivtrafiken, övervakningskameror) och naturlig övervakning (ökad synlighet och mer belysning). |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att påminna internetleverantörer om deras skyldighet att skydda sina onlinekonsumenter genom att ta itu med fall av upprepade övergrepp eller stalkning för att skydda offret, informera den skyldige om att han/hon inte kan agera ostraffat och på så sätt förändra beteendet. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att med hjälp av it-experter och lämpliga kontrollorgan, till exempel en särskild polisenhet, kontrollera webbplatserna mer för att skydda offren för mobbning och sexuella trakasserier och i förekommande fall förebygga och beivra brott. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att det i medierna, politiken och den allmänna debatten inte används ett språkbruk som uppmanar till våld och som nedvärderar kvinnor och därmed kränker deras mänskliga värdighet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att harmonisera sin lagstiftning om och sin definition av könsbaserat våld i linje med definitionen av våld mot kvinnor i Istanbulkonventionen, för effektivare lagstiftning mot trakasserier och mobbning. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att förbättra övervakningsmekanismerna för att på lämpligt sätt genomföra EU:s lagstiftning mot sexuella trakasserier och säkerställa att jämställdhetsorganen i varje medlemsstat har tillräckliga resurser för att motverka diskriminering. |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  EUT C 326, 26.10.2012, s. 391.

(2)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-results-report

(3)  EUT L 204, 26.7.2006, s. 23.

(4)  EUT L 373, 21.12.2004, s. 37.

(5)  EUT L 315, 14.11.2012, s. 57.

(6)  https://rm.coe.int/168008482e

(7)  Antagna texter, P8_TA(2017)0329.

(8)  EUT C 77 E, 28.3.2002, s. 138.

(9)  EUT C 285 E, 21.10.2010, s. 53.

(10)  EUT C 296 E, 2.10.2012, s. 26.

(11)  EUT C 168 E, 14.6.2013, s. 102.

(12)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 2.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2016)0451.

(14)  Antagna texter, P8_TA(2017)0073.

(15)  EUT C 316, 30.8.2016, s. 2.

(16)  Antagna texter, P8_TA(2017)0402.

(17)  Antagna texter, P8_TA(2017)0417.

(18)  https://www.ipu.org/resources/publications/reports/2016-10/sexism-harassment-and-violence-against-women-parliamentarians

(19)  Studien Bullying and sexual harassment at the workplace, in public spaces, and in political life in the EU, Europaparlamentet, generaldirektorat för EU-intern politik, utredningsavdelningen för medborgerliga rättigheter och konstitutionella frågor, mars 2018.

(20)  https://www.tuc.org.uk/sites/default/files/SexualHarassmentreport2016.pdf

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/42

---

P8_TA(2018)0332

Likabehandling av språk i den digitala tidsåldern

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om likabehandling av språk i den digitala tidsåldern (2018/2028(INI))

(2019/C 433/08)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 2 och 3.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av artiklarna 21.1 och 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 21.1 och 22 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av Unescos konvention från 2003 om skydd av det immateriella kulturarvet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Unescos konvention från 2003 om skydd av det immateriella kulturarvet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2003/98/EG av den 17 november 2003 om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/37/EU av den 26 juni 2013 om ändring av direktiv 2003/98/EG om vidareutnyttjande av information från den offentliga sektorn (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/2240 av den 25 november 2015 om inrättandet av ett program för lösningar för interoperabilitet och gemensamma ramar för europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare (ISA2-programmet) för modernisering av den offentliga sektorn (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2015/2240 av den 25 november 2015 om inrättandet av ett program för lösningar för interoperabilitet och gemensamma ramar för europeiska offentliga förvaltningar, företag och medborgare (ISA2-programmet) för modernisering av den offentliga sektorn (3),

| — | med beaktande av rådets resolution av den 21 november 2008 om en europeisk strategi för flerspråkighet (2008/C 320/01) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets resolution av den 21 november 2008 om en europeisk strategi för flerspråkighet (2008/C 320/01) (4),

| — | med beaktande av rådets beslut av den 3 december 2013 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut av den 3 december 2013 om inrättande av det särskilda programmet för genomförande av Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (2014–2020) och om upphävande av beslut 2006/971/EG, 2006/972/EG, 2006/973/EG, 2006/974/EG och 2006/975/EG (5),

| — | med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som ratificerades av EU 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning, som ratificerades av EU 2010,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 september 2008Flerspråkighet: en tillgång för Europa och ett gemensamt åtagande (COM(2008)0566), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 18 september 2008Flerspråkighet: en tillgång för Europa och ett gemensamt åtagande (COM(2008)0566),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010En digital agenda för Europa (COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 26 augusti 2010En digital agenda för Europa (COM(2010)0245),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 januari 2012Samstämmiga ramar för att öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster (COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 januari 2012Samstämmiga ramar för att öka tilltron till en inre e-marknad för e-handel och nättjänster (COM(2011)0942),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 6 maj 2015En strategi för en inre digital marknad i Europa (COM(2015)0192),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén över meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén En digital agenda för Europa (COM(2010)0245) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén över meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och regionkommittén En digital agenda för Europa (COM(2010)0245) (6),

| — | med beaktande av rekommendationen om att främja och använda flerspråkighet och allmän tillgång till Internet, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 32:a sessionen i Paris den 15 oktober 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen om att främja och använda flerspråkighet och allmän tillgång till Internet, som antogs av Unescos allmänna konferens vid den 32:a sessionen i Paris den 15 oktober 2003,

| — | med beaktande av den särskilda Eurobarometerrapporten 386 om européerna och deras språk, som publicerades i juni 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda Eurobarometerrapporten 386 om européerna och deras språk, som publicerades i juni 2012,

| — | med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 (SN 100/1/02 REV 1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ordförandeskapets slutsatser från Europeiska rådets möte i Barcelona den 15 och 16 mars 2002 (SN 100/1/02 REV 1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 juni 1988 om teckenspråk för döva (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 juni 1988 om teckenspråk för döva (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2004 om skyddet och främjandet av den kulturella mångfalden i ett utvidgat Europa: de europeiska regionernas roll och internationella organisationers (exempelvis Unesco och Europarådet) roll (8), och sin resolution av den 4 september 2003 om europeiska regionala och mindre använda språk – minoritetsspråken inom EU – med beaktande av utvidgningen och den kulturella mångfalden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 januari 2004 om skyddet och främjandet av den kulturella mångfalden i ett utvidgat Europa: de europeiska regionernas roll och internationella organisationers (exempelvis Unesco och Europarådet) roll (8), och sin resolution av den 4 september 2003 om europeiska regionala och mindre använda språk – minoritetsspråken inom EU – med beaktande av utvidgningen och den kulturella mångfalden (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om flerspråkighet: en tillgång för Europa och ett gemensamt åtagande (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 24 mars 2009 om flerspråkighet: en tillgång för Europa och ett gemensamt åtagande (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 september 2013 om utrotningshotade europeiska språk och den språkliga mångfalden inom EU (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2018 om skydd och icke-diskriminering av minoriteter i EU:s medlemsstater (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 februari 2018 om skydd och icke-diskriminering av minoriteter i EU:s medlemsstater (12),

| — | med beaktande av undersökningen från Europaparlamentets utredningstjänst och enheten för vetenskaplig framsyn (Stoa) om likabehandling av språk i den digitala tidsåldern – ett projekt om det mänskliga språket, som offentliggjordes i mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av undersökningen från Europaparlamentets utredningstjänst och enheten för vetenskaplig framsyn (Stoa) om likabehandling av språk i den digitala tidsåldern – ett projekt om det mänskliga språket, som offentliggjordes i mars 2017,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0228/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning och yttrandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0228/2018), och av följande skäl:

| A. | Språkteknologi kan underlätta kommunikationen för döva och hörselskadade, blinda och synskadade och personer med dyslexi. I detta betänkande avses med ”språkteknologi”teknik som inte bara stöder talade språk, utan även teckenspråk, eftersom teckenspråk är en viktig del av Europas språkliga mångfald. |
| --- | --- |

A.

Språkteknologi kan underlätta kommunikationen för döva och hörselskadade, blinda och synskadade och personer med dyslexi. I detta betänkande avses med ”språkteknologi”teknik som inte bara stöder talade språk, utan även teckenspråk, eftersom teckenspråk är en viktig del av Europas språkliga mångfald.

| B. | Utvecklingen av språkteknologi omfattar många forskningsområden och forskningsgrenar, inbegripet datorlingvistik, artificiell intelligens, datavetenskap och lingvistik, med tillämpningar som t.ex. bearbetning av naturligt språk, textanalys, talteknologi och datautvinning. |
| --- | --- |

B.

Utvecklingen av språkteknologi omfattar många forskningsområden och forskningsgrenar, inbegripet datorlingvistik, artificiell intelligens, datavetenskap och lingvistik, med tillämpningar som t.ex. bearbetning av naturligt språk, textanalys, talteknologi och datautvinning.

| C. | Enligt den särskilda Eurobarometerrapporten 386 om européerna och deras språk kan drygt hälften av EU-medborgarna (54 %) föra ett samtal på minst ett ytterligare språk, en fjärdedel (25 %) kan tala minst två ytterligare språk och en av tio (10 %) är förtrogen med minst tre. |
| --- | --- |

C.

Enligt den särskilda Eurobarometerrapporten 386 om européerna och deras språk kan drygt hälften av EU-medborgarna (54 %) föra ett samtal på minst ett ytterligare språk, en fjärdedel (25 %) kan tala minst två ytterligare språk och en av tio (10 %) är förtrogen med minst tre.

| D. | Det finns 24 officiella språk och mer än 60 nationella språk, regionala språk och minoritetsspråk i Europeiska unionen, utöver invandrarspråk och de olika statligt godkända teckenspråken i enlighet med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Flerspråkigheten är en av de viktigaste tillgångarna för den kulturella mångfalden i Europa och samtidigt en av de största utmaningarna för skapandet av ett verkligt integrerat EU. |
| --- | --- |

D.

Det finns 24 officiella språk och mer än 60 nationella språk, regionala språk och minoritetsspråk i Europeiska unionen, utöver invandrarspråk och de olika statligt godkända teckenspråken i enlighet med FN:s konvention om rättigheter för personer med funktionsnedsättning. Flerspråkigheten är en av de viktigaste tillgångarna för den kulturella mångfalden i Europa och samtidigt en av de största utmaningarna för skapandet av ett verkligt integrerat EU.

| E. | Stöd till lokalsamhällen, såsom ursprungsbefolkningar och befolkningar på landsbygden eller i avlägset belägna samhällen, för att övervinna geografiska, sociala och ekonomiska hinder för tillgång till bredband är en viktig förutsättning för en effektiv EU-politik för flerspråkighet. |
| --- | --- |

E.

Stöd till lokalsamhällen, såsom ursprungsbefolkningar och befolkningar på landsbygden eller i avlägset belägna samhällen, för att övervinna geografiska, sociala och ekonomiska hinder för tillgång till bredband är en viktig förutsättning för en effektiv EU-politik för flerspråkighet.

| F. | Flerspråkigheten ingår i flera av EU:s politikområden, bland annat kultur, utbildning, ekonomi, den digitala inre marknaden, livslångt lärande, sysselsättning, social delaktighet, konkurrenskraft, ungdomar, det civila samhället, rörlighet, forskning och medier. Större uppmärksamhet måste ägnas åt att undanröja hinder för dialog mellan kulturer och språk och åt att främja ömsesidig förståelse. |
| --- | --- |

F.

Flerspråkigheten ingår i flera av EU:s politikområden, bland annat kultur, utbildning, ekonomi, den digitala inre marknaden, livslångt lärande, sysselsättning, social delaktighet, konkurrenskraft, ungdomar, det civila samhället, rörlighet, forskning och medier. Större uppmärksamhet måste ägnas åt att undanröja hinder för dialog mellan kulturer och språk och åt att främja ömsesidig förståelse.

| G. | Kommissionen konstaterar att den digitala inre marknaden måste vara flerspråkig. Det har inte föreslagits någon gemensam EU-strategi för att hantera problemet med språkliga hinder. |
| --- | --- |

G.

Kommissionen konstaterar att den digitala inre marknaden måste vara flerspråkig. Det har inte föreslagits någon gemensam EU-strategi för att hantera problemet med språkliga hinder.

| H. | Språkteknologi används i praktiskt taget alla vanliga digitala produkter och tjänster, eftersom de flesta använder språk i någon utsträckning, särskilt via alla internetrelaterade produkter, såsom sökmotorer, sociala nätverk och e-handelstjänster. Användningen av språkteknologi påverkar även områden av grundläggande betydelse för EU-medborgarnas dagliga välbefinnande, såsom utbildning, kultur och hälsa. |
| --- | --- |

H.

Språkteknologi används i praktiskt taget alla vanliga digitala produkter och tjänster, eftersom de flesta använder språk i någon utsträckning, särskilt via alla internetrelaterade produkter, såsom sökmotorer, sociala nätverk och e-handelstjänster. Användningen av språkteknologi påverkar även områden av grundläggande betydelse för EU-medborgarnas dagliga välbefinnande, såsom utbildning, kultur och hälsa.

| I. | Den gränsöverskridande e-handeln är mycket begränsad, och endast 16 % av EU-medborgarna köpte varor på nätet från andra EU-länder under 2015. Språkteknologi kan bidra till den framtida kommunikationen över land- och språkgränserna i Europa samt gynna den ekonomiska tillväxten och den sociala stabiliteten samt minska naturliga hinder och på så sätt respektera och främja sammanhållning och konvergens och stärka EU:s globala konkurrenskraft. |
| --- | --- |

I.

Den gränsöverskridande e-handeln är mycket begränsad, och endast 16 % av EU-medborgarna köpte varor på nätet från andra EU-länder under 2015. Språkteknologi kan bidra till den framtida kommunikationen över land- och språkgränserna i Europa samt gynna den ekonomiska tillväxten och den sociala stabiliteten samt minska naturliga hinder och på så sätt respektera och främja sammanhållning och konvergens och stärka EU:s globala konkurrenskraft.

| J. | Den tekniska utvecklingen är i allt högre grad språkbaserad och har konsekvenser för tillväxten och samhället. Det finns ett brådskande behov av mer språkmedvetna strategier och av teknisk, men också verkligt tvärvetenskaplig, forskning och utbildning om digital kommunikation och språkteknologi och deras koppling till tillväxten och samhället. |
| --- | --- |

J.

Den tekniska utvecklingen är i allt högre grad språkbaserad och har konsekvenser för tillväxten och samhället. Det finns ett brådskande behov av mer språkmedvetna strategier och av teknisk, men också verkligt tvärvetenskaplig, forskning och utbildning om digital kommunikation och språkteknologi och deras koppling till tillväxten och samhället.

| K. | Genom att uppfylla Barcelonamålet om att ge medborgarna möjlighet att kommunicera väl på sitt modersmål plus två andra språk skulle man ge människor större möjligheter att ta del av kulturellt innehåll, utbildningsmaterial och vetenskapliga uppgifter i digital form och att delta i egenskap av medborgare, förutom att få tillgång till den digitala inre marknaden. Ytterligare medel och verktyg, särskilt de som tillhandahålls via språkteknologi, är grundläggande för en korrekt hantering av den europeiska flerspråkigheten och främjandet av flerspråkighet på individnivå. |
| --- | --- |

K.

Genom att uppfylla Barcelonamålet om att ge medborgarna möjlighet att kommunicera väl på sitt modersmål plus två andra språk skulle man ge människor större möjligheter att ta del av kulturellt innehåll, utbildningsmaterial och vetenskapliga uppgifter i digital form och att delta i egenskap av medborgare, förutom att få tillgång till den digitala inre marknaden. Ytterligare medel och verktyg, särskilt de som tillhandahålls via språkteknologi, är grundläggande för en korrekt hantering av den europeiska flerspråkigheten och främjandet av flerspråkighet på individnivå.

| L. | Det har gjorts betydande genombrott inom artificiell intelligens och utvecklingstakten inom språkteknologi har varit snabbt. Språkcentrerad artificiell intelligens erbjuder nya möjligheter för digital kommunikation, digitalt förbättrad kommunikation, teknikstödd kommunikation och samarbete på alla europeiska språk (och språk utanför Europa), genom att ge personer som talar olika språk lika tillgång till information och kunskap och genom att förbättra IT-nätens funktioner. |
| --- | --- |

L.

Det har gjorts betydande genombrott inom artificiell intelligens och utvecklingstakten inom språkteknologi har varit snabbt. Språkcentrerad artificiell intelligens erbjuder nya möjligheter för digital kommunikation, digitalt förbättrad kommunikation, teknikstödd kommunikation och samarbete på alla europeiska språk (och språk utanför Europa), genom att ge personer som talar olika språk lika tillgång till information och kunskap och genom att förbättra IT-nätens funktioner.

| M. | De gemensamma europeiska värdena samarbete, solidaritet, jämställdhet, erkännande och respekt bör innebära att alla medborgare har fullständig och likvärdig tillgång till digital teknik, vilket inte bara skulle förbättra sammanhållningen och välbefinnandet i Europa, utan även möjliggöra en flerspråkig digital inre marknad. |
| --- | --- |

M.

De gemensamma europeiska värdena samarbete, solidaritet, jämställdhet, erkännande och respekt bör innebära att alla medborgare har fullständig och likvärdig tillgång till digital teknik, vilket inte bara skulle förbättra sammanhållningen och välbefinnandet i Europa, utan även möjliggöra en flerspråkig digital inre marknad.

| N. | Tillgången till tekniska verktyg, såsom datorspel eller undervisningsappar på minoritetsspråk och mindre använda språk, är avgörande för utvecklingen av språkkunskaper, särskilt hos barn. |
| --- | --- |

N.

Tillgången till tekniska verktyg, såsom datorspel eller undervisningsappar på minoritetsspråk och mindre använda språk, är avgörande för utvecklingen av språkkunskaper, särskilt hos barn.

| O. | De som talar mindre använda europeiska språk måste kunna uttrycka sig på ett kulturellt meningsfullt sätt och skapa sitt eget kulturella innehåll på lokala språk. |
| --- | --- |

O.

De som talar mindre använda europeiska språk måste kunna uttrycka sig på ett kulturellt meningsfullt sätt och skapa sitt eget kulturella innehåll på lokala språk.

| P. | Framväxten av metoder såsom djupinlärning, som bygger på ökade dataresurser och tillgång till stora mängder data, gör språkteknologi till en verklig lösning för att övervinna språkliga hinder. |
| --- | --- |

P.

Framväxten av metoder såsom djupinlärning, som bygger på ökade dataresurser och tillgång till stora mängder data, gör språkteknologi till en verklig lösning för att övervinna språkliga hinder.

| Q. | Språkliga hinder påverkar avsevärt utformningen av den europeiska identiteten och framtiden för den europeiska integrationsprocessen. EU:s beslutsfattande och politik bör kommuniceras till medborgarna på deras modersmål, både online och offline. |
| --- | --- |

Q.

Språkliga hinder påverkar avsevärt utformningen av den europeiska identiteten och framtiden för den europeiska integrationsprocessen. EU:s beslutsfattande och politik bör kommuniceras till medborgarna på deras modersmål, både online och offline.

| R. | Språk utgör en mycket stor del av den ständigt ökade mängden stordata. |
| --- | --- |

R.

Språk utgör en mycket stor del av den ständigt ökade mängden stordata.

| S. | En enorm mängd data uttrycks på mänskliga språk. Hanteringen av språkteknologi skulle kunna göra det möjligt att skapa ett stort antal innovativa it-produkter och it-tjänster inom näringslivet och handeln samt inom förvaltning, forskning, offentlig service och administration samt minska naturliga hinder och marknadskostnader. |
| --- | --- |

S.

En enorm mängd data uttrycks på mänskliga språk. Hanteringen av språkteknologi skulle kunna göra det möjligt att skapa ett stort antal innovativa it-produkter och it-tjänster inom näringslivet och handeln samt inom förvaltning, forskning, offentlig service och administration samt minska naturliga hinder och marknadskostnader.

Nuvarande hinder för att uppnå likabehandling av språk i den digitala tidsåldern i Europa

| 1. | Europaparlamentet beklagar att det på grund av bristen på en lämplig politik i Europa för närvarande finns en allt större teknisk klyfta mellan resursstarka språk och mindre resursstarka språk, vare sig de senare är officiella, medofficiella eller icke-officiella i EU. Parlamentet beklagar vidare att fler än 20 europeiska språk hotas av digital språkutrotning. Parlamentet noterar att EU och dess institutioner har en skyldighet att öka, främja och värna om den språkliga mångfalden i Europa. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att den digitala tekniken under det senaste årtiondet har haft en stor inverkan på språkets utveckling, vilken är svår att bedöma. Parlamentet rekommenderar att de politiska beslutsfattarna beaktar seriöst de studier som visar att den digitala kommunikationen håller på att urholka unga vuxnas läs- och skrivförmåga, vilket leder till barriärer mellan generationerna när det gäller grammatikkunskaper och läs- och skrivkunnighet samt till en allmän utarmning av språket. Parlamentet anser att digital kommunikation bör bidra till att bredda, berika och främja språk, och att dessa ambitioner bör återspeglas i den nationella utbildningen och politiken avseende läs- och skrivkunnighet. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar de betydande nackdelarna i samband med europeiska mindre använda språk i form av en akut brist på verktyg, resurser och forskningsfinansiering, vilket hämmar och minskar omfattningen av det arbete som utförs av forskare som, även om de förfogar över nödvändiga tekniska färdigheter, inte kan dra full nytta av språkteknologi. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar den fördjupade digitala klyftan mellan mer utbredda språk och mindre använda språk samt den ökande digitaliseringen av det europeiska samhället, vilket leder till skillnader i tillgång till information, särskilt för lågutbildade, äldre, låginkomsttagare och personer från missgynnade miljöer. Parlamentet betonar att ojämlikheten skulle minska om innehåll gjordes tillgängligt på olika språk. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet konstaterar att man i Europa visserligen har en stark vetenskaplig grund inom språkteknologi, vid en tidpunkt då språkteknologi utgör en enastående möjlighet ur såväl ekonomisk som kulturell synvinkel, men att Europa fortfarande ligger långt efter på grund av marknadsfragmentering, otillräckliga investeringar i kunskap och kultur, dåligt samordnad forskning, otillräcklig finansiering och rättsliga hinder. Parlamentet noterar vidare att marknaden för närvarande domineras av icke-europeiska aktörer, vilka inte hanterar de särskilda behoven i ett flerspråkigt Europa. Parlamentet framhåller behovet av att ändra detta paradigm och förstärka det europeiska ledarskapet inom språkteknologi genom att inrätta ett projekt som är skräddarsytt för Europas behov och krav. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet konstaterar att språkteknologi först görs tillgänglig på engelska. Parlamentet är medvetet om att stora globala och europeiska tillverkare och företag ofta även utvecklar språkteknologi för de största europeiska språken med relativt stora marknader: spanska, franska och tyska (även om dessa språk redan saknar resurser på vissa delområden), men vill ändå betona att det bör göras allmänna insatser på EU-nivå (politiska åtgärder, finansiering, forskning och utbildning) för att säkerställa utvecklingen av språkteknologi för officiella EU-språk med färre talare och att det även bör göras särskilda insatser på EU-nivå (politiska åtgärder, finansiering, forskning och utbildning) för att inkludera och främja regionala språk och minoritetsspråk i denna utveckling. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet insisterar på behovet av att bättre utnyttja nya tekniska tillvägagångssätt som bygger på ökade dataresurser och bättre tillgång till stora mängder data, i syfte att främja utvecklingen av djupinlärande neuronnät som gör språkteknologin till en verklig lösning på problemet med språkliga hinder. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att trygga tillräcklig finansiering för att stödja en sådan teknisk utveckling. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet konstaterar att språk med färre talare behöver ett lämpligt stöd från ett antal berörda parter, inbegripet stilgjuterier när det gäller diakritiska tecken, tangentbordstillverkare och innehållshanteringssystem, så att man på lämpligt sätt kan lagra, bearbeta och visa innehåll på dessa språk. Parlamentet begär att kommissionen bedömer hur sådant stöd kan uppbådas och ingå som en rekommendation i upphandlingsförfaranden inom EU. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja användningen av flera språk för digitala tjänster, såsom mobila applikationer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet noterar med oro att den digitala inre marknaden förblir splittrad av ett antal hinder, inbegripet språkliga hinder, vilket därmed hämmar e-handeln, kommunikationen via sociala nätverk och andra kommunikationskanaler, samt det gränsöverskridande utbytet av kulturellt, kreativt och audiovisuellt innehåll liksom den bredare spridningen av paneuropeiska offentliga tjänster. Parlamentet betonar att den kulturella mångfalden och flerspråkigheten i Europa skulle kunna gynnas av gränsöverskridande tillgång till innehåll, särskilt för utbildningsändamål. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en kraftfull och samordnad strategi för den flerspråkiga digitala inre marknaden. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att språkteknologi för närvarande inte finns på den europeiska politiska dagordningen, trots att respekt för den språkliga mångfalden är inskriven i fördragen. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet lovordar den viktiga roll som tidigare EU-finansierade forskningsnätverk, såsom FLaReNet, Clarin, HBP och META-NET (inbegripet META-SHARE), har spelat för att bana väg för inrättandet av en europeisk plattform för språkteknologi. |
| --- | --- |

12.

Förbättring av den institutionella ramen för politik för språkteknologi på EU-nivå

| 13. | Europaparlamentet uppmanar rådet att utarbeta en rekommendation om skydd och främjande av kulturell och språklig mångfald i unionen, inbegripet på området för språkteknologi. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet rekommenderar att kommissionen för att höja språkteknologins profil i Europa bör ge en kommissionsledamot ansvaret för området flerspråkighet och språkteknologi. Parlamentet anser att den ansvarige kommissionsledamoten bör ges i uppdrag att främja språklig mångfald och jämställdhet på EU-nivå, med tanke på den språkliga mångfaldens betydelse för Europas framtid. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet föreslår att man säkerställer ett omfattande rättsligt skydd på EU-nivå för de 60 regionala språken och minoritetsspråken, erkänner nationella och språkliga minoriteters kollektiva rättigheter i den digitala världen och säkrar undervisning på modersmålet för talare av officiella och icke-officiella EU-språk. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmuntrar de medlemsstater som redan har tagit fram egna framgångsrika politiska strategier på området språkteknologi att dela med sig av sina erfarenheter och sin goda praxis för att hjälpa andra nationella, regionala och lokala myndigheter att ta fram egna strategier. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta en övergripande språkrelaterad politik och att anslå medel och använda lämpliga verktyg för att främja och underlätta språklig mångfald och flerspråkighet på det digitala området. Parlamentet betonar EU:s och medlemsstaternas delade ansvar, tillsammans med universitet och andra offentliga institutioner, när det gäller att bevara sina respektive språk i den digitala världen och att upprätta databaser och översättningsteknologi för alla språk i EU, inklusive mindre utbredda språk. Parlamentet efterlyser samordning mellan forskningen och näringslivet med den gemensamma målsättningen att stärka de digitala möjligheterna till språköversättning och med öppen tillgång till de data som krävs för den tekniska utvecklingen på detta område. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta strategier och politiska åtgärder för att främja flerspråkighet på den digitala marknaden. Parlamentet begär i detta sammanhang att kommissionen och medlemsstaterna ska fastställa minimikraven för de språkresurser – såsom datamängder, lexikon, talinspelningar, översättningsminnen, kommenterade korpusar och uppslagsverk – som bör finnas för alla europeiska språk för att undvika digital utrotning. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet rekommenderar kommissionen att överväga inrättandet av ett centrum för språklig mångfald som skulle öka medvetenheten om betydelsen av mindre använda språk, regionala språk och minoritetsspråk, även på området för språkteknologi. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över sin ramstrategi för flerspråkighet och att föreslå en tydlig handlingsplan för hur man kan främja språklig mångfald och överbrygga språkbarriärer på det digitala området. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att med avseende på språkteknologi prioritera medlemsstater av liten storlek som har sitt eget språk, för att ta hänsyn till de språkliga utmaningar som dessa står inför. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att utvecklingen av språkteknologi kommer att underlätta textning, dubbning och översättning av datorspel och programvara till minoritetsspråk och mindre använda språk. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet betonar att man måste minska teknikklyftan mellan olika språk genom att satsa mer på kunskaps- och tekniköverföring. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta fram effektiva metoder för att konsolidera sina modersmål. |
| --- | --- |

24.

Rekommendationer för EU:s forskningspolitik

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta ett omfattande och på lång sikt samordnat finansieringsprogram för forskning, utveckling och innovation på området för språkteknologi, på europeisk, nationell och regional nivå, vilket är särskilt anpassat till Europas behov och krav. Parlamentet betonar att programmet bör sträva efter djup förståelse av naturligt språk och efter att öka effektiviteten genom att dela kunskaper, infrastruktur och resurser, i syfte att utveckla innovativa tekniker och tjänster för att uppnå nästa vetenskapliga genombrott på detta område och bidra till att minska teknikklyftan mellan de europeiska språken. Parlamentet betonar att detta bör ske med deltagande av forskningscentrum, universitet och högskolor, företag (särskilt små och medelstora företag samt nystartade företag) och andra relevanta aktörer. Parlamentet framhåller vidare att detta projekt bör vara öppet, molnbaserat och interoperabelt samt erbjuda mycket skalbara och högeffektiva grundläggande verktyg för flera olika språkteknologiska tillämpningar. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att de aktörer som integrerar IKT i EU bör ges ekonomiska incitament för att påskynda tillhandahållandet av molnbaserade tjänster, i syfte att möjliggöra en smidig integration av språkteknologi i sina programvaror för e-handel och i synnerhet för att små och medelstora företag ska kunna dra nytta av maskinöversättning. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att Europa måste säkra sin ledande ställning på området för språkcentrerad artificiell intelligens. Parlamentet påminner om att det är EU-företag som är bäst lämpade att erbjuda skräddarsydda lösningar som är utformade efter våra specifika kulturella, samhälleliga och ekonomiska behov. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet anser att särskilda program inom befintliga finansieringssystem såsom Horisont 2020, och även efterföljande finansieringsprogram, bör främja långsiktig grundforskning samt överföring av kunskap och teknik mellan länder och regioner. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet rekommenderar att det inrättas en europeisk plattform för språkteknologi med företrädare för alla europeiska språk, som gör det möjligt att dela resurser, tjänster och programpaket med öppen källkod kopplade till språkteknologi, i synnerhet mellan universitet och forskningscentrum, samtidigt som det säkerställs att alla finansieringssystem både kan arbeta med och vara tillgängliga för nätgemenskapen för öppen källkod. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet rekommenderar att man inrättar eller utvidgar projekt såsom projektet Digital Language Diversity, som omfattar forskning om de digitala behoven hos alla europeiska mindre använda språk, inbegripet språk med ett mycket litet eller mycket stort antal talare, i syfte att ta itu med frågan om den digitala klyftan och hjälpa dessa språk att förbereda sig för en digital framtid. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet rekommenderar att man uppdaterar vitboksserien om META-NET – en EU-omfattande undersökning som offentliggjordes 2012 om språkteknologins status, resurser för alla europeiska språk, uppgifter om språkbarriärer och politiken avseende denna fråga – för att möjliggöra en bedömning och utveckling av politiken för språkteknologi. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att upprätta en finansieringsplattform för språkteknologi på grundval av genomförandet av sjunde ramprogrammet för forskning och teknisk utveckling, Horisont 2020 och Fonden för ett sammanlänkat Europa. Dessutom anser parlamentet att kommissionen bör lägga tonvikt vid forskningsområden som behövs för en djupgående språkförståelse, såsom datorlingvistik, lingvistik, artificiell intelligens, språkteknologi, datavetenskap och kognitiv vetenskap. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet påpekar att språket kan utgöra ett hinder för förmedlingen av vetenskapliga kunskaper. Parlamentet konstaterar att de flesta inflytelserika vetenskapliga tidskrifter publiceras på engelska, vilket skapar en stor förskjutning i skapandet och fördelningen av akademiska kunskaper. Parlamentet understryker att dessa förutsättningar för kunskapsproduktion måste speglas i EU:s politik och program för forskning och innovation. Kommissionen uppmanas eftertryckligen att försöka hitta lösningar som innebär att vetenskapliga kunskaper tillgängliggörs även på andra språk än engelska samt att stödja utvecklingen av artificiell intelligens på området för naturligt språk. |
| --- | --- |

33.

Utbildningspolitik för att förbättra språkteknologins framtid i Europa

| 34. | Europaparlamentet anser att man på grund av den nuvarande situationen, där icke-europeiska aktörer dominerar marknaden för språkteknologi, inom den europeiska utbildningspolitiken bör sträva efter att behålla begåvningar i Europa, analysera de nuvarande utbildningsbehoven kopplade till språkteknologi (inbegripet alla berörda områden och discipliner) och, på basis av detta, tillhandahålla riktlinjer för genomförandet av samordnade gemensamma insatser på europeisk nivå samt öka medvetenheten bland skolelever och studerande om karriärmöjligheter inom språkteknologibranschen, inbegripet inom språkcentrerad artificiell intelligens. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet anser att digitalt undervisningsmaterial också måste tas fram på minoritetsspråk och regionala språk – något som är viktigt när det gäller icke-diskriminering – om vi vill åstadkomma lika möjligheter och likabehandling. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet framhåller behovet av att främja ett allt större deltagande för kvinnor på området europeiska studier om språkteknologi, som en avgörande faktor för utveckling av forskning och innovation. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet föreslår att kommissionen och medlemsstaterna främjar användningen av språkteknologi inom utbyten mellan EU-medborgarna på kultur- och utbildningsområdet, såsom inom ramen för Erasmus+ (till exempel Erasmus+ Online Linguistic Support), i syfte att minska de hinder som språklig mångfald kan utgöra för den interkulturella dialogen och ömsesidig förståelse, särskilt när det gäller skriftliga och audiovisuella uttryck. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet rekommenderar att medlemsstaterna även utarbetar program för digital kompetens på europeiska minoritetsspråk och regionala språk och inför kurser i språkteknologi samt språkteknologiverktyg i läroplanerna för sina skolor, universitet och yrkeshögskolor. Parlamentet betonar dessutom att läs- och skrivkunnighet är av stor betydelse och en absolut förutsättning för framsteg i samhällenas digitala integration. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet betonar att medlemsstaterna bör tillhandahålla det stöd som utbildningsanstalter behöver för att förbättra digitaliseringen av språken i EU. |
| --- | --- |

39.

Språkteknologi: fördelar för både privata företag och offentliga organ

| 40. | Europaparlamentet understryker behovet av att stödja utvecklingen av investeringsinstrument och acceleratorprogram som syftar till att öka användningen av språkteknologi i den kulturella och kreativa sektorn, särskilt genom att rikta in sig på samhällen med mindre resurser och uppmuntra utvecklingen av språkteknologisk kapacitet på områden där sektorn är svagare. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet kräver att det tas fram åtgärder och lämplig finansiering för att ge europeiska små och medelstora företag samt nystartade företag möjlighet att enkelt få tillgång till och använda språkteknologi, så att de kan utöka sin verksamhet på internet tack vare tillgången till nya marknader och utvecklingsmöjligheter och på så sätt höja sin innovationsnivå och skapa jobb. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar EU-institutionerna att öka medvetenheten om fördelarna för företag, offentliga organ och allmänheten med tillgänglighet till onlinetjänster, innehåll och produkter på flera språk, även mindre använda språk, regionala språk och minoritetsspråk, för att undanröja språkliga hinder och bevara språkgemenskapers kulturarv. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet stöder utvecklingen av flerspråkiga offentliga e-tjänster inom europeiska, regionala och, i lämpliga fall, lokala förvaltningar med innovativ, inkluderande och stödjande språkteknologi, vilket kommer att minska ojämlikheten mellan språk och språkgemenskaper, främja likvärdig tillgång till tjänster, stimulera rörligheten för företag, medborgare och arbetstagare i Europa och trygga förverkligandet av en inkluderande och flerspråkig digital inre marknad. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar myndigheter på alla nivåer att förbättra tillgången till onlinetjänster och information på olika språk, särskilt för tjänster i gränsregioner och avseende kulturrelaterade frågor, och att använda befintlig språkteknologi med fri eller öppen källkod, inklusive maskinöversättning, taligenkänning och text-till-tal-teknik samt intelligenta språksystem, såsom system för flerspråkig informationssökning, sammanfattning och talförståelse, i syfte att förbättra tillgången till dessa tjänster. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet understryker vikten av text- och datautvinningsteknik för utveckling av språkteknologi. Parlamentet understryker behovet av att stärka samarbetet mellan näringslivet och dataägarna. Parlamentet betonar behovet av att anpassa regelverket och säkerställa en mer öppen och interoperabel användning och insamling av språkresurser. Parlamentet noterar att känsliga uppgifter inte bör överlämnas till kommersiella företag och deras fria programvara, eftersom det är oklart hur de kan använda de insamlade uppgifterna, såsom i samband med hälsorelaterade uppgifter. |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  EUT L 345, 31.12.2003, s. 90.

(2)  EUT L 175, 27.6.2013, s. 1.

(3)  EUT L 318, 4.12.2015, s. 1.

(4)  EUT C 320, 16.12.2008, s. 1.

(5)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 965.

(6)  EUT C 54, 19.2.2011, s. 58.

(7)  EGT C 187, 18.7.1988, s. 236.

(8)  EUT C 92 E, 16.4.2004, s. 322.

(9)  EUT C 76 E, 25.3.2004, s. 374.

(10)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 59.

(11)  EUT C 93, 9.3.2016, s. 52.

(12)  Antagna texter, P8_TA(2018)0032.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/50

---

P8_TA(2018)0333

Transparent och ansvarsfull förvaltning av naturtillgångar i utvecklingsländerna: skogarna

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om transparent och ansvarsfull förvaltning av naturresurser i utvecklingsländer: skogarna (2018/2003(INI))

(2019/C 433/09)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av handlingsplanen för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) (september 2001) och de frivilliga partnerskapsavtalen med tredjeländer inom ramen för Flegt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av handlingsplanen för skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog (Flegt) (september 2001) och de frivilliga partnerskapsavtalen med tredjeländer inom ramen för Flegt,

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 208, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), särskilt artikel 208,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 995/2010 av den 20 oktober 2010 om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden (1) (EU:s timmerförordning), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 995/2010 av den 20 oktober 2010 om fastställande av skyldigheter för verksamhetsutövare som släpper ut timmer och trävaror på marknaden (1) (EU:s timmerförordning),

| — | med beaktande av partnerskapet från Busan för effektivt utvecklingssamarbete från 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av partnerskapet från Busan för effektivt utvecklingssamarbete från 2011,

| — | med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling 2015–2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s mål för hållbar utveckling 2015–2030,

| — | med beaktande av Parisavtalet från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet från den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21),

| — | med beaktande av slutrapporten från kommissionens studie The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation (2013), |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från kommissionens studie The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation (2013),

| — | med beaktande av genomförbarhetsstudien om alternativ för att förstärka EU:s insatser mot avskogning, beställd av kommissionens generaldirektorat för miljö (2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av genomförbarhetsstudien om alternativ för att förstärka EU:s insatser mot avskogning, beställd av kommissionens generaldirektorat för miljö (2017),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 oktober 2008Bekämpande av avskogning och skogsdegradering för att motverka klimatförändringen och minskningen av den biologiska mångfalden (COM(2008)0645), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 17 oktober 2008Bekämpande av avskogning och skogsdegradering för att motverka klimatförändringen och minskningen av den biologiska mångfalden (COM(2008)0645),

| — | med beaktande av Consumer Goods Forum 2010, ett globalt industrinätverk av återförsäljare, tillverkare och tjänsteleverantörer, där man antog ett mål om att uppnå noll nettoavskogning inom medlemmarnas leveranskedja senast 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Consumer Goods Forum 2010, ett globalt industrinätverk av återförsäljare, tillverkare och tjänsteleverantörer, där man antog ett mål om att uppnå noll nettoavskogning inom medlemmarnas leveranskedja senast 2020,

| — | med beaktande av 2011 Bonn Challenge, som är en global insats för att återställa 150 miljoner hektar av världens avskogade och skadade mark till 2020, och 350 miljoner hektar till 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 2011 Bonn Challenge, som är en global insats för att återställa 150 miljoner hektar av världens avskogade och skadade mark till 2020, och 350 miljoner hektar till 2030,

| — | med beaktande av Tropical Forest Alliance 2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Tropical Forest Alliance 2020,

| — | med beaktande av New York-deklarationen om skogar och handlingsplanen från 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av New York-deklarationen om skogar och handlingsplanen från 2014,

| — | med beaktande av rådets slutsatser från 2016 om skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser från 2016 om skogslagstiftningens efterlevnad, styrelseformer och handel,

| — | med beaktande av Amsterdamförklaringen om eliminering av avskogning från jordbruksråvarukedjor kopplade till europeiska länder (december 2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Amsterdamförklaringen om eliminering av avskogning från jordbruksråvarukedjor kopplade till europeiska länder (december 2015),

| — | med beaktande av kommissionens strategi Handel för alla (2015), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens strategi Handel för alla (2015),

| — | med beaktande av FN:s program för minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse i utvecklingsländerna (Redd+), |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s program för minskade utsläpp från avskogning och skogsförstörelse i utvecklingsländerna (Redd+),

| — | med beaktande av FN:s strategiska plan för skog 2017–2030 (UNSPF), som fastställer sex globala mål och 26 delmål för skogen som ska uppnås senast 2030, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s strategiska plan för skog 2017–2030 (UNSPF), som fastställer sex globala mål och 26 delmål för skogen som ska uppnås senast 2030,

| — | med beaktande av FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning, som antogs den 17 juni 1994, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s konvention för bekämpning av ökenspridning, som antogs den 17 juni 1994,

| — | med beaktande av FN:s utvecklingsprograms (UNDP:s) utveckling av nationella plattformar för hållbara råvaror, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s utvecklingsprograms (UNDP:s) utveckling av nationella plattformar för hållbara råvaror,

| — | med beaktande av den bilaterala samordningsmekanismen för skogslagstiftningens efterlevnad och skogsförvaltning med Kina (2009), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den bilaterala samordningsmekanismen för skogslagstiftningens efterlevnad och skogsförvaltning med Kina (2009),

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna från 1969, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den amerikanska konventionen om de mänskliga rättigheterna från 1969,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter från 1987, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om mänskliga och folkens rättigheter från 1987,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 169 från 1989 om ursprungsfolk och stamfolk, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens (ILO) konvention nr 169 från 1989 om ursprungsfolk och stamfolk,

| — | med beaktande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter från 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter från 2007,

| — | med beaktande av de frivilliga riktlinjerna för ansvarsfull förvaltning (2012) från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de frivilliga riktlinjerna för ansvarsfull förvaltning (2012) från FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO),

| — | med beaktande av FAO:s principer från 2014 för ansvarsfulla investeringar i jordbruk och livsmedelssystem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FAO:s principer från 2014 för ansvarsfulla investeringar i jordbruk och livsmedelssystem,

| — | med beaktande av den senaste rapporten om planetens gränser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den senaste rapporten om planetens gränser,

| — | med beaktande av 1973 års konvention om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites), |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1973 års konvention om internationell handel med utrotningshotade arter av vilda djur och växter (Cites),

| — | med beaktande av konventionen om biologisk mångfald från 1992 samt Cartagenaprotokollet om biosäkerhet från 2000 och Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning från 2010, |
| --- | --- |

—

med beaktande av konventionen om biologisk mångfald från 1992 samt Cartagenaprotokollet om biosäkerhet från 2000 och Nagoyaprotokollet om tillträde till genetiska resurser samt rimlig och rättvis fördelning av den nytta som uppstår vid deras användning från 2010,

| — | med beaktande av slutrapporten från expertgruppen på hög nivå för hållbara finanser, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutrapporten från expertgruppen på hög nivå för hållbara finanser,

| — | med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter, som godkändes av FN:s råd för mänskliga rättigheter 2011, samt OECD:s riktlinjer för multinationella företag, som uppdaterades 2011, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s vägledande principer om företag och mänskliga rättigheter, som godkändes av FN:s råd för mänskliga rättigheter 2011, samt OECD:s riktlinjer för multinationella företag, som uppdaterades 2011,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om palmolja och avverkning av regnskogar (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 april 2017 om palmolja och avverkning av regnskogar (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (3),

| — | med beaktande av uttalandet från april 2018 från företrädare för det civila samhället om EU:s roll i att skydda skogar och rättigheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet från april 2018 från företrädare för det civila samhället om EU:s roll i att skydda skogar och rättigheter,

| — | med beaktande av FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrås (UNODC) globala program för att bekämpa naturvårds- och skogsbrott, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrås (UNODC) globala program för att bekämpa naturvårds- och skogsbrott,

| — | med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om den internationella handelns och EU:s handelspolitiks inverkan på de globala värdekedjorna (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 12 september 2017 om den internationella handelns och EU:s handelspolitiks inverkan på de globala värdekedjorna (4),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för internationell handel (A8-0249/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utveckling och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för internationell handel (A8-0249/2018), och av följande skäl:

| A. | Skogar med biologisk mångfald bidrar betydligt till begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna och till bevarandet av den biologiska mångfalden. |
| --- | --- |

A.

Skogar med biologisk mångfald bidrar betydligt till begränsningen av och anpassningen till klimatförändringarna och till bevarandet av den biologiska mångfalden.

| B. | 300 miljoner människor lever i skogar och 1,6 miljarder människor är direkt beroende av skogar för sin försörjning, däribland mer än 2 000 ursprungsbefolkningsgrupper. Skogarna spelar en viktig roll för de lokala ekonomiernas utveckling. Skogen är hem för uppskattningsvis 80 % av alla landlevande arter och utgör därför en viktig källa till biologisk mångfald. Enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation går omkring 13 miljoner hektar skog förlorad varje år. |
| --- | --- |

B.

300 miljoner människor lever i skogar och 1,6 miljarder människor är direkt beroende av skogar för sin försörjning, däribland mer än 2 000 ursprungsbefolkningsgrupper. Skogarna spelar en viktig roll för de lokala ekonomiernas utveckling. Skogen är hem för uppskattningsvis 80 % av alla landlevande arter och utgör därför en viktig källa till biologisk mångfald. Enligt FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation går omkring 13 miljoner hektar skog förlorad varje år.

| C. | Avskogning och skogsförstörelse sker huvudsakligen på det södra halvklotet och i tropiska skogar. |
| --- | --- |

C.

Avskogning och skogsförstörelse sker huvudsakligen på det södra halvklotet och i tropiska skogar.

| D. | Skogar förhindrar markförstörelse och ökenspridning och minskar därmed risken för översvämningar, jordskred och torka. |
| --- | --- |

D.

Skogar förhindrar markförstörelse och ökenspridning och minskar därmed risken för översvämningar, jordskred och torka.

| E. | Skogarna är avgörande för ett hållbart jordbruk och förbättrar livsmedels- och näringsförsörjningen. |
| --- | --- |

E.

Skogarna är avgörande för ett hållbart jordbruk och förbättrar livsmedels- och näringsförsörjningen.

| F. | Skogarna ger också viktiga ekosystemtjänster, som främjar hållbart jordbruk genom att reglera vattenflödena, stabilisera marken, upprätthålla markens bördighet, reglera klimatet och genom att erbjuda en fungerande livsmiljö för vilda pollinerande insekter och naturliga fiender till skadegörare inom jordbruket. |
| --- | --- |

F.

Skogarna ger också viktiga ekosystemtjänster, som främjar hållbart jordbruk genom att reglera vattenflödena, stabilisera marken, upprätthålla markens bördighet, reglera klimatet och genom att erbjuda en fungerande livsmiljö för vilda pollinerande insekter och naturliga fiender till skadegörare inom jordbruket.

| G. | Skogsprodukter står för 1 % av världens BNP. |
| --- | --- |

G.

Skogsprodukter står för 1 % av världens BNP.

| H. | Restaurering av skogar är en av de viktigaste strategierna för att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 grader. Alla regeringar bör ta sitt ansvar och vidta åtgärder för att minska kostnaderna för växthusgasutsläpp i det egna landet. |
| --- | --- |

H.

Restaurering av skogar är en av de viktigaste strategierna för att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 grader. Alla regeringar bör ta sitt ansvar och vidta åtgärder för att minska kostnaderna för växthusgasutsläpp i det egna landet.

| I. | Avskogning och skogsförstörelse är den näst största mänskliga orsaken till koldioxidutsläpp och står för nästan 20 % av de globala växthusgasutsläppen. |
| --- | --- |

I.

Avskogning och skogsförstörelse är den näst största mänskliga orsaken till koldioxidutsläpp och står för nästan 20 % av de globala växthusgasutsläppen.

| J. | Brännved är fortfarande den viktigaste skogsprodukten i utvecklingsländerna och den viktigaste energikällan i många länder i Afrika och Asien. I Afrika söder om Sahara använder sig fortfarande fyra av fem personer av ved för att laga mat. |
| --- | --- |

J.

Brännved är fortfarande den viktigaste skogsprodukten i utvecklingsländerna och den viktigaste energikällan i många länder i Afrika och Asien. I Afrika söder om Sahara använder sig fortfarande fyra av fem personer av ved för att laga mat.

| K. | Primärskogar är rika på biologisk mångfald och lagrar 30–70 % mer kol än avverkade eller utarmade skogar. |
| --- | --- |

K.

Primärskogar är rika på biologisk mångfald och lagrar 30–70 % mer kol än avverkade eller utarmade skogar.

| L. | Tydlig, konsekvent och aktuell information om skogstäcket behövs för att en effektiv övervakning och tillämpning av lagstiftningen ska kunna ske. |
| --- | --- |

L.

Tydlig, konsekvent och aktuell information om skogstäcket behövs för att en effektiv övervakning och tillämpning av lagstiftningen ska kunna ske.

| M. | Trots att de frivilliga partnerskapsavtalen med tredjeländer inom ramen för Flegt har visat sig värdefulla för att förbättra skogsförvaltningen har de fortfarande många brister. |
| --- | --- |

M.

Trots att de frivilliga partnerskapsavtalen med tredjeländer inom ramen för Flegt har visat sig värdefulla för att förbättra skogsförvaltningen har de fortfarande många brister.

| N. | Dessa partnerskapsavtal är inriktade på industriell avverkning, medan den olagliga avverkningen till övervägande del härstammar från småskalig avverkning och timmer från gårdar. |
| --- | --- |

N.

Dessa partnerskapsavtal är inriktade på industriell avverkning, medan den olagliga avverkningen till övervägande del härstammar från småskalig avverkning och timmer från gårdar.

| O. | I de frivilliga partnerskapsavtalen tillämpas en alltför snäv definition av ”lagligt”, som ibland inte tar hänsyn till viktiga frågor som rör besittningsrättsliga förhållanden och lokalbefolkningarnas rättigheter. |
| --- | --- |

O.

I de frivilliga partnerskapsavtalen tillämpas en alltför snäv definition av ”lagligt”, som ibland inte tar hänsyn till viktiga frågor som rör besittningsrättsliga förhållanden och lokalbefolkningarnas rättigheter.

| P. | De frivilliga partnerskapsavtalen, Redd+ och certifiering är fortfarande skilda initiativ, som bör samordnas bättre. |
| --- | --- |

P.

De frivilliga partnerskapsavtalen, Redd+ och certifiering är fortfarande skilda initiativ, som bör samordnas bättre.

| Q. | Uppfyllandet av Flegt-målen beror också i stor utsträckning på större producent-, bearbetnings- och handelsländer som Kina, Ryssland, Indien, Sydkorea och Japan och deras åtagande att bekämpa olaglig skogsavverkning och handel med olagliga trävaruprodukter. Bilaterala politiska dialoger med dessa partner har hittills bara gett begränsade resultat. |
| --- | --- |

Q.

Uppfyllandet av Flegt-målen beror också i stor utsträckning på större producent-, bearbetnings- och handelsländer som Kina, Ryssland, Indien, Sydkorea och Japan och deras åtagande att bekämpa olaglig skogsavverkning och handel med olagliga trävaruprodukter. Bilaterala politiska dialoger med dessa partner har hittills bara gett begränsade resultat.

| R. | Syftet med EU:s timmerförordning är att se till att inget olagligt timmer släpps ut på EU-marknaden. I 2016 års översyn av timmerförordningen konstaterades det att förordningens genomförande och efterlevnad var ofullständig. Ett offentligt samråd inleddes i början av året om eventuella ändringar av timmerförordningens tillämpningsområde. |
| --- | --- |

R.

Syftet med EU:s timmerförordning är att se till att inget olagligt timmer släpps ut på EU-marknaden. I 2016 års översyn av timmerförordningen konstaterades det att förordningens genomförande och efterlevnad var ofullständig. Ett offentligt samråd inleddes i början av året om eventuella ändringar av timmerförordningens tillämpningsområde.

| S. | Skyddade områden bör stå i centrum för alla strategier för naturskydd. De bör fungera som säkra och inkluderande centrum för ekonomisk utveckling, som utgår ifrån hållbara former av jordbruk, energi, kultur och turism, och leda till utveckling av en god samhällsstyrning. |
| --- | --- |

S.

Skyddade områden bör stå i centrum för alla strategier för naturskydd. De bör fungera som säkra och inkluderande centrum för ekonomisk utveckling, som utgår ifrån hållbara former av jordbruk, energi, kultur och turism, och leda till utveckling av en god samhällsstyrning.

| T. | Offentlig-privata partnerskap är viktiga för att parker i Afrika söder om Sahara ska utvecklas på ett hållbart sätt som innebär att skogssamhällenas rättigheter respekteras. |
| --- | --- |

T.

Offentlig-privata partnerskap är viktiga för att parker i Afrika söder om Sahara ska utvecklas på ett hållbart sätt som innebär att skogssamhällenas rättigheter respekteras.

| U. | Korruption och svaga institutioner utgör betydande hinder för skyddet och bevarandet av skogar. I en gemensam rapport från FN:s miljöprogram (Unep) och Interpol från 2016 (5) anges det att skogsbrott utgör ett av de fem största hindren för att målen för hållbar utveckling ska kunna uppnås, och att mellan 15 och 30 % av den lagliga handeln världen över härrör från olaglig skogsavverkning. Enligt Världsbanken medför olaglig skogsavverkning och handel med timmer att de drabbade länderna förlorar uppskattningsvis 15 miljarder US-dollar varje år. |
| --- | --- |

U.

Korruption och svaga institutioner utgör betydande hinder för skyddet och bevarandet av skogar. I en gemensam rapport från FN:s miljöprogram (Unep) och Interpol från 2016 (5) anges det att skogsbrott utgör ett av de fem största hindren för att målen för hållbar utveckling ska kunna uppnås, och att mellan 15 och 30 % av den lagliga handeln världen över härrör från olaglig skogsavverkning. Enligt Världsbanken medför olaglig skogsavverkning och handel med timmer att de drabbade länderna förlorar uppskattningsvis 15 miljarder US-dollar varje år.

| V. | Skogsbrott kan ta sig många uttryck, exempelvis som olaglig exploatering av värdefulla utrotningshotade träslag (som finns förtecknade i Cites), olaglig avverkning av timmer för byggnadsmaterial och möbler, olaglig avverkning och ”tvättning” av trä genom bulvanföretag inom odlings- och jordbrukssektorn för att tillhandahålla massa för pappersindustrin, samt utnyttjande av den mycket oreglerade handeln med brännved och kol för att dölja olaglig skogsavverkning i och utanför skyddade områden. |
| --- | --- |

V.

Skogsbrott kan ta sig många uttryck, exempelvis som olaglig exploatering av värdefulla utrotningshotade träslag (som finns förtecknade i Cites), olaglig avverkning av timmer för byggnadsmaterial och möbler, olaglig avverkning och ”tvättning” av trä genom bulvanföretag inom odlings- och jordbrukssektorn för att tillhandahålla massa för pappersindustrin, samt utnyttjande av den mycket oreglerade handeln med brännved och kol för att dölja olaglig skogsavverkning i och utanför skyddade områden.

| W. | Urbanisering, vanstyre och storskalig avskogning för jordbruk, gruvdrift och infrastrukturutveckling medför allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna med förödande konsekvenser för skogsbefolkningar och lokalsamhällen, såsom markrofferi, tvångsavhysningar, trakasserier från polisens sida, godtyckliga arresteringar och kriminalisering av lokala ledare, människorättsförsvarare och aktivister. |
| --- | --- |

W.

Urbanisering, vanstyre och storskalig avskogning för jordbruk, gruvdrift och infrastrukturutveckling medför allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna med förödande konsekvenser för skogsbefolkningar och lokalsamhällen, såsom markrofferi, tvångsavhysningar, trakasserier från polisens sida, godtyckliga arresteringar och kriminalisering av lokala ledare, människorättsförsvarare och aktivister.

| X. | FN:s Agenda 2030 fastställer målet att bromsa och stabilisera avskogningen och skogsförstörelsen före 2020. Detta åtagande upprepas i Parisavtalet och bör inte skjutas upp. |
| --- | --- |

X.

FN:s Agenda 2030 fastställer målet att bromsa och stabilisera avskogningen och skogsförstörelsen före 2020. Detta åtagande upprepas i Parisavtalet och bör inte skjutas upp.

| Y. | I det femtonde målet för hållbar utveckling anges det uttryckligen att det behövs ett välfungerande skogsbruk. Samtidigt kan skogarna bidra till att flera av de andra målen uppfylls. |
| --- | --- |

Y.

I det femtonde målet för hållbar utveckling anges det uttryckligen att det behövs ett välfungerande skogsbruk. Samtidigt kan skogarna bidra till att flera av de andra målen uppfylls.

| Z. | Redd+ har haft positiva miljömässiga och sociala effekter i många utvecklingsländer när det gäller allt från bevarandet av den biologiska mångfalden till landsbygdsutvecklingen och förbättringen av skogsförvaltningen. Samtidigt har Redd+ emellertid kritiseras för att utsätta skogssamhällen för stort tryck. |
| --- | --- |

Z.

Redd+ har haft positiva miljömässiga och sociala effekter i många utvecklingsländer när det gäller allt från bevarandet av den biologiska mångfalden till landsbygdsutvecklingen och förbättringen av skogsförvaltningen. Samtidigt har Redd+ emellertid kritiseras för att utsätta skogssamhällen för stort tryck.

| AA. | Allt fler bevis pekar på att säkerställandet av lokalsamhällenas besittningsrätt leder till minskad avskogning och en mer hållbar skogsförvaltning. |
| --- | --- |

AA.

Allt fler bevis pekar på att säkerställandet av lokalsamhällenas besittningsrätt leder till minskad avskogning och en mer hållbar skogsförvaltning.

| AB. | Jordbruket står för 80 % av avskogningen i världen. I synnerhet djurhållningen och stora industriella soja- och palmoljeplantager bidrar avsevärt till avskogningen, särskilt i tropiska länder. Orsaken till detta är ökad efterfrågan på motsvarande produkter i industriländerna och tillväxtekonomierna och det industriella jordbrukets expansion världen över. I en studie som kommissionen genomförde under 2013 kom man fram till att EU-27 var världens största nettoimportör av varor, råvaror och tjänster som medför avskogning (under perioden 1990–2008). EU har därför en avgörande roll att spela i kampen mot avskogning och skogsförstörelse, särskilt med tanke på dess efterfrågan på jordbruksråvaror och krav på tillbörlig aktsamhet i fråga om sådana råvaror. |
| --- | --- |

AB.

Jordbruket står för 80 % av avskogningen i världen. I synnerhet djurhållningen och stora industriella soja- och palmoljeplantager bidrar avsevärt till avskogningen, särskilt i tropiska länder. Orsaken till detta är ökad efterfrågan på motsvarande produkter i industriländerna och tillväxtekonomierna och det industriella jordbrukets expansion världen över. I en studie som kommissionen genomförde under 2013 kom man fram till att EU-27 var världens största nettoimportör av varor, råvaror och tjänster som medför avskogning (under perioden 1990–2008). EU har därför en avgörande roll att spela i kampen mot avskogning och skogsförstörelse, särskilt med tanke på dess efterfrågan på jordbruksråvaror och krav på tillbörlig aktsamhet i fråga om sådana råvaror.

| AC. | Expansionen av sojaodlingen har skapat sociala och miljömässiga problem, såsom markerosion, vattenutarmning, förorening från bekämpningsmedel och tvångsförflyttning av människor. Ursprungsbefolkningarna hör till de värst drabbade. |
| --- | --- |

AC.

Expansionen av sojaodlingen har skapat sociala och miljömässiga problem, såsom markerosion, vattenutarmning, förorening från bekämpningsmedel och tvångsförflyttning av människor. Ursprungsbefolkningarna hör till de värst drabbade.

| AD. | Expansionen av palmoljeplantager har lett till omfattande skogsförstörelse och sociala konflikter, där plantageföretag ställs mot ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen. |
| --- | --- |

AD.

Expansionen av palmoljeplantager har lett till omfattande skogsförstörelse och sociala konflikter, där plantageföretag ställs mot ursprungsbefolkningar och lokalsamhällen.

| AE. | Under de senaste åren har den privata sektorn visat ett allt större engagemang för skogsskydd, och fler än 400 företag har förbundit sig att eliminera avskogning från sina produkter och försörjningskedjor i enlighet med New York-deklarationen om skogar. Särskilt fokus ligger på råvaror som palmolja, soja, nötkött och timmer. Att den offentliga sektorn vidtar åtgärder avseende jordbruksprodukter förekommer emellertid fortfarande relativt sällan. |
| --- | --- |

AE.

Under de senaste åren har den privata sektorn visat ett allt större engagemang för skogsskydd, och fler än 400 företag har förbundit sig att eliminera avskogning från sina produkter och försörjningskedjor i enlighet med New York-deklarationen om skogar. Särskilt fokus ligger på råvaror som palmolja, soja, nötkött och timmer. Att den offentliga sektorn vidtar åtgärder avseende jordbruksprodukter förekommer emellertid fortfarande relativt sällan.

| 1. | Europaparlamentet påminner om att Agenda 2030 erkänner att skogar med biologisk mångfald spelar en viktig roll för den hållbara utvecklingen och för åtagandena enligt Parisavtalet. Parlamentet upprepar att en hållbar och inkluderande skogsförvaltning och ansvarsfull användning av skogsråvarorna är det effektivaste och billigaste sättet att på naturlig väg avskilja och lagra koldioxid. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja att mål för skogs- och markförvaltning tas med i de nationellt fastställda bidragen för skogsrika utvecklingsländer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att Parisavtalet ålägger alla parter att vidta åtgärder för att bevara och förbättra kolsänkor, inbegripet skogar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att man genom att hejda avskogningen och skogsförstörelsen och ge skogarna en möjlighet att växa till sig igen skulle generera minst 30 % av alla de åtgärder som krävs för att begränsa den globala uppvärmningen till 1,5 C (6). |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar att avskogningen står för 11 % av de globala antropogena utsläppen av växthusgaser, dvs. mer än alla personbilar tillsammans. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet bekräftar att typen av skogsförvaltning har betydelse för koldioxidbalansen i tropikerna, eftersom det i nyligen publicerade artiklar (7) har framhållits att de mer subtila formerna av skogsförstörelse, och inte bara storskalig avskogning som man tidigare trott, troligen är en mycket viktig källa till koldioxidutsläpp som står för mer än hälften av de totala utsläppen. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att återbeskogning, återställande av befintliga förstörda skogar och en ökning av antalet träd i jordbrukslandskap genom skogsjordbruk är de enda källorna till negativa utsläpp som har en betydande potential att bidra till att målen i Parisavtalet uppnås. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om Bonn-utmaningen (8), vars mål att återställa 350 miljoner hektar förstörd och avskogad mark fram till 2030 skulle kunna ge ungefär 170 miljoner US-dollar per år i nettovinst genom skydd av avrinningsområden, förbättrad skördeavkastning och förbättrade skogsprodukter och medföra att upp till 1,7 gigaton koldioxidekvivalenter binds årligen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att respektera EU:s internationella åtaganden, bland annat från COP21, FN:s skogsforum (UNFF), FN:s konvention om biologisk mångfald (UNCBD), New York-deklarationen om skogar och det hållbara utvecklingsmålet 15, i synnerhet mål 15.2, som går ut på att främja genomförandet av hållbart brukande av alla typer av skogar, stoppa avskogningen, återställa utarmade skogar och kraftigt öka nybeskogningen och återbeskogningen världen över senast 2020. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet påminner särskilt om att unionen har åtagit sig att uppnå Aichi-målen i konventionen om biologisk mångfald, vilka kräver att 17 % av alla habitat bevaras, att 15 % av de skadade ekosystemen återställs och att skogsförluster upphör nästan helt, eller åtminstone halveras, fram till 2020. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet konstaterar att luftfartssektorn i stor utsträckning är beroende av utsläppskompensation, bland annat skogsbaserad sådan. Parlamentet understryker emellertid att skogskompensation utsätts för stark kritik eftersom den är svår att mäta och omöjlig att garantera. Parlamentet anser att Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao) bör undanta skogsbaserad utsläppskompensation från systemet för kompensation för och minskning av koldioxidutsläpp inom internationell luftfart (Corsia). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet betonar att orsakerna till avskogningen inte bara går att finna inom skogssektorn i sig och att de hänger samman med ett stort antal frågor, såsom besittningsrättsliga förhållanden, skydd av ursprungsbefolkningarnas rättigheter, jordbrukspolitiken och klimatförändringar. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka sina ansträngningar för ett fullständigt och effektivt genomförande av de frivilliga partnerskapsavtalen och att ta itu med avskogningen på ett helhetsbetonat sätt genom en enhetlig politisk ram, dvs. genom att se till att markbesittningsrättigheterna för skogsberoende samhällen faktiskt erkänns och respekteras, särskilt i samband med EU:s utvecklingsfinansiering och granskningsprocessen för de frivilliga partnerskapsavtalen, och att detta sker på ett sådant sätt att det går att försörja sig på det lokala skogsbruket samtidigt som bevarandet av ekosystemen garanteras. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vartannat år utarbeta en rapport om hur genomförandet av Flegt-handlingsplanen framskrider. Parlamentet betonar att en sådan rapport bör omfatta en bedömning av genomförandet av de frivilliga partnerskapsavtalen, planerade tidsfrister, eventuella svårigheter som uppstått och åtgärder som vidtagits eller planeras. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet noterar att genomförandet av frivilliga partnerskapsavtal har större chans att lyckas om man förutser ett mer riktat stöd till sårbara grupper som är inblandade i förvaltningen av timmerresurser (småbrukare, mikroföretag och små och medelstora företag samt oberoende operatörer i den ”informella sektorn”). Parlamentet betonar vikten av att säkerställa att certifieringsprocesserna respekterar intressena hos de mer sårbara grupper som är involverade i skogsförvaltningen. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker vikten av att bekämpa den olagliga handeln med tropiskt timmer. Parlamentet föreslår att kommissionen i framtida förhandlingar om Flegt-exportlicenser för verifierade lagliga timmerprodukter som exporteras till EU tar hänsyn till erfarenheterna från det indonesiska systemet, som är i kraft sedan november 2016. Parlamentet föreslår att kommissionen genomför en oberoende konsekvensbedömning av genomförandet av laglighetsförsäkringssystemet för indonesiskt timmer och begär att denna bedömning läggs fram inom en rimlig tidsperiod. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med risken för konflikttimmer, för att se till att sådant timmer definieras som olagligt genom hela processen med frivilliga partnerskapsavtal. Parlamentet anser att definitionen av ”lagligt” i laglighetsförsäkringssystemen för timmer bör utvidgas till att även omfatta mänskliga rättigheter, särskilt lokalsamhällenas besittningsrätt, och att denna definition bör gälla för samtliga frivilliga partnerskapsavtal. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda sig av den strukturerade dialog om Flegt som föreslagits för att göra en korrekt bedömning av riskerna för korruption inom skogssektorn och ta fram åtgärder som stärker deltagandet, öppenheten, ansvaret och integriteten, som delar av en strategi för korruptionsbekämpning. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta fram en miljöpolitisk strategi för offentlig upphandling av timmer för att främja skyddet och återställandet av skogarnas ekosystem världen över. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet noterar med oro att skogssektorn är särskilt sårbar för dålig samhällsstyrning, inbegripet korruption, bedrägerier och organiserad brottslighet, som ofta präglas av strafflöshet. Parlamentet beklagar att tillämpningen av skogslagstiftningen är svag även i länder där lagstiftningen är god. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att skogsbrott, såsom olaglig avverkning, 2016 uppskattades motsvara ett värde av 50–152 miljarder US-dollar globalt sett, vilket innebär en ökning jämfört med de 30–100 miljarder som värdet uppskattades till 2014, och är det miljöbrott som inbringar högst inkomster. Parlamentet noterar att olaglig avverkning är en viktig källa till finansiering av organiserad brottslighet och därmed gör regeringar, stater och lokalsamhällen fattigare till följd av uteblivna inkomster (9). |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet är djupt bekymrat över att det har blivit allt vanligare med kränkningar av de mänskliga rättigheterna, markrofferi och konfiskering av mark som tillhör ursprungsbefolkningarna, och att denna utveckling intensifierats av utbyggnaden av infrastruktur, monokulturplantager för livsmedel, bränsle och fiber samt avverkningar och åtgärder för att minska koldioxidutsläppen, såsom utvecklingen av biobränslen, naturgas eller storskalig vattenkraft. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet noterar med oro att cirka 300 000 personer tillhörande skogsbefolkningar (även kallade pygméer eller batwaer) i den centralafrikanska regnskogen utsätts för större påfrestningar än någonsin förut när det gäller deras marker, skogsresurser och samhällen till följd av att skogarna avverkas, röjs för jordbruk eller omvandlas till exklusiva naturskyddsområden. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen med kraft att följa upp de aspekter som tas upp i parlamentets resolution av den 25 oktober 2016 om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (10), även med hänsyn till företag som är verksamma på detta område. Parlamentet uppmanar särskilt kommissionen att vidta de åtgärder som efterlyses i resolutionen för att identifiera och straffa dem som är ansvariga när sådant agerande direkt eller indirekt kan tillskrivas multinationella företag vars verksamhet omfattas av en medlemsstats jurisdiktion. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet pekar på att olaglig avverkning medför förlorade skatteintäkter för utvecklingsländerna. Parlamentet beklagar särskilt att skatteparadis och system för skatteflykt används för att finansiera skal- och dotterbolag till stora mass-, timmer- och gruvbolag som har koppling till avskogning, vilket bekräftas av Panamadokumenten och Paradisdokumenten, eftersom effekterna av oreglerad finansiell globalisering kan ha en negativ inverkan på skogsskyddet och miljöhållbarheten. Parlamentet uppmanar återigen EU att visa en stark politisk vilja och beslutsamhet i kampen mot skatteflykt och skatteundandragande, både på hemmaplan och gentemot tredjeländer. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet välkomnar offentliggörandet av den efterfrågade genomförbarhetsstudien om alternativ för att förstärka EU:s åtgärder för att motverka avskogning (11), som beställts av kommissionens generaldirektorat för miljö. Parlamentet konstaterar att denna studie huvudsakligen fokuserar på sju råvaror förenade med skogsrelaterade risker, nämligen palmolja, soja, gummi, nötkött, majs, kakao och kaffe, och erkänner att EU tydligt är en del av problemet med den globala avskogningen. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att omedelbart genomföra en grundlig konsekvensbedömning och hålla ett samråd med berörda parter, där särskilt lokalbefolkningar och kvinnor deltar, i syfte att ta fram en ambitiös EU-handlingsplan om avskogning och skogsförstörelse som innehåller konkreta och enhetliga regleringsåtgärder, bland annat en övervakningsmekanism, för att säkerställa att inga leveranskedjor eller finansiella transaktioner med anknytning till EU resulterar i avskogning, skogsförstörelse eller kränkningar av de mänskliga rättigheterna. Parlamentet pekar på behovet av att denna handlingsplan främjar ökat ekonomiskt och tekniskt stöd till producentländer med det särskilda målet att skydda, bevara och återställa skogar och viktiga ekosystem samt förbättra försörjningen för samhällen som är beroende av skogen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet påminner om att infödda kvinnor och kvinnliga jordbrukare spelar en central roll i skyddet av skogarnas ekosystem. Parlamentet noterar dock med oro att det saknas kvinnligt deltagande och medinflytande i förvaltningen av naturresurser. Parlamentet beklagar avsaknaden av utbildning på skogsbruksområdet. Parlamentet anser att jämställdhet inom utbildningen på skogsbruksområdet är en avgörande faktor för en hållbar förvaltning av skogar, vilket bör återspeglas i EU:s handlingsplan. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet noterar att ett offentligt samråd har inletts om produktdefinitionen i timmerförordningen. Parlamentet anser att möjligheten att i frågeformuläret välja att minska förordningens tillämpningsområde inte är motiverat, med tanke på att den olagliga handeln blomstrar inom förordningens nuvarande tillämpningsområde. Parlamentet noterar vidare att det europeiska träbearbetningsförbundet har ställt sig positivt till att utöka timmerförordningens tillämpningsområde till alla träprodukter. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet konstaterar att det i 2016 års översyn av EU:s timmerförordning (SWD(2016)0034) inte var möjligt att undersöka huruvida de påföljder som fastställts av medlemsstaterna är effektiva, proportionella och avskräckande, eftersom antalet påföljder som har tillämpats hittills har varit mycket lågt. Parlamentet ifrågasätter att vissa medlemsstater tillämpar kriteriet om de nationella ekonomiska förhållandena för fastställda påföljder, med tanke på den internationella aspekten av brottet och det faktum att brottet rankas som nummer ett av alla miljöbrott i världen. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att genomföra och tillämpa EU:s timmerförordning fullt ut, och begär att EU:s timmerförordning ska omfatta alla produkter som är eller kan vara gjorda av trä, och som innehåller eller kan innehålla trä. Parlamentet framhåller kravet att genomföra adekvata och ändamålsenliga kontroller, bland annat på komplexa leveranskedjor och importer från bearbetningsländer, och efterlyser kraftfulla och avskräckande påföljder för samtliga ekonomiska aktörer, eftersom detta är ett internationellt brott och det miljöbrott som genererar de största intäkterna. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet noterar avslöjandet om att Flegt-exportlicenser gör det möjligt för timmer med olagligt ursprung att blandas med lagligt timmer och att detta timmer därför potentiellt skulle kunna exporteras till EU som timmer som överensstämmer med EU:s timmerförordning (12). |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppdatera anvisningarna om EU:s timmerförordning i syfte att ta itu med konflikttimmer och utfärda rekommendationer om mer utförliga riskbegränsningsåtgärder för att stärka tillämpningen, inbegripet krav på skärpta åtgärder för kundkännedom för aktörer som importerar från konfliktdrabbade områden eller högriskområden, villkor för bekämpning av bestickning i kontrakt med leverantörer, genomförande av efterlevnadsbestämmelser för bekämpning av korruption, reviderade årsredovisningar och revisioner för bekämpning av korruption. |
| --- | --- |

32.

Skogs- och markförvaltning

| 33. | Europaparlamentet är medvetet om det viktiga arbete som utförts under FN:s ekonomiska kommission för Europa (UNECE) och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) när det gäller global hållbar skogsförvaltning och noterar att detta arbete spelar en viktig roll för den hållbara handeln med skogsprodukter. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar EU att etablera ett starkare samarbete och ändamålsenliga partnerskap med framstående timmerkonsumerande länder och internationella intressenter såsom FN, i synnerhet FAO, centret för internationell skogsbruksforskning (CIFOR) och Världsbankens program för skogar (PROFOR), för en effektivare minskning av handeln med olagligt avverkat timmer på global nivå och en bättre skogsförvaltning generellt sett. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att inte bara primärskogar utan även sekundärskogar, som främst återbeskogas genom naturliga processer efter betydande mänskliga eller naturliga störningar av primärskogen, tillhandahåller avgörande ekosystemtjänster, försörjningsmöjligheter för lokalbefolkningen samt timmer. Parlamentet anser att eftersom även sekundärskogens överlevnad hotas av olaglig avverkning bör eventuella åtgärder för att ta itu med öppenheten och ansvarsskyldigheten inom skogsförvaltningen också inriktas på denna, och inte bara på primärskogar. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet betonar behovet av att uppmuntra deltagandeorienterad och samhällsbaserad skogsförvaltning genom att stärka det civila samhällets medverkan i planeringen och genomförandet av skogsförvaltningsstrategier och skogsförvaltningsprojekt, öka medvetenheten och se till att även lokalsamhällena drar nytta av skogsresurserna. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet noterar med oro att skogsbefolkningars osäkra besittningsrätt till mark utgör ett av de största hindren för att bekämpa avskogningen. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet påminner om att en ansvarsfull förvaltning av besittning av mark och skog är nödvändig för att säkerställa social stabilitet, hållbar användning av miljön och ansvarsfull investering i hållbar utveckling. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet noterar att det finns modeller med samfällighetsskogsbruk/kollektivt sedvaneägande som kan ge flera fördelar (13), inbegripet en ökning av skogsmarken och av tillgängliga vattenresurser, och som minskar den olagliga avverkningen genom tydliga regler för tillgång till timmer och ett starkt system för skogsövervakning. Parlamentet föreslår att mer forskning och stöd ges för att bidra till utarbetandet av rättsliga ramar för samfällighetsskogsbruk. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet uppmanar partnerländerna att erkänna och skydda rätten för lokala skogsberoende samhällen och ursprungsbefolkningar, särskilt rätten för kvinnor från ursprungsbefolkningar, till sedvanerättsligt ägande och att bestämma över sin mark och sina territorier och naturresurser, i enlighet med internationella människorättsinstrument såsom den internationella konventionen om ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter, FN:s förklaring om urbefolkningars rättigheter och ILO:s konvention nr 169. Parlamentet uppmanar EU att stödja partnerländerna i detta och i att noggrant tillämpa principen om fritt, på förhand inhämtat och välinformerat samtycke till storskaliga markförvärv. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet fördömer det krympande utrymmet för det civila samhällets och lokalsamhällenas yttrandefrihet i fråga om skogsförvaltningen och det stigande antalet angrepp på denna yttrandefrihet. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations frivilliga riktlinjer för ansvarsfull förvaltning bindande för den externa investeringsplanen. Parlamentet betonar att efterlevnaden av riktlinjerna förutsätter att det finns en effektiv och oberoende övervaknings- och efterlevnadsmekanism, inbegripet lämpliga tvistlösnings- och klagomålsmekanismer. Parlamentet insisterar på att hänsyn tas till besittningsrättsliga normer i utformningen och övervakningen av projekt och den årliga rapporteringen, och att sådana normer blir bindande när det gäller EU:s samtliga externa åtgärder som finansieras genom offentligt utvecklingsbistånd (ODA). |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omedelbart inrätta en ändamålsenlig klagomålsmekanism för offer för kränkningar av de mänskliga rättigheterna och annan skadlig inverkan från ODA-finansierad verksamhet, så att utredningar och förlikningsprocesser kan inledas. Parlamentet påpekar att denna mekanism bör omfatta standardiserade förfaranden och vara av administrativ karaktär, och därmed tjäna som komplement till rättsliga mekanismer, samt att EU:s delegationer skulle kunna fungera som kontaktpunkter. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar EU att anta en bestämmelse som gör det obligatoriskt att offentliggöra information om avskogning, som lägger fram bevis om finansiella investeringar kopplade till produktionen eller bearbetningen av råvaror, som medför risker för skogen. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet påminner om att kommissionens rapport om öppenhetsdirektivet 2013/50/EU, genom vilket krav på offentliggörande införs för betalningar till regeringar från börsnoterade och stora onoterade företag med verksamhet inom utvinningsindustrin och som inbegriper avverkning av naturskogar (naturliga eller delvis naturliga), ska lämnas in till Europaparlamentet och rådet senast den 27 november 2018. Parlamentet noterar vidare att denna rapport bör åtföljas av ett lagstiftningsförslag. Parlamentet uppmanar kommissionen, mot bakgrund av en eventuell översyn, att överväga att utöka kravet till andra industrisektorer som påverkar skogar, och till andra skogar än primärskogar. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet beklagar att markanvändningsplaneringen och tilldelningen av koncessioner i många länder ofta sker utan lokalt medverkande och överenskommelser med skogssamhällena. Parlamentet anser att laglighetsförsäkringssystemen för timmer bör omfatta rättssäkerhetsgarantier som stärker samhällena, för att minska risken för att mark tilldelas eller överlåts på ett korrupt eller ojämlikt sätt. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar vikten av insyn i uppgifter, bättre kartläggning, oberoende övervakning, revisionsverktyg och informationsutbyte för att förbättra samhällsstyrningen och det internationella samarbetet samt för att underlätta efterlevnaden av åtagandena om noll avskogning. Parlamentet uppmanar EU att öka sitt ekonomiska och tekniska stöd till partnerländerna för att åstadkomma detta och hjälpa dem att utveckla den kompetens som krävs för att förbättra de lokala skogsförvaltningsstrukturerna och ansvarsskyldigheten. |
| --- | --- |

47.

Ansvarsfulla leveranskedjor och ansvarsfull finansiering

| 48. | Europaparlamentet noterar att importen av timmer och timmerprodukter bör genomgå noggrannare kontroller vid EU:s gränser, för att säkerställa att de importerade produkterna verkligen uppfyller kriterierna för införsel till EU. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet noterar att mer än hälften av de råvaror som produceras och exporteras till världsmarknaden härrör från olaglig avskogning. Parlamentet påpekar att i fråga om jordbruksrelaterade råvaror som är förenade med skogsrelaterade risker uppskattas det att 65 % av Brasiliens och 9 % av Argentinas export av nötkött samt 41 % av Brasiliens, 5 % av Argentinas och 30 % av Paraguays export av soja troligen är kopplad till olaglig avskogning. Parlamentet noterar vidare att EU-producenter importerar avsevärda mängder av foder och protein från utvecklingsländer (14). |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet framhåller den privata sektorns betydelse för att uppnå internationella skogsmål, bland annat återställandet av skogar. Parlamentet betonar emellertid behovet av att säkerställa att globala leveranskedjor och finansiella flöden enbart stöder laglig, hållbar och avskogningsfri produktion och inte leder till kränkningar av de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet välkomnar att större aktörer inom den privata sektorn (mycket ofta från EU) har åtagit sig att eliminera produkter som har anknytning till avskogning från sina försörjningskedjor och investeringar. Parlamentet noterar dock att EU måste anta denna utmaning och stärka insatserna inom den privata sektorn genom politik och lämpliga åtgärder, genom vilka en gemensam utgångspunkt och lika villkor skapas för alla företag. Parlamentet anser att detta skulle förstärka utfästelserna, skapa förtroende och öka företagens ansvar för sina åtaganden. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet påminner om att FN:s vägledande principer för företag och mänskliga rättigheter måste respekteras. Parlamentet stöder de pågående förhandlingarna för att skapa ett bindande FN-instrument för transnationella företag och andra företag när det gäller mänskliga rättigheter, och betonar betydelsen av att EU är aktivt involverad i denna process. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmuntrar företag att vidta åtgärder för att förhindra korruption i sin verksamhet, särskilt när det gäller tilldelningen av markbesittningsrättigheter, och anser att de bör utvidga sina externa övervakningssystem för arbetsnormer till att även inbegripa mer omfattande åtaganden rörande avskogning. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet pekar på behovet av att EU inför obligatoriska krav för finanssektorn om att iaktta tillbörlig aktsamhet vid bedömningen av finansiella och icke-finansiella miljömässiga, sociala och förvaltningsrelaterade risker. Parlamentet pekar även på behovet av att allmänheten får ta del av förfarandet för bedömning av tillbörlig aktsamhet, vilket bör ske genom att investerarna rapporterar om detta åtminstone årligen. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar EU att ta itu med den globala avskogningen genom att reglera den europeiska handeln med och konsumtionen av råvaror som är förenade med risker för skogen, såsom soja, palmolja, eukalyptus, nötkött, läder och kakao, utifrån de lärdomar som dragits från Flegt-handlingsplanen, timmerförordningen, förordningen om konfliktmineraler, direktivet om icke-finansiell rapportering, lagstiftning om olagligt, orapporterat och oreglerat fiske (IUU) och andra EU-initiativ för att reglera leveranskedjorna. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet anser att detta regelverk bör






  a) | fastställa bindande kriterier för hållbara produkter och produkter som inte bidrar till avskogning, |
| --- | --- | --- |

56.

a)

fastställa bindande kriterier för hållbara produkter och produkter som inte bidrar till avskogning,

| b) | införa obligatoriska skyldigheter vad gäller tillbörlig aktsamhet för aktörer i både tidigare och senare led i leveranskedjor som inbegriper råvaror som är förenade med risker för skogen, |
| --- | --- |

b)

införa obligatoriska skyldigheter vad gäller tillbörlig aktsamhet för aktörer i både tidigare och senare led i leveranskedjor som inbegriper råvaror som är förenade med risker för skogen,

| c) | säkerställa spårbarhet för råvaror och insyn genom hela leveranskedjan, |
| --- | --- |

c)

säkerställa spårbarhet för råvaror och insyn genom hela leveranskedjan,

| d) | kräva att medlemsstaternas behöriga myndigheter utreder och lagför de EU-medborgare eller EU-baserade företag som drar nytta av olagliga ändringar av markanvändningen i producentländerna, |
| --- | --- |

d)

kräva att medlemsstaternas behöriga myndigheter utreder och lagför de EU-medborgare eller EU-baserade företag som drar nytta av olagliga ändringar av markanvändningen i producentländerna,

| e) | vara förenligt med internationell humanitär rätt, respektera den sedvanerätt som anges i de frivilliga riktlinjerna och garantera fritt och på förhand inhämtat och välinformerade samtycke från alla samhällen som potentiellt påverkas under hela produktens livscykel. |
| --- | --- |

e)

vara förenligt med internationell humanitär rätt, respektera den sedvanerätt som anges i de frivilliga riktlinjerna och garantera fritt och på förhand inhämtat och välinformerade samtycke från alla samhällen som potentiellt påverkas under hela produktens livscykel.

| 57. | Europaparlamentet kräver att EU ser till att de åtgärder som vidtagits och regelverket inte medför onödiga bördor för små och medelstora producenter eller hindrar deras tillträde till marknader och den internationella handeln. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet kräver också att EU främjar ett liknande bindande regelverk på internationell nivå och integrerar skogsdiplomati i sin klimatpolitik för att uppmuntra länder som bearbetar och/eller importerar betydande mängder tropiskt virke, som Kina och Vietnam, att anta effektiv lagstiftning som förbjuder import av olagligt avverkat timmer och som kräver att aktörer iakttar tillbörlig aktsamhet (på motsvarande sätt som i EU:s timmerförordning). Parlamentet uppmanar därför kommissionen att förbättra öppenheten när det gäller diskussionerna och åtgärderna inom ramen för EU:s och Kinas bilaterala samordningsmekanism för skogslagstiftningens efterlevnad och skogsförvaltning. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet beklagar att regeringen i Demokratiska republiken Kongo omprövar moratoriet för att bevilja två kinesiska företag nya licenser för avverkning av landets tropiska regnskogar. Parlamentet kräver att moratoriet upprätthålls tills skogsföretagen, regeringen och de lokala skogsberoende samhällena når en överenskommelse om protokoll som garanterar en tillfredsställande miljö- och samhällsförvaltning. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar EU att införa tvärvillkor för djurfoder i samband med reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken för att garantera att offentliga bidrag beviljas för hållbara livsmedel som inte bidrar till avskogning och att importen av proteinfodergrödor och djur minskar samtidigt som den inhemska proteinproduktionen diversifieras och förbättras, samt för att se till att import av råvaror som är förenade med risker för skogen (t.ex. soja och majs) utesluts från direkt eller indirekt stöd från EU:s framtida livsmedels- och jordbrukspolitik. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet betonar att den nya gemensamma jordbrukspolitiken måste anpassas till EU:s internationella åtaganden, bland annat Agenda 2030 för hållbar utveckling och Parisavtalet om klimatförändringar. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet kräver att indikatorerna för målen för hållbar utveckling används för att bedöma de externa effekterna av den gemensamma jordbrukspolitiken, i enlighet med OECD:s förslag. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet påminner om att Malaysia och Indonesien är de största producenterna av palmolja och står för uppskattningsvis 85–90 % av den globala produktionen, och att den ökade efterfrågan på denna vara leder till avskogning, sätter press på markanvändningen och i hög grad påverkar lokalsamhällena, hälsan och klimatet. Parlamentet betonar i detta sammanhang att man bör utnyttja förhandlingarna om handelsavtal med Indonesien och Malaysia för att förbättra situationen på plats. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet medger att befintliga certifieringssystem för palmolja har haft en positiv verkan, men beklagar att varken Round Table on Sustainable Palm Oil (RSPO), Indonesian Sustainable Palm Oil (ISPO), Malaysia Sustainable Palm Oil (MSPO) eller något av de andra större erkända certifieringssystemen i praktiken förbjuder sina medlemmar att omvandla regnskogar eller torvmarker till palmodlingar. Parlamentet anser därför att dessa större certifieringssystem misslyckas med att effektivt begränsa växthusgasutsläppen i samband med anläggning och drift av odlingar och således inte heller har lyckats förhindra omfattande bränder i regnskogar och torvmarker. Parlamentet uppmanar även kommissionen att säkerställa att det sker en oberoende granskning och övervakning av dessa certifieringssystem för att garantera att den palmolja som släpps ut på EU-marknaden uppfyller alla nödvändiga krav och är hållbart producerad. Parlamentet noterar att frågan om hållbarhet inom palmoljesektorn inte enbart kan lösas genom frivilliga åtgärder och strategier, utan att palmoljeföretag även bör omfattas av bindande regler och ett obligatoriskt certifieringssystem. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar behovet av att förbättra tillförlitligheten hos frivilliga certifieringssystem genom märkning för att garantera att endast palmolja vars produktion inte bidrar till avskogning, skogsförstörelse, som inte härrör från olagligt beslagtagande av mark och inte har koppling till brott mot de mänskliga rättigheterna kommer in på EU:s marknad, i enlighet med sin resolution av den 25 oktober 2016 om företagens ansvar för allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i tredjeländer (15), och att Round Table on Sustainable Palm Oil (RSPO) omfattar all slutanvändning av palmolja. Parlamentet betonar dessutom att konsumenterna måste informeras bättre om de skadliga effekter som den ohållbara palmoljeproduktionen har på miljön, där det yttersta målet är att avsevärt minska konsumtionen av palmolja. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och alla medlemsstater som ännu inte har gjort det att genomföra åtgärder för att ta i bruk ett EU-omfattande åtagande om att senast 2020 enbart köpa in certifierat hållbar palmolja, bland annat genom att underteckna Amsterdamförklaringen om eliminering av avskogning från jordbruksråvarukedjor kopplade till europeiska länder, och att sträva efter att inrätta ett åtagande från sektorn, exempelvis genom att underteckna och tillämpa Amsterdamförklaringen till stöd för en fullständigt hållbar leveranskedja för palmolja senast 2020. |
| --- | --- |

66.

En konsekvent politik för utveckling

| 67. | Europaparlamentet påminner om att målen för hållbar utveckling endast kan uppnås om försörjningskedjorna blir hållbara och synergier skapas mellan olika politikområden. Parlamentet är djupt bekymrat över att EU:s stora beroende av import av djurfoder i form av sojabönor medför avskogning tredjeländer. Parlamentet är oroat över den miljöpåverkan som följer av den ökade importen av biomassa och den stigande efterfrågan på trä i Europa, särskilt för att uppfylla EU:s mål för förnybar energi. Parlamentet uppmanar kommissionen att respektera principen om en konsekvent utvecklingspolitik enligt artikel 208 i EUF-fördraget, eftersom denna princip är grundläggande för EU:s bidrag till genomförandet av Agenda 2030, Parisavtalet och det europeiska samförståndet om utveckling. Parlamentet pekar därför på behovet av att se till att det råder överensstämmelse mellan EU:s utvecklings-, handels-, jordbruks-, energi- och klimatpolitik. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att effektivisera sina insatser för att bekämpa olaglig avverkning, och att bättre samordna sina åtgärder för detta inom EU:s olika politikområden och vid sina avdelningar som berörs av dessa åtgärder. Parlamentet uppmanar kommissionen att förhandla om importstandarder för timmer i framtida bilaterala eller multilaterala handelsrelaterade avtal, för att inte undergräva de framsteg som nåtts med hjälp av Flegt-handlingsplanen med timmerproducerande länder. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet påminner om att skogarna till 80 % utgörs av ursprungsbefolkningarnas och lokalsamhällenas traditionella markområden och territorier. Parlamentet noterar med oro att FN:s särskilde rapportör om ursprungsbefolkningars rättigheter har rapporterat om ett ökande antal fall situationer där projekt för begränsning av klimatförändringarna påstås ha inverkat negativt på ursprungsbefolkningars rättigheter, särskilt projekt för förnybar energi som produktion av biobränsle och uppförande av vattenkraftsdammar. Parlamentet understryker vikten av att säkerställa de lokala skogssamhällenas markbesittningsrättigheter, inbegripet sedvanerättigheterna. Parlamentet betonar att resultatbaserade betalningar och Redd+ bör ses som en möjlighet att förbättra skogsförvaltningen, markbesittningsrättigheterna och försörjningsmöjligheterna. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som ursprungsbefolkningarna spelar för den hållbara förvaltningen av naturresurser och bevarandet av den biologiska mångfalden. Parlamentet påminner om att Förenta nationernas ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) uppmanar sina parter att respektera ursprungsbefolkningarnas kunskaper och rättigheter som skyddsgarantier vid genomförandet av Redd+. Parlamentet kräver att partnerländerna vidtar åtgärder för att på ett ändamålsenligt sätt involvera ursprungsbefolkningarna i åtgärder för anpassning till och begränsning av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet pekar på behovet av att EU och medlemsstaterna ökar synergierna mellan de frivilliga partnerskapsavtalen och Redd+. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över ökningen av den storskaliga industriella användningen av skogen för energi genom monokultur, vilket påskyndar den globala förlusten av biologisk mångfald och försämringen av ekosystemtjänster. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet påminner om att EU:s politik för biodrivmedel bör stämma överens med målen för hållbar utveckling och principen om en konsekvent politik för utveckling. Parlamentet upprepar att EU bör fasa ut alla politiska stimulansåtgärder för agrobränslen fram till 2030. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet beklagar att man under den pågående översynen av direktivet om förnybar energi (RED II) inte inför kriterier för social hållbarhet och andra följder av indirekt markanvändning med tanke på riskerna för markrofferi. Parlamentet erinrar om att direktivet bör vara förenligt med internationella besittningsrättsliga normer, dvs. ILO:s konvention nr 169 och FN:s livsmedels- och jordbruksorganisations frivilliga riktlinjer om besittningsrätt och principer för ansvarsfulla investeringar i jordbruket och livsmedelssystem. Parlamentet betonar även behovet av att man inför strängare kriterier för skogsbiomassa för att förhindra att främjandet av bioenergi leder till avskogning i tredjeländer. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet noterar de otvetydiga bevisen för att omvandling av tropiska skogar till jordbruk, plantager eller annan markanvändning leder till en stor förlust av arter, i synnerhet arter som enbart lever i skogar. Parlamentet betonar att det är nödvändigt att återställa naturliga skogar med biologisk mångfald för att ta itu med klimatförändringarna och skydda den biologiska mångfalden, i överensstämmelse med målen i Agenda 2030, särskilt mål 15. Parlamentet anser att program för återställande av skogar bör ta hänsyn till lokala sedvanerättigheter till mark, vara inkluderande och skräddarsydda för lokala förhållanden och främja naturbaserade lösningar, såsom återställande av skogslandskap, för att skapa balans mellan olika användningar av mark, inbegripet skyddade områden, skogsjordbruk, jordbrukssystem, småskaliga plantager och bosättningar. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att man behandlar den inverkan som EU:s förbrukning har på avskogningen i tredjeländer i ljuset av de mål som fastställs i EU:s strategi för biologisk mångfald fram till 2020. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar EU att stödja initiativ från skogrika utvecklingsländer som syftar till att motväga den ohämmade expansionen av jordbruksmetoder och gruvdriftsverksamhet som har haft en negativ inverkan på förvaltningen av skogar och ursprungsbefolkningarnas försörjningsmöjligheter och kulturella integritet, samt skadliga konsekvenser för den sociala stabiliteten och jordbrukarnas livsmedelssuveränitet. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet upprepar att hållbara värdekedjor för trä, som kommer från hållbart förvaltade skogar, inklusive hållbara skogsplanteringar och familjeägda skogsgårdar, kan bidra väsentligt till att målen för hållbar utveckling och klimatåtagandena uppfylls. Parlamentet insisterar mot bakgrund av att skogsförstörelse eller skogsstörningar står för 68,9 % av de totala kolförlusterna i tropiska ekosystem (16) på att inga offentliga medel som härrör från klimatfinansieringen och utvecklingsfinansieringen bör användas för att stödja jordbrukets expansion, avverkning i industriell skala, gruvdrift, resursutvinning eller utveckling av infrastruktur i intakta skogslandskap, och att finansiering från den offentliga sektorn i allmänhet bör vara föremål för handfasta hållbarhetskriterier. Parlamentet uppmanar vidare EU och dess medlemsstater att samordna givarpolitiken i detta avseende (17). |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet anser att insatser för att hejda avskogningen måste inbegripa bistånd och stöd för effektivast möjliga användning av befintlig odlingsmark, och att sådana insatser måste genomföras i samverkan med strategin för smarta byar. Parlamentet erkänner att agroekologiska metoder har god potential att maximera ekosystemens funktioner och motståndskraft genom blandade och mångfaldiga tekniker för odling, skogsjordbruk och permakultur, som är relevanta även för grödor som palmolja, kakao och gummi, som också ger extra fördelar när det gäller sociala resultat, diversifieringen av produktionen samt produktiviteten utan att det innebär ytterligare skogsomvandling. |
| --- | --- |

78.

Skogsbrott

| 79. | Europaparlamentet konstaterar att enligt FN:s miljöprogram och Interpol är olaglig skogsavverkning och handel med timmer en av miljöbrottslighetens fem största sektorer, där gränsöverskridande organiserade kriminella grupper spelar en alltmer framträdande roll. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet betonar att man i kampen mot olaglig internationell handel måste använda sig av samordnade och inkluderande åtgärder för att stoppa förstörelsen, avskogningen och den olagliga avverkningen och avvärja bedrägerier, slakt och efterfrågan på skogsråvaror och vilda djur och växter. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet understryker att skogsbrott – från oreglerad eller olaglig förbränning av kol till storskaliga företagsbrott som omfattar timmer, papper och massa – har stor inverkan på de globala klimatutsläppen, vattenreserverna, ökenspridningen och nederbördsmönstren. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet konstaterar med oro att FN:s miljöprogram och Interpol pekar på att lagstiftningen om miljöbrott bedöms vara otillräcklig i många länder, bland annat på grund av brist på sakkunskaper och personal, låga böter eller frånvaro av straffrättsliga påföljder osv., vilket hindrar att sådana brott bekämpas på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet betonar vikten av verkligt avskräckande och effektiva påföljder i producentländerna för att bekämpa olaglig skogsavverkning och handel med timmer. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvidga tillämpningsområdet för direktiv 2008/99/EG om skydd för miljön genom straffrättsliga bestämmelser (18) så att det även omfattar olaglig skogsavverkning. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmuntrar EU att hjälpa till att förbättra övervakningen av avskogning och olaglig verksamhet. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet betonar behovet av att ta itu med de bakomliggande orsakerna till miljöbrott, såsom fattigdom, korruption och dålig förvaltning, genom ett integrerat och helhetsinriktat tillvägagångssätt, uppmuntra till ekonomiskt samarbete över gränserna samt utnyttja alla instrument som kommer i fråga för att bekämpa internationell organiserad brottslighet, bland annat beslag och förverkande av tillgångar som härrör från brott och åtgärder mot penningtvätt. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet betonar att det är nödvändigt att stärka de nationella rättsliga ramarna, stödja skapandet av nationella brottsbekämpande nätverk och förbättra genomförandet och efterlevnaden av den internationella rätt som är av betydelse för främjandet av en transparent och ansvarsfull skogsförvaltning, bland annat genom utbyte av bästa praxis, strikta informationskrav, grundliga bedömningar av konsekvenserna för hållbar utveckling samt övervaknings- och rapporteringssystem, där hänsyn tas till behovet av att skydda skogsvaktarna. Parlamentet efterlyser ökat samarbete mellan sektorer och byråer på såväl nationell som internationell nivå, särskilt med Interpol och FN:s drog- och brottsbekämpningsbyrå, bland annat i fråga om utbyte av underrättelseinformation och rättsligt samarbete samt utvidgningen av Internationella brottmålsdomstolens behörighet till att omfatta miljöbrott. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet påminner om att ökad tillgång till tulluppgifter om import till EU skulle öka transparensen och ansvarigheten i den globala värdekedjan. Parlamentet uppmanar kommissionen att utvidga kraven på tulluppgifter och att inbegripa exportören och tillverkaren som obligatoriska uppgifter i dessa, för att därigenom öka transparensen och spårbarheten i de globala värdekedjorna. |
| --- | --- |

88.

Handelsfrågor

| 89. | Europaparlamentet betonar att unionens handelsförhandlingar måste vara i linje med unionens åtaganden om att vidta åtgärder för att minska avskogning och skogsförstörelse och att stärka skogens kollager i utvecklingsländer. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet understryker behovet av att utöka och stärka förfaranden för att förebygga, övervaka och verifiera påverkan på miljö och mänskliga rättigheter i EU:s bilaterala och multilaterala frihandels- och investeringsavtal, däribland genom verifierbara indikatorer och oberoende lokalt förankrade övervaknings- och rapporteringsinitiativ. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar EU att i kapitlen om handel och hållbar utveckling alltid ta med bindande och verkställbara bestämmelser för att stoppa olaglig skogsavverkning, avskogning, skogsförstörelse och markrofferi samt andra kränkningar av de mänskliga rättigheterna, som omfattas av lämpliga och effektiva tvistlösningsmekanismer, och att bland olika verkställighetsmetoder överväga en sanktionsbaserad mekanism och bestämmelser för att garantera äganderätten, föregående samråd och informerat samtycke. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera sådana bestämmelser i redan slutna frihandelsavtal med hjälp av översynsklausulen och i synnerhet genom åtagandet att ändamålsenligt genomföra Parisavtalet om klimatförändringar. Parlamentet betonar vikten av att övervaka dessa bestämmelser och utan dröjsmål inleda samrådsförfaranden på myndighetsnivå ifall handelspartner inte respekterar dessa regler, och utlösa de befintliga verkställighetsmekanismerna, såsom de tvistlösningsmekanismer som finns upprättade inom ramen för kapitlen om handel och hållbar utveckling. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta med ambitiösa skogsspecifika bestämmelser i EU:s samtliga handels- och investeringsavtal. Parlamentet betonar att dessa bestämmelser bör vara bindande och verkställbara genom effektiva övervaknings- och sanktionsmekanismer som gör det möjligt för individer och samhällen, utanför eller inom EU, att få sin sak prövad. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet understryker att korruption kopplad till olaglig skogsavverkning bör tas upp i EU:s handelspolitik. Parlamentet uppmanar kommissionen att i frihandelsavtalen inkludera bestämmelser mot korruption med koppling till olaglig skogsavverkning, som är verkställbara och som måste genomföras effektivt och fullt ut. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inkludera olagliga skogsmetoder, såsom underpris på trä i koncessioner, kommersiella bolags avverkning av skyddade träd, smuggling av skogsprodukter över gränserna, olaglig avverkning och behandling av råmaterial från skogen utan licens, i de verkställbara bestämmelserna om korruptionsbekämpning i frihandelsavtalen. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet konstaterar att förordningen om det allmänna preferenssystemet (GSP) fortfarande har en begränsad räckvidd när det gäller skydd och ansvarsfull förvaltning av skogsbruksresurser. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa att konventioner som rör skogar och som omfattas av GSP och GSP+ övervakas ordentligt, även av det civila samhället, för att säkerställa att skogarna skyddas i partnerländerna, bland annat genom att inrätta en klagomålsmekanism för att säkerställa att klagomål från berörda parter behandlas i vederbörlig ordning. Parlamentet betonar att denna mekanism måste vara särskilt inriktad på ursprungsbefolkningars rättigheter, skogsberoende samhällen och de rättigheter som garanteras i ILO:s konvention nr 169 om ursprungsfolk och stamfolk, där så är lämpligt. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av adekvat tillgång till rättvisa, rättsmedel och ändamålsenligt skydd för visselblåsare i naturresursexporterande länder för att säkerställa att lagstiftning eller initiativ genomförs effektivt. |
| --- | --- |

96.

o

o o

| 97. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

97.

---

(1)  EUT L 295, 12.11.2010, s. 23.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0098.

(3)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 125.

(4)  Antagna texter, P8_TA(2017)0330.

(5)  Nellemann, C. (Chefredaktör), Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E., och Barrat, S. (red.), The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment, FN:s miljöprogram och RHIPTO Rapid Response, Norwegian Center for Global Analyses, www.rhipto.org, 2016.

(6)  Goodman R. C. och Herold M., Why Maintaining Tropical Forests is Essential and Urgent for Maintaining a Stable Climate, arbetsdokument 385, Center for Global Development, Washington DC, 2014. McKinsey & Company, Pathways to a low-carbon economy, 2009. McKinsey & Company, Pathways to a Low-Carbon Economy: Version 2 of the Global Greenhouse Gas Abatement Cost Curve, 2013.

(7)  Baccini, A. m.fl., Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss, Science, vol. 358, utgåva 6360, 2017, s. 230–234.

(8)  Se https://www.iucn.org/theme/forests/our-work/forest-landscape-restoration/bonn-challenge.

(9)  Nellemann, C. (Chefredaktör), Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E., och Barrat, S. (red.), The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment, FN:s miljöprogram och RHIPTO Rapid Response, Norwegian Center for Global Analyses, www.rhipto.org, 2016.

(10)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 125.

(11)  http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/feasibility_study_deforestation_kh0418199enn_main_report.pdf

(12)  I 2014 års rapport Permitting Crime från byrån för miljöundersökningar (EIA) och det indonesiska nätverket för skogsövervakning (Jaringan Pemantau Independen Kehutanan/JPIK) framkom det att vissa företag som licensierats enligt laglighetsförsäkringssystemet för timmer deltog i så kallad timmertvätt, dvs. de blandade timmer med olagligt ursprung med lagligt timmer. I dag skulle detta timmer kunna exporteras till EU som Flegt-licensierat timmer. Rapporten finns på http://www.wri.org/blog/2018/01/indonesia-has-carrot-end-illegal-logging-now-it-needs-stick och den ursprungliga källan är https://eia-international.org/wp-content/uploads/Permitting-Crime.pdf.

(13)  Ett fall från Nepal som tas upp av ClientEarth, tillgängligt på https://www.clientearth.org/what-can-we-learn-from-community-forests-in-nepal/.

(14)  Forest Trends Report Series: Consumer Goods and Deforestation: An Analysis of the Extent and Nature of Illegality in Forest Conversion for Agriculture and Timber Plantations, 2014.

(15)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 125.

(16)  Baccini, A. m.fl., Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss, Science, vol. 358, utgåva 6360, 2017, s. 230–234, http://science.sciencemag.org/content/early/2017/09/27/science.aam5962

(17)  Baccini, A. m.fl., a.a.

(18)  EUT L 328, 6.12.2008, s. 28.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/66

---

P8_TA(2018)0340

Situationen i Ungern

Europaparlamentets resolution av den 12 september 2018 om ett förslag med en begäran till rådet att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden (2017/2131(INL))

(2019/C 433/10)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 2 och 7.1, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artiklarna 2 och 7.1,

| — | med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna,

| — | med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess tilläggsprotokoll, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna och dess tilläggsprotokoll,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna,

| — | med beaktande av Förenta Nationernas och Europarådets internationella människorättsfördrag, såsom den europeiska sociala stadgan och konventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen) |
| --- | --- |

—

med beaktande av Förenta Nationernas och Europarådets internationella människorättsfördrag, såsom den europeiska sociala stadgan och konventionen om förebyggande och bekämpning av våld mot kvinnor och av våld i hemmet (Istanbulkonventionen)

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 maj 2017 om situationen i Ungern (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 maj 2017 om situationen i Ungern (1),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 16 december 2015 (2) och den 10 juni 2015 (3) om situationen i Ungern, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 16 december 2015 (2) och den 10 juni 2015 (3) om situationen i Ungern,

| — | med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2013 om situationen vad gäller grundläggande rättigheter: standarder och praxis i Ungern (i enlighet med Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012) (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 3 juli 2013 om situationen vad gäller grundläggande rättigheter: standarder och praxis i Ungern (i enlighet med Europaparlamentets resolution av den 16 februari 2012) (4),

| — | med beaktande av sina resolutioner av den 16 februari 2012 om den senaste politiska utvecklingen i Ungern (5) och av den 10 mars 2011 om den ungerska medielagen (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner av den 16 februari 2012 om den senaste politiska utvecklingen i Ungern (5) och av den 10 mars 2011 om den ungerska medielagen (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 oktober 2016 med rekommendationer till kommissionen om inrättande av en EU-mekanism för demokrati, rättsstatlighet och grundläggande rättigheter (7),

| — | med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 20 april 2004 om kommissionens meddelande om artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen – Att respektera och främja unionens värden (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin lagstiftningsresolution av den 20 april 2004 om kommissionens meddelande om artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen – Att respektera och främja unionens värden (8),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 15 oktober 2003 om artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen – Att respektera och främja unionens värden (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande till rådet och Europaparlamentet av den 15 oktober 2003 om artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen – Att respektera och främja unionens värden (9),

| — | med beaktande av årsrapporterna från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporterna från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter (FRA) och Europeiska byrån för bedrägeribekämpning (Olaf),

| — | med beaktande av artiklarna 45, 52 och 83 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 45, 52 och 83 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från budgetkontrollutskottet, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0250/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från budgetkontrollutskottet, utskottet för kultur och utbildning, utskottet för konstitutionella frågor och utskottet för kvinnors rättigheter och jämställdhet mellan kvinnor och män (A8-0250/2018), och av följande skäl:

| A. | Unionen bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Dessa värden avspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och ingår i internationella människorättsfördrag. Det kan också nämnas att dessa värden, som är gemensamma för medlemsstaterna och som alla medlemsstaterna frivilligt har ställt sig bakom, ligger till grund för de rättigheter som personer som lever i unionen åtnjuter. |
| --- | --- |

A.

Unionen bygger på värdena respekt för människans värdighet, frihet, demokrati, jämlikhet, rättsstaten och respekt för de mänskliga rättigheterna, inklusive rättigheter för personer som tillhör minoriteter enligt artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Dessa värden avspeglas i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna och ingår i internationella människorättsfördrag. Det kan också nämnas att dessa värden, som är gemensamma för medlemsstaterna och som alla medlemsstaterna frivilligt har ställt sig bakom, ligger till grund för de rättigheter som personer som lever i unionen åtnjuter.

| B. | En klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget berör inte bara den enskilda medlemsstat där risken uppstår, utan påverkar övriga medlemsstater, deras ömsesidiga förtroende, unionens själva natur och unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter enligt unionsrätten. |
| --- | --- |

B.

En klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget berör inte bara den enskilda medlemsstat där risken uppstår, utan påverkar övriga medlemsstater, deras ömsesidiga förtroende, unionens själva natur och unionsmedborgarnas grundläggande rättigheter enligt unionsrätten.

| C. | Som framgår av kommissionens meddelande från 2003 om artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen är tillämpningsområdet för artikel 7 i EU-fördraget inte begränsat till de skyldigheter enligt fördragen som avses i artikel 258 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Unionen kan bedöma huruvida det finns en klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter de gemensamma värdena inom områden som omfattas av medlemsstaternas behörighet. |
| --- | --- |

C.

Som framgår av kommissionens meddelande från 2003 om artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen är tillämpningsområdet för artikel 7 i EU-fördraget inte begränsat till de skyldigheter enligt fördragen som avses i artikel 258 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. Unionen kan bedöma huruvida det finns en klar risk för att en medlemsstat allvarligt åsidosätter de gemensamma värdena inom områden som omfattas av medlemsstaternas behörighet.

| D. | I artikel 7.1 i EU-fördraget ingår en förebyggande fas som ger unionen möjlighet att ingripa om det föreligger en klar risk för att gemensamma värden åsidosätts. I denna förebyggande åtgärd ingår en dialog med den berörda medlemsstaten, vilken syftar till att undvika eventuella påföljder. |
| --- | --- |

D.

I artikel 7.1 i EU-fördraget ingår en förebyggande fas som ger unionen möjlighet att ingripa om det föreligger en klar risk för att gemensamma värden åsidosätts. I denna förebyggande åtgärd ingår en dialog med den berörda medlemsstaten, vilken syftar till att undvika eventuella påföljder.

| E. | De ungerska myndigheterna har hela tiden varit beredda att diskutera lagligheten i varje specifik åtgärd, men situationen har inte förbättrats, och det finns alltjämt många oroväckande inslag som negativt påverkar unionens anseende – liksom dess effektivitet och trovärdighet när det gäller försvaret av de grundläggande rättigheterna, de mänskliga rättigheterna och demokratin i hela världen – och visar att det behövs en samordnad insats från unionens sida. |
| --- | --- |

E.

De ungerska myndigheterna har hela tiden varit beredda att diskutera lagligheten i varje specifik åtgärd, men situationen har inte förbättrats, och det finns alltjämt många oroväckande inslag som negativt påverkar unionens anseende – liksom dess effektivitet och trovärdighet när det gäller försvaret av de grundläggande rättigheterna, de mänskliga rättigheterna och demokratin i hela världen – och visar att det behövs en samordnad insats från unionens sida.

| 1. | Europaparlamentet känner oro inför problemen i samband med






  — | det konstitutionella systemets och valsystemets funktionssätt, |
| --- | --- | --- |

1.

—

det konstitutionella systemets och valsystemets funktionssätt,

| — | rättsväsendets och andra institutioners oberoende och domarnas rättigheter, |
| --- | --- |

—

rättsväsendets och andra institutioners oberoende och domarnas rättigheter,

| — | korruption och intressekonflikter, |
| --- | --- |

—

korruption och intressekonflikter,

| — | skyddet av personlig integritet och personuppgifter, |
| --- | --- |

—

skyddet av personlig integritet och personuppgifter,

| — | yttrandefriheten, |
| --- | --- |

—

yttrandefriheten,

| — | den akademiska friheten, |
| --- | --- |

—

den akademiska friheten,

| — | religionsfriheten, |
| --- | --- |

—

religionsfriheten,

| — | föreningsfriheten, |
| --- | --- |

—

föreningsfriheten,

| — | rätten till likabehandling, |
| --- | --- |

—

rätten till likabehandling,

| — | rättigheterna för personer som tillhör minoritetsgrupper, bl.a. romer och judar, och skydd mot hatiska uttalanden mot sådana minoriteter, |
| --- | --- |

—

rättigheterna för personer som tillhör minoritetsgrupper, bl.a. romer och judar, och skydd mot hatiska uttalanden mot sådana minoriteter,

| — | migranters, asylsökandes och flyktingars grundläggande rättigheter, |
| --- | --- |

—

migranters, asylsökandes och flyktingars grundläggande rättigheter,

| — | ekonomiska och sociala rättigheter. |
| --- | --- |

—

ekonomiska och sociala rättigheter.

| 2. | Europaparlamentet anser att de fakta och tendenser som nämns i bilagan till denna resolution sammantaget utgör ett systemhot mot de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget och utgör en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter dessa värden. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet noterar resultatet av parlamentsvalet i Ungern, som ägde rum den 8 april 2018. Parlamentet betonar att varje ungersk regering är ansvarig för att undanröja risken för ett allvarligt åsidosättande av värdena i artikel 2 i EU-fördraget, även om denna risk är en varaktig konsekvens av de politiska beslut som har föreslagits eller godkänts av tidigare regeringar. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet lägger därför, i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget, fram det bifogade motiverade förslaget för rådet och uppmanar rådet att avgöra om det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter de värden som avses i artikel 2 i EU-fördraget, och att framföra lämpliga rekommendationer till Ungern i detta hänseende. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution, och bifogade motiverade förslag till rådets beslut, till rådet, kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0216.

(2)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 127.

(3)  EUT C 407, 4.11.2016, s. 46.

(4)  EUT C 75, 26.2.2016, s. 52.

(5)  EUT C 249 E, 30.8.2013, s. 27.

(6)  EUT C 199 E, 7.7.2012, s. 154.

(7)  EUT C 215, 19.6.2018, s. 162.

(8)  EUT C 104 E, 30.4.2004, s. 408.

(9)  COM(2003)0606.

---

BILAGA TILL RESOLUTIONEN

Förslag till rådets beslut om att enligt artikel 7.1 i fördraget om Europeiska unionen fastställa huruvida det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden

EUROPEISKA UNIONENS RÅD HAR ANTAGIT DETTA BESLUT

med beaktande av fördraget om Europeiska unionen, särskilt artikel 7.1,

med beaktande av det motiverade förslaget från Europaparlamentet,

med beaktande av Europaparlamentets godkännande, och

av följande skäl:

| (1) | Unionen bygger på de värden som anges i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna och innefattar respekt för demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna. För en anslutning till unionen krävs i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget respekt för och främjande av de värden som avses i artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(1)

Unionen bygger på de värden som anges i artikel 2 i fördraget om Europeiska unionen (EU-fördraget). Dessa värden är gemensamma för medlemsstaterna och innefattar respekt för demokratin, rättsstaten och de mänskliga rättigheterna. För en anslutning till unionen krävs i enlighet med artikel 49 i EU-fördraget respekt för och främjande av de värden som avses i artikel 2 i EU-fördraget.

| (2) | Ungerns anslutning var en frivillig handling grundad på ett suveränt beslut, med bred konsensus över hela det ungerska politiska spektrumet. |
| --- | --- |

(2)

Ungerns anslutning var en frivillig handling grundad på ett suveränt beslut, med bred konsensus över hela det ungerska politiska spektrumet.

| (3) | I sitt motiverade förslag framförde Europaparlamentet sina farhågor angående situationen i Ungern. De allvarligaste farhågorna rör det konstitutionella systemets och valsystemets funktionssätt, rättsväsendets och andra institutioners oberoende, domarnas rättigheter, korruption och intressekonflikter, skydd av integritet och personuppgifter, yttrandefriheten, den akademiska friheten, religionsfriheten, föreningsfriheten, rätten till likabehandling, rättigheter för personer som tillhör minoriteter, inbegripet romer och judar, och skydd mot hatiska uttalanden mot sådana minoriteter samt migranters, asylsökandes och flyktingars grundläggande rättigheter och ekonomiska och sociala rättigheter. |
| --- | --- |

(3)

I sitt motiverade förslag framförde Europaparlamentet sina farhågor angående situationen i Ungern. De allvarligaste farhågorna rör det konstitutionella systemets och valsystemets funktionssätt, rättsväsendets och andra institutioners oberoende, domarnas rättigheter, korruption och intressekonflikter, skydd av integritet och personuppgifter, yttrandefriheten, den akademiska friheten, religionsfriheten, föreningsfriheten, rätten till likabehandling, rättigheter för personer som tillhör minoriteter, inbegripet romer och judar, och skydd mot hatiska uttalanden mot sådana minoriteter samt migranters, asylsökandes och flyktingars grundläggande rättigheter och ekonomiska och sociala rättigheter.

| (4) | Europaparlamentet konstaterade även att de ungerska myndigheterna hela tiden varit beredda att diskutera lagligheten i varje specifik åtgärd, men underlåtit att vidta de åtgärder som parlamentet har rekommenderat i sina tidigare resolutioner. |
| --- | --- |

(4)

Europaparlamentet konstaterade även att de ungerska myndigheterna hela tiden varit beredda att diskutera lagligheten i varje specifik åtgärd, men underlåtit att vidta de åtgärder som parlamentet har rekommenderat i sina tidigare resolutioner.

| (5) | I sin resolution av den 17 maj 2017 om situationen i Ungern förklarade Europaparlamentet att den nuvarande situationen i Ungern utgör en klar risk för ett allvarligt åsidosättande av de värden som avses i artikel 2 i EU-fördraget och motiverar att det förfarande som anges i artikel 7.1 i EU-fördraget inleds. |
| --- | --- |

(5)

I sin resolution av den 17 maj 2017 om situationen i Ungern förklarade Europaparlamentet att den nuvarande situationen i Ungern utgör en klar risk för ett allvarligt åsidosättande av de värden som avses i artikel 2 i EU-fördraget och motiverar att det förfarande som anges i artikel 7.1 i EU-fördraget inleds.

| (6) | I sitt meddelande från 2003 om artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen angav kommissionen många informationskällor som ska beaktas när man övervakar respekten för och främjandet av gemensamma värden, såsom rapporter från internationella organisationer och icke-statliga organisationer och beslut från regionala och internationella domstolar. Många aktörer på nationell, europeisk och internationell nivå har gett uttryck för sina allvarliga farhågor om situationen för demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Ungern, bl.a. unionens institutioner och organ, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Förenta nationerna (FN) och många organisationer i det civila samhället, men dessa ska anses utgöra juridiska icke-bindande yttranden eftersom endast Europeiska unionens domstol kan tolka bestämmelserna i fördragen. |
| --- | --- |

(6)

I sitt meddelande från 2003 om artikel 7 i fördraget om Europeiska unionen angav kommissionen många informationskällor som ska beaktas när man övervakar respekten för och främjandet av gemensamma värden, såsom rapporter från internationella organisationer och icke-statliga organisationer och beslut från regionala och internationella domstolar. Många aktörer på nationell, europeisk och internationell nivå har gett uttryck för sina allvarliga farhågor om situationen för demokratin, rättsstaten och de grundläggande rättigheterna i Ungern, bl.a. unionens institutioner och organ, Europarådet, Organisationen för säkerhet och samarbete i Europa (OSSE), Förenta nationerna (FN) och många organisationer i det civila samhället, men dessa ska anses utgöra juridiska icke-bindande yttranden eftersom endast Europeiska unionens domstol kan tolka bestämmelserna i fördragen.

Det konstitutionella systemets och valsystemets funktionssätt.

| (7) | Venedigkommissionen uttryckte vid flera tillfällen sin oro över arbetet med Ungerns författning, när det gäller både grundlagen och ändringarna av denna. Venedigkommissionen välkomnade att det i grundlagen fastställdes en författningsordning som grundas på demokrati, rättsstaten och skyddet av de grundläggande rättigheterna som underliggande principer samt erkände insatserna för att upprätta en författningsordning i linje med gemensamma europeiska värden och standarder och för att reglera de grundläggande fri- och rättigheterna i enlighet med bindande internationella instrument. Kritiken handlade främst om att det saknades insyn i processen, att det civila samhället inte deltog på lämpligt sätt, att inga verkliga samråd genomfördes, att maktfördelningen äventyrades och att det nationella systemet med kontroller och motvikter försvagades. |
| --- | --- |

(7)

Venedigkommissionen uttryckte vid flera tillfällen sin oro över arbetet med Ungerns författning, när det gäller både grundlagen och ändringarna av denna. Venedigkommissionen välkomnade att det i grundlagen fastställdes en författningsordning som grundas på demokrati, rättsstaten och skyddet av de grundläggande rättigheterna som underliggande principer samt erkände insatserna för att upprätta en författningsordning i linje med gemensamma europeiska värden och standarder och för att reglera de grundläggande fri- och rättigheterna i enlighet med bindande internationella instrument. Kritiken handlade främst om att det saknades insyn i processen, att det civila samhället inte deltog på lämpligt sätt, att inga verkliga samråd genomfördes, att maktfördelningen äventyrades och att det nationella systemet med kontroller och motvikter försvagades.

| (8) | Den ungerska författningsdomstolens befogenheter begränsades till följd av författningsreformen, bland annat vad gäller budgetfrågor, avskaffandet av den allmänna talerätten, domstolens möjligheter att hänvisa till sin rättspraxis före den 1 januari 2012 och begränsningen av domstolens befogenhet att pröva om eventuella ändringar av grundlagen är författningsenliga, utom rent procedurmässiga ändringar. I sitt yttrande av 19 juni 2012 om lag CLI från 2011 om Ungerns författningsdomstol, och i sitt yttrande av den 17 juni 2013 om den fjärde ändringen av Ungerns grundlag, uttryckte Venedigkommissionen allvarliga farhågor om dessa begränsningar och förfarandet för att utse domare samt rekommenderade de ungerska myndigheterna att säkerställa nödvändiga kontroller och motvikter. I sina yttranden identifierade Venedigkommissionen också ett antal positiva inslag i reformerna, såsom bestämmelserna om budgetgarantier, förbudet mot omval av domare och beslutet att ge EU:s kommissionsledamot med ansvar för grundläggande rättigheter befogenheter att inleda en efterhandskontroll. |
| --- | --- |

(8)

Den ungerska författningsdomstolens befogenheter begränsades till följd av författningsreformen, bland annat vad gäller budgetfrågor, avskaffandet av den allmänna talerätten, domstolens möjligheter att hänvisa till sin rättspraxis före den 1 januari 2012 och begränsningen av domstolens befogenhet att pröva om eventuella ändringar av grundlagen är författningsenliga, utom rent procedurmässiga ändringar. I sitt yttrande av 19 juni 2012 om lag CLI från 2011 om Ungerns författningsdomstol, och i sitt yttrande av den 17 juni 2013 om den fjärde ändringen av Ungerns grundlag, uttryckte Venedigkommissionen allvarliga farhågor om dessa begränsningar och förfarandet för att utse domare samt rekommenderade de ungerska myndigheterna att säkerställa nödvändiga kontroller och motvikter. I sina yttranden identifierade Venedigkommissionen också ett antal positiva inslag i reformerna, såsom bestämmelserna om budgetgarantier, förbudet mot omval av domare och beslutet att ge EU:s kommissionsledamot med ansvar för grundläggande rättigheter befogenheter att inleda en efterhandskontroll.

| (9) | I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter sin oro över att det nuvarande förfarandet för författningsklagomål ger mycket begränsat tillträde till författningsdomstolen. Dessutom anges ingen tidsgräns för författningsprövningar, och klagomålen har inte suspensiv verkan på bestridd lagstiftning. Människorättsrådet nämner dessutom att bestämmelserna i den nya lagen om författningsdomstolen urholkar säkerheten i fråga om domarnas mandatperioder och ökar regeringens inflytande över författningsdomstolens sammansättning och verksamhet genom ändringar av förfarandet för utnämning av domare, antalet domare i domstolen samt deras pensionsålder. Människorättsrådet var också oroat över begränsningarna av författningsdomstolens behörighet och befogenheter att pröva lagstiftning som påverkar budgetfrågor. |
| --- | --- |

(9)

I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter sin oro över att det nuvarande förfarandet för författningsklagomål ger mycket begränsat tillträde till författningsdomstolen. Dessutom anges ingen tidsgräns för författningsprövningar, och klagomålen har inte suspensiv verkan på bestridd lagstiftning. Människorättsrådet nämner dessutom att bestämmelserna i den nya lagen om författningsdomstolen urholkar säkerheten i fråga om domarnas mandatperioder och ökar regeringens inflytande över författningsdomstolens sammansättning och verksamhet genom ändringar av förfarandet för utnämning av domare, antalet domare i domstolen samt deras pensionsålder. Människorättsrådet var också oroat över begränsningarna av författningsdomstolens behörighet och befogenheter att pröva lagstiftning som påverkar budgetfrågor.

| (10) | I sin rapport av den 27 juni 2018 konstaterade det begränsade valobservationsuppdraget från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) att den tekniska administrationen av valet var professionell och transparent och att de grundläggande fri- och rättigheterna allmänt respekterades, men att valet genomfördes i ett ogynnsamt klimat. Valadministrationen fullföljde sitt mandat på ett professionellt och öppet sätt, åtnjöt de berörda aktörernas fulla förtroende och uppfattades i allmänhet som opartisk. Debatten var livlig men fientlig, och hotfull kampanjretorik krympte utrymmet för en debatt om sakfrågor och minskade väljarnas möjlighet att fatta ett välunderbyggt beslut. De övre gränserna för offentlig kampanjfinansiering och kostnadstaken syftade till att garantera lika möjligheter för alla kandidater. Möjligheten för konkurrenter att konkurrera på lika villkor äventyrades dock i hög grad av regeringens överdrivna utgifter för offentliga informationskampanjer som förstärkte den styrande koalitionens kampanjbudskap. Utan några rapporteringskrav förrän efter valet berövades väljarna i praktiken information om kampanjfinansieringen, som är avgörande för att kunna göra ett välgrundat val. ODIHR uttryckte även farhågor om avgränsningen av enmansvalkretsar. Liknande farhågor uttrycktes i det gemensamma yttrandet av den 18 juni 2012 om den akt om valen av parlamentsledamöter i Ungern som antogs av Venedigkommissionen och rådet för demokratiska val, i vilken det angavs att avgränsningen av valkretsarna måste ske på ett öppet och professionellt sätt genom en opartisk och icke-partisk process och utan hänsyn till kortsiktiga politiska mål (gerrymandering). |
| --- | --- |

(10)

I sin rapport av den 27 juni 2018 konstaterade det begränsade valobservationsuppdraget från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) att den tekniska administrationen av valet var professionell och transparent och att de grundläggande fri- och rättigheterna allmänt respekterades, men att valet genomfördes i ett ogynnsamt klimat. Valadministrationen fullföljde sitt mandat på ett professionellt och öppet sätt, åtnjöt de berörda aktörernas fulla förtroende och uppfattades i allmänhet som opartisk. Debatten var livlig men fientlig, och hotfull kampanjretorik krympte utrymmet för en debatt om sakfrågor och minskade väljarnas möjlighet att fatta ett välunderbyggt beslut. De övre gränserna för offentlig kampanjfinansiering och kostnadstaken syftade till att garantera lika möjligheter för alla kandidater. Möjligheten för konkurrenter att konkurrera på lika villkor äventyrades dock i hög grad av regeringens överdrivna utgifter för offentliga informationskampanjer som förstärkte den styrande koalitionens kampanjbudskap. Utan några rapporteringskrav förrän efter valet berövades väljarna i praktiken information om kampanjfinansieringen, som är avgörande för att kunna göra ett välgrundat val. ODIHR uttryckte även farhågor om avgränsningen av enmansvalkretsar. Liknande farhågor uttrycktes i det gemensamma yttrandet av den 18 juni 2012 om den akt om valen av parlamentsledamöter i Ungern som antogs av Venedigkommissionen och rådet för demokratiska val, i vilken det angavs att avgränsningen av valkretsarna måste ske på ett öppet och professionellt sätt genom en opartisk och icke-partisk process och utan hänsyn till kortsiktiga politiska mål (gerrymandering).

| (11) | Under de senaste åren har den ungerska regeringen genomfört många nationella samråd då man utvidgat direktdemokratin på nationell nivå. Den 27 april 2017 påpekade kommissionen att det inom ramen för det nationella samrådet ”Stoppa Bryssel” framförts flera påståenden som var faktamässigt felaktiga eller ytterst missvisande. Den ungerska regeringen genomförde även samråd om ”invandring och terrorism” i maj 2015 och mot en så kallad Sorosplan i oktober 2017. I dessa samråd drog man paralleller mellan terrorism och migration. Dessutom hetsade man mot migranter och gjorde George Soros och unionen till särskild måltavla. |
| --- | --- |

(11)

Under de senaste åren har den ungerska regeringen genomfört många nationella samråd då man utvidgat direktdemokratin på nationell nivå. Den 27 april 2017 påpekade kommissionen att det inom ramen för det nationella samrådet ”Stoppa Bryssel” framförts flera påståenden som var faktamässigt felaktiga eller ytterst missvisande. Den ungerska regeringen genomförde även samråd om ”invandring och terrorism” i maj 2015 och mot en så kallad Sorosplan i oktober 2017. I dessa samråd drog man paralleller mellan terrorism och migration. Dessutom hetsade man mot migranter och gjorde George Soros och unionen till särskild måltavla.

Rättsväsendets och andra institutioners oberoende och domarnas rättigheter

| (12) | Till följd av de omfattande ändringarna av den rättsliga ram som antogs 2011 anförtroddes ordföranden för den nyligen inrättade nationella domstolsmyndigheten långtgående befogenheter. Venedigkommissionen kritiserade dessa långtgående befogenheter i sitt yttrande om lag CLXII från 2011 om rättslig status för och ersättning till domare och lag CLXI från 2011 om organisationen och administrationen av domstolar i Ungern av den 19 mars 2012 och i sitt yttrande om rättsväsendets kardinallagar av den 15 oktober 2012. Liknande farhågor framfördes av FN:s särskilda rapportör om domares och advokaters oberoende av den 29 februari 2012 och den 3 juli 2013, och även av Gruppen av stater mot korruption (Greco) i gruppens rapport av den 27 mars 2015. Alla dessa aktörer betonade behovet av att stärka det kollektiva organets, dvs. det nationella domarrådets, funktion som tillsynsinstans eftersom domarrådets ordförande, som väljs av det ungerska parlamentet, inte kan anses vara ett självstyrande organ inom rättsväsendet. På internationella rekommendationer ändrades ställningen för domarrådets ordförande och ordförandeämbetets befogenheter begränsades, för att säkerställa en bättre avvägning mellan ordföranden och det nationella domarrådet. |
| --- | --- |

(12)

Till följd av de omfattande ändringarna av den rättsliga ram som antogs 2011 anförtroddes ordföranden för den nyligen inrättade nationella domstolsmyndigheten långtgående befogenheter. Venedigkommissionen kritiserade dessa långtgående befogenheter i sitt yttrande om lag CLXII från 2011 om rättslig status för och ersättning till domare och lag CLXI från 2011 om organisationen och administrationen av domstolar i Ungern av den 19 mars 2012 och i sitt yttrande om rättsväsendets kardinallagar av den 15 oktober 2012. Liknande farhågor framfördes av FN:s särskilda rapportör om domares och advokaters oberoende av den 29 februari 2012 och den 3 juli 2013, och även av Gruppen av stater mot korruption (Greco) i gruppens rapport av den 27 mars 2015. Alla dessa aktörer betonade behovet av att stärka det kollektiva organets, dvs. det nationella domarrådets, funktion som tillsynsinstans eftersom domarrådets ordförande, som väljs av det ungerska parlamentet, inte kan anses vara ett självstyrande organ inom rättsväsendet. På internationella rekommendationer ändrades ställningen för domarrådets ordförande och ordförandeämbetets befogenheter begränsades, för att säkerställa en bättre avvägning mellan ordföranden och det nationella domarrådet.

| (13) | Sedan 2012 har Ungern vidtagit faktiska åtgärder för att överföra vissa funktioner från den nationella domstolsmyndighetens ordförande till domarrådet, för att skapa en bättre avvägning mellan dessa två organ. Mer behöver dock göras. I sin rapport av den 27 mars 2015 efterlyste Greco åtgärder för att minimera eventuella risker för att den nationella domstolsmyndighetens ordförande fattar godtyckliga beslut. Den nationella domstolsmyndighetens ordförande kan bland annat förflytta och utse domare och har en funktion för disciplinen i rättsväsendet. Den nationella domstolsmyndighetens ordförande lägger även fram rekommendationer till Ungerns president om att utse och avsätta domstolsansvariga, bl.a. appellationsdomstolarnas ordförande och vice ordförande. Greco välkomnade de nyligen antagna etiska reglerna för domare, men ansåg att de kunde vara mer uttryckliga och att de borde kompletteras med intern utbildning. I Grecos rapport erkändes också de ändringar som gjordes av de rättsliga rekryterings- och urvalsförfarandena mellan 2012 och 2014 i Ungern, varigenom det nationella domarrådet gavs en starkare ställning för att övervaka urvalsförfarandet. Den 2 maj 2018 höll domarrådet ett sammanträde där man kom fram till ett enhälligt avgörande om det förfaringssätt som den nationella domstolsmyndighetens ordförande tillämpar när det gäller att förklara förfaranden för ansökningar till domartjänster och högre befattningar som resultatlösa. Enligt dessa avgöranden var ordförandens förfaringssätt olagligt. |
| --- | --- |

(13)

Sedan 2012 har Ungern vidtagit faktiska åtgärder för att överföra vissa funktioner från den nationella domstolsmyndighetens ordförande till domarrådet, för att skapa en bättre avvägning mellan dessa två organ. Mer behöver dock göras. I sin rapport av den 27 mars 2015 efterlyste Greco åtgärder för att minimera eventuella risker för att den nationella domstolsmyndighetens ordförande fattar godtyckliga beslut. Den nationella domstolsmyndighetens ordförande kan bland annat förflytta och utse domare och har en funktion för disciplinen i rättsväsendet. Den nationella domstolsmyndighetens ordförande lägger även fram rekommendationer till Ungerns president om att utse och avsätta domstolsansvariga, bl.a. appellationsdomstolarnas ordförande och vice ordförande. Greco välkomnade de nyligen antagna etiska reglerna för domare, men ansåg att de kunde vara mer uttryckliga och att de borde kompletteras med intern utbildning. I Grecos rapport erkändes också de ändringar som gjordes av de rättsliga rekryterings- och urvalsförfarandena mellan 2012 och 2014 i Ungern, varigenom det nationella domarrådet gavs en starkare ställning för att övervaka urvalsförfarandet. Den 2 maj 2018 höll domarrådet ett sammanträde där man kom fram till ett enhälligt avgörande om det förfaringssätt som den nationella domstolsmyndighetens ordförande tillämpar när det gäller att förklara förfaranden för ansökningar till domartjänster och högre befattningar som resultatlösa. Enligt dessa avgöranden var ordförandens förfaringssätt olagligt.

| (14) | Den 29 maj 2018 lade den ungerska regeringen fram ett förslag till en sjunde ändring av grundlagen (T/332), som antogs den 20 juni 2018. Härigenom infördes ett nytt system med förvaltningsdomstolar. |
| --- | --- |

(14)

Den 29 maj 2018 lade den ungerska regeringen fram ett förslag till en sjunde ändring av grundlagen (T/332), som antogs den 20 juni 2018. Härigenom infördes ett nytt system med förvaltningsdomstolar.

| (15) | Efter en dom av Europeiska unionens domstol (EU-domstolen) den 6 november 2012 i mål C-286/12, kommissionen mot Ungern (1), där domstolen slog fast att Ungern hade begått fördragsbrott genom att införa ett nationellt system som innebär att domare, åklagare och personer som innehar ämbetet notarius publicus tvingas gå i pension när de uppnått 62 års ålder, antog den ungerska regeringen lag XX från 2013, enligt vilken pensionsåldern inom rättsväsendet gradvis ska höjas till 65 år under en tioårsperiod, med kriterier för återinträde eller ersättning. Enligt lagen fanns det en möjlighet för pensionerade domare att få tillbaka sina gamla tjänster vid samma domstol med samma villkor som innan pensioneringsreglerna infördes eller, om de inte ville tillbaka, få en klumpsumma motsvarande tolv månader som kompensation för förlorad lön samt möjlighet att i domstol ansöka om ytterligare kompensation, men en återgång till ledande administrativa positioner garanterades inte. Kommissionen erkände dock Ungerns åtgärder för att göra landets lag om pensionering förenlig med unionsrätten. I sin rapport från oktober 2015 påpekade sammanslutningen International Bar Association’s Human Rights Institute att de flesta av de avsatta domarna inte återvände till sina ursprungliga befattningar, delvis på grund av att deras tidigare befattningar redan var upptagna. Det nämndes också att det ungerska rättsväsendets oberoende och opartiskhet inte kan garanteras och att rättsstaten fortfarande är försvagad. |
| --- | --- |

(15)

Efter en dom av Europeiska unionens domstol (EU-domstolen) den 6 november 2012 i mål C-286/12, kommissionen mot Ungern (1), där domstolen slog fast att Ungern hade begått fördragsbrott genom att införa ett nationellt system som innebär att domare, åklagare och personer som innehar ämbetet notarius publicus tvingas gå i pension när de uppnått 62 års ålder, antog den ungerska regeringen lag XX från 2013, enligt vilken pensionsåldern inom rättsväsendet gradvis ska höjas till 65 år under en tioårsperiod, med kriterier för återinträde eller ersättning. Enligt lagen fanns det en möjlighet för pensionerade domare att få tillbaka sina gamla tjänster vid samma domstol med samma villkor som innan pensioneringsreglerna infördes eller, om de inte ville tillbaka, få en klumpsumma motsvarande tolv månader som kompensation för förlorad lön samt möjlighet att i domstol ansöka om ytterligare kompensation, men en återgång till ledande administrativa positioner garanterades inte. Kommissionen erkände dock Ungerns åtgärder för att göra landets lag om pensionering förenlig med unionsrätten. I sin rapport från oktober 2015 påpekade sammanslutningen International Bar Association’s Human Rights Institute att de flesta av de avsatta domarna inte återvände till sina ursprungliga befattningar, delvis på grund av att deras tidigare befattningar redan var upptagna. Det nämndes också att det ungerska rättsväsendets oberoende och opartiskhet inte kan garanteras och att rättsstaten fortfarande är försvagad.

| (16) | I sin dom av den 16 juli 2015 i målet Gaszó mot Ungern slog Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) fast att rätten till en rättvis rättegång och till effektiva rättsmedel hade åsidosatts. Europadomstolen drog slutsatsen att överträdelserna hade sitt ursprung i Ungerns upprepade underlåtenhet att se till att förfarandena för att fastställa medborgerliga rättigheter och skyldigheter slutförs inom en rimlig tidsperiod och att vidta åtgärder så att kärande kan kräva upprättelse om civilrättsliga förfaranden tar orimligt lång tid på nationell nivå. Domen har ännu inte verkställts. Ungerns nya civilprocesslag som antogs 2016 innehåller bestämmelser om att civilrättsliga förfaranden ska påskyndas genom införandet av ett förfarande med dubbla etapper. Ungern har upplyst Europarådets ministerkommitté om att den nya lagen, genom vilken det inrättas ett effektivt rättsmedel för förfaranden som inte slutförs inom rimlig tid, kommer att antas i oktober 2018. |
| --- | --- |

(16)

I sin dom av den 16 juli 2015 i målet Gaszó mot Ungern slog Europeiska domstolen för de mänskliga rättigheterna (Europadomstolen) fast att rätten till en rättvis rättegång och till effektiva rättsmedel hade åsidosatts. Europadomstolen drog slutsatsen att överträdelserna hade sitt ursprung i Ungerns upprepade underlåtenhet att se till att förfarandena för att fastställa medborgerliga rättigheter och skyldigheter slutförs inom en rimlig tidsperiod och att vidta åtgärder så att kärande kan kräva upprättelse om civilrättsliga förfaranden tar orimligt lång tid på nationell nivå. Domen har ännu inte verkställts. Ungerns nya civilprocesslag som antogs 2016 innehåller bestämmelser om att civilrättsliga förfaranden ska påskyndas genom införandet av ett förfarande med dubbla etapper. Ungern har upplyst Europarådets ministerkommitté om att den nya lagen, genom vilken det inrättas ett effektivt rättsmedel för förfaranden som inte slutförs inom rimlig tid, kommer att antas i oktober 2018.

| (17) | I sin dom av den 23 juni 2016 i målet Baka mot Ungern slog Europadomstolen fast att András Bakas rätt till tillgång till domstol och yttrandefrihet hade åsidosatts. András Baka hade valts till ordförande för högsta domstolen för en sexårig mandatperiod i juni 2009, men fråntogs sin befattning enligt övergångsbestämmelserna i grundlagen, som föreskriver att Curia ska vara den rättsliga efterträdaren till högsta domstolen. Domen har ännu inte verkställts. Den 10 mars 2017 krävde Europarådets ministerkommitté att det skulle vidtas åtgärder för att förhindra ytterligare förtida avsättningar av domare på liknande grunder, för att förebygga eventuellt missbruk i detta avseende. Den ungerska regeringen noterade att dessa åtgärder inte är knutna till genomförandet av domen. |
| --- | --- |

(17)

I sin dom av den 23 juni 2016 i målet Baka mot Ungern slog Europadomstolen fast att András Bakas rätt till tillgång till domstol och yttrandefrihet hade åsidosatts. András Baka hade valts till ordförande för högsta domstolen för en sexårig mandatperiod i juni 2009, men fråntogs sin befattning enligt övergångsbestämmelserna i grundlagen, som föreskriver att Curia ska vara den rättsliga efterträdaren till högsta domstolen. Domen har ännu inte verkställts. Den 10 mars 2017 krävde Europarådets ministerkommitté att det skulle vidtas åtgärder för att förhindra ytterligare förtida avsättningar av domare på liknande grunder, för att förebygga eventuellt missbruk i detta avseende. Den ungerska regeringen noterade att dessa åtgärder inte är knutna till genomförandet av domen.

| (18) | Den 29 september 2008 utsågs András Jóri till dataskyddsombudsman för en period på sex år. Med verkan från den 1 januari 2012 beslutade det ungerska parlamentet att reformera dataskyddssystemet och ersätta dataskyddsombudsmannen med en nationell myndighet för dataskydd och informationsfrihet. Jóri fick lämna sitt ämbete innan hans mandatperiod löpte ut. Den 8 april 2014 slog EU-domstolen fast att tillsynsmyndigheternas oberoende ovillkorligen omfattar en skyldighet att respektera mandattiden ända tills den löper ut, och att Ungern hade underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (2). Ungern ändrade reglerna för hur ombudsmannen tillsätts, bad om ursäkt och betalade ut den överenskomna summan i ekonomisk ersättning. |
| --- | --- |

(18)

Den 29 september 2008 utsågs András Jóri till dataskyddsombudsman för en period på sex år. Med verkan från den 1 januari 2012 beslutade det ungerska parlamentet att reformera dataskyddssystemet och ersätta dataskyddsombudsmannen med en nationell myndighet för dataskydd och informationsfrihet. Jóri fick lämna sitt ämbete innan hans mandatperiod löpte ut. Den 8 april 2014 slog EU-domstolen fast att tillsynsmyndigheternas oberoende ovillkorligen omfattar en skyldighet att respektera mandattiden ända tills den löper ut, och att Ungern hade underlåtit att fullgöra sina skyldigheter enligt Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG (2). Ungern ändrade reglerna för hur ombudsmannen tillsätts, bad om ursäkt och betalade ut den överenskomna summan i ekonomisk ersättning.

| (19) | Venedigkommissionen identifierade flera brister i sitt yttrande av den 19 juni 2012 över lag CLXIII från 2011 om åklagarmyndigheten och lag CLXIV från 2011 om den allmänna åklagarens, åklagarnas och andra anställdas status vid åklagarmyndigheten samt karriärgången inom åklagaryrket i Ungern. I sin rapport av den 27 mars 2015 uppmanade Greco de ungerska myndigheterna att vidta ytterligare åtgärder för att förhindra missbruk och öka åklagarmyndighetens oberoende, bland annat genom att avskaffa möjligheten till omval av den allmänna åklagaren. Greco efterlyste även ökad insyn i disciplinära förfaranden mot ordinarie åklagare och att beslut om att överföra ärenden från en åklagare till en annan ska styras av strikta rättsliga kriterier och motiveringar. Enligt den ungerska regeringen erkändes det, i Grecos efterlevnadsrapport från 2017, att Ungern gjort framsteg när det gäller åklagare (offentliggörandet av rapporten har ännu inte godkänts av de ungerska myndigheterna, trots att flera uppmaningar framförts på Grecos plenarmöten). Den andra efterlevanderapporten har ännu inte offentliggjorts. |
| --- | --- |

(19)

Venedigkommissionen identifierade flera brister i sitt yttrande av den 19 juni 2012 över lag CLXIII från 2011 om åklagarmyndigheten och lag CLXIV från 2011 om den allmänna åklagarens, åklagarnas och andra anställdas status vid åklagarmyndigheten samt karriärgången inom åklagaryrket i Ungern. I sin rapport av den 27 mars 2015 uppmanade Greco de ungerska myndigheterna att vidta ytterligare åtgärder för att förhindra missbruk och öka åklagarmyndighetens oberoende, bland annat genom att avskaffa möjligheten till omval av den allmänna åklagaren. Greco efterlyste även ökad insyn i disciplinära förfaranden mot ordinarie åklagare och att beslut om att överföra ärenden från en åklagare till en annan ska styras av strikta rättsliga kriterier och motiveringar. Enligt den ungerska regeringen erkändes det, i Grecos efterlevnadsrapport från 2017, att Ungern gjort framsteg när det gäller åklagare (offentliggörandet av rapporten har ännu inte godkänts av de ungerska myndigheterna, trots att flera uppmaningar framförts på Grecos plenarmöten). Den andra efterlevanderapporten har ännu inte offentliggjorts.

Korruption och intressekonflikter

| (20) | I sin rapport av den 27 mars 2015 efterlyste Greco uppförandekoder för ledamöterna av det ungerska parlamentet i fråga om riktlinjer vid intressekonflikter. Parlamentsledamöterna bör även vara skyldiga att omedelbart rapportera varje eventuell intressekonflikt, vilket bör kompletteras med strängare krav på att lämna in redovisningar av tillgångar. Dessutom krävs bestämmelser om påföljder om parlamentsledamöterna lämnar in felaktiga redovisningar. Redovisningarna av tillgångar bör dessutom offentliggöras på nätet så att allmänheten kan utöva verklig kontroll. Standardiserade elektroniska databaser bör inrättas så att alla redovisningar, och ändringar av dessa, finns att tillgå på ett öppet sätt. |
| --- | --- |

(20)

I sin rapport av den 27 mars 2015 efterlyste Greco uppförandekoder för ledamöterna av det ungerska parlamentet i fråga om riktlinjer vid intressekonflikter. Parlamentsledamöterna bör även vara skyldiga att omedelbart rapportera varje eventuell intressekonflikt, vilket bör kompletteras med strängare krav på att lämna in redovisningar av tillgångar. Dessutom krävs bestämmelser om påföljder om parlamentsledamöterna lämnar in felaktiga redovisningar. Redovisningarna av tillgångar bör dessutom offentliggöras på nätet så att allmänheten kan utöva verklig kontroll. Standardiserade elektroniska databaser bör inrättas så att alla redovisningar, och ändringar av dessa, finns att tillgå på ett öppet sätt.

| (21) | I sin rapport av den 27 juni 2018 konstaterade det begränsade valobservationsuppdraget från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) att den begränsade övervakningen av kampanjutgifter och avsaknaden av grundlig rapportering av kampanjmedel fram till efter valet undergräver insynen och väljarnas möjligheter att fatta välgrundade beslut, vilket strider mot internationella åtaganden och god praxis. Det statliga revisionsverket är behörigt att granska och kontrollera huruvida lagkraven har uppfyllts. I rapporten hade man inte tagit hänsyn till den officiella revisionsrapporten från det statliga revisionsverket angående parlamentsvalet 2018, eftersom den då inte var färdigställd. |
| --- | --- |

(21)

I sin rapport av den 27 juni 2018 konstaterade det begränsade valobservationsuppdraget från OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) att den begränsade övervakningen av kampanjutgifter och avsaknaden av grundlig rapportering av kampanjmedel fram till efter valet undergräver insynen och väljarnas möjligheter att fatta välgrundade beslut, vilket strider mot internationella åtaganden och god praxis. Det statliga revisionsverket är behörigt att granska och kontrollera huruvida lagkraven har uppfyllts. I rapporten hade man inte tagit hänsyn till den officiella revisionsrapporten från det statliga revisionsverket angående parlamentsvalet 2018, eftersom den då inte var färdigställd.

| (22) | Den 7 december 2016 mottog styrkommittén för partnerskapet Open Government Partnership (OGP) en skrivelse från Ungerns regering om att Ungern omedelbart skulle lämna partnerskapet, som är ett frivilligt samarbete mellan 75 länder och hundratals civilsamhällesorganisationer. Ungerns regering hade granskats av OGP sedan juli 2015, efter att civilsamhällesorganisationer hade uttryckt farhågor, särskilt om sitt handlingsutrymme i landet. Inte alla medlemsstater är medlemmar i OGP. |
| --- | --- |

(22)

Den 7 december 2016 mottog styrkommittén för partnerskapet Open Government Partnership (OGP) en skrivelse från Ungerns regering om att Ungern omedelbart skulle lämna partnerskapet, som är ett frivilligt samarbete mellan 75 länder och hundratals civilsamhällesorganisationer. Ungerns regering hade granskats av OGP sedan juli 2015, efter att civilsamhällesorganisationer hade uttryckt farhågor, särskilt om sitt handlingsutrymme i landet. Inte alla medlemsstater är medlemmar i OGP.

| (23) | Ungern mottar ett unionsstöd som uppgår till 4,4 procent av sin BNP, vilket motsvarar över hälften av landets offentliga investeringar. Andelen kontrakt som tilldelats efter offentlig upphandling där endast ett anbud lämnats in uppgick 2016 till hela 36 procent. Ungern har mottagit unionens högsta andel ekonomiska rekommendationer från Olaf avseende områdena strukturfonder och jordbruk för perioden 2013–2017. Under 2016 avslutade Olaf en utredning av ett transportprojekt på 1,7 miljarder EUR i Ungern, där flera internationella specialiserade byggföretag var huvudaktörer. Utredningen visade på ytterst allvarliga oegentligheter, samt möjligen även bedrägeri och korruption i verkställandet av projektet. Under 2017 konstaterade Olaf ”allvarliga oegentligheter” och ”intressekonflikter” under sin utredning av 35 gatubelysningskontrakt som gått till det företag som vid den aktuella tidpunkten kontrollerades av den ungerska premiärministerns svärson. Olaf sände sin slutrapport med ekonomiska rekommendationer till kommissionens generaldirektorat för regional- och stadspolitik för att återkräva 43,7 miljoner EUR och rättsliga rekommendationer till Ungerns riksåklagare. I en gränsöverskridande utredning som slutfördes av Olaf 2017 behandlades anklagelser om potentiellt missbruk av EU-medel i 31 FoU-projekt. Utredningen, som ägde rum i Ungern, Lettland och Serbien, avslöjade ett underleverantörsprogram som använts för att på konstlad väg öka projektkostnaderna och dölja det faktum att de slutliga leverantörerna var närstående företag. Olaf slutförde därför utredningen med den ekonomiska rekommendationen till kommissionen att återkräva 28,3 miljoner EUR och med en rättslig rekommendation till de ungerska rättsliga myndigheterna. Ungern beslutade att inte delta i inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten, som ska vara ansvarig för att utreda, lagföra och väcka talan mot förövare av och medhjälpare till brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen. |
| --- | --- |

(23)

Ungern mottar ett unionsstöd som uppgår till 4,4 procent av sin BNP, vilket motsvarar över hälften av landets offentliga investeringar. Andelen kontrakt som tilldelats efter offentlig upphandling där endast ett anbud lämnats in uppgick 2016 till hela 36 procent. Ungern har mottagit unionens högsta andel ekonomiska rekommendationer från Olaf avseende områdena strukturfonder och jordbruk för perioden 2013–2017. Under 2016 avslutade Olaf en utredning av ett transportprojekt på 1,7 miljarder EUR i Ungern, där flera internationella specialiserade byggföretag var huvudaktörer. Utredningen visade på ytterst allvarliga oegentligheter, samt möjligen även bedrägeri och korruption i verkställandet av projektet. Under 2017 konstaterade Olaf ”allvarliga oegentligheter” och ”intressekonflikter” under sin utredning av 35 gatubelysningskontrakt som gått till det företag som vid den aktuella tidpunkten kontrollerades av den ungerska premiärministerns svärson. Olaf sände sin slutrapport med ekonomiska rekommendationer till kommissionens generaldirektorat för regional- och stadspolitik för att återkräva 43,7 miljoner EUR och rättsliga rekommendationer till Ungerns riksåklagare. I en gränsöverskridande utredning som slutfördes av Olaf 2017 behandlades anklagelser om potentiellt missbruk av EU-medel i 31 FoU-projekt. Utredningen, som ägde rum i Ungern, Lettland och Serbien, avslöjade ett underleverantörsprogram som använts för att på konstlad väg öka projektkostnaderna och dölja det faktum att de slutliga leverantörerna var närstående företag. Olaf slutförde därför utredningen med den ekonomiska rekommendationen till kommissionen att återkräva 28,3 miljoner EUR och med en rättslig rekommendation till de ungerska rättsliga myndigheterna. Ungern beslutade att inte delta i inrättandet av Europeiska åklagarmyndigheten, som ska vara ansvarig för att utreda, lagföra och väcka talan mot förövare av och medhjälpare till brott som riktar sig mot unionens ekonomiska intressen.

| (24) | Enligt den sjunde rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning har statsförvaltningens effektivitet i Ungern minskat sedan 1996, och landet är en av de medlemsstater som har de minst effektiva statsförvaltningarna inom unionen. Alla ungerska regioner ligger långt under unionsgenomsnittet i fråga om samhällsstyrningens kvalitet. Enligt EU:s rapport om insatserna mot korruption från 2014 anses korruptionen vara utbredd (89 procent) i Ungern. Enligt den globala konkurrensrapporten 2017–2018, som publicerats av Världsekonomiskt forum, angavs den höga korruptionen som en av de mest problematiska faktorerna när det gäller att bedriva affärsverksamhet i Ungern. |
| --- | --- |

(24)

Enligt den sjunde rapporten om ekonomisk, social och territoriell sammanhållning har statsförvaltningens effektivitet i Ungern minskat sedan 1996, och landet är en av de medlemsstater som har de minst effektiva statsförvaltningarna inom unionen. Alla ungerska regioner ligger långt under unionsgenomsnittet i fråga om samhällsstyrningens kvalitet. Enligt EU:s rapport om insatserna mot korruption från 2014 anses korruptionen vara utbredd (89 procent) i Ungern. Enligt den globala konkurrensrapporten 2017–2018, som publicerats av Världsekonomiskt forum, angavs den höga korruptionen som en av de mest problematiska faktorerna när det gäller att bedriva affärsverksamhet i Ungern.

Skydd av integritet och personuppgifter

| (25) | I sin dom av den 12 januari 2016 i målet Szabó och Vissy mot Ungern slog Europadomstolen fast att respekten för privatlivet hade åsidosatts till följd av bristande rättsliga garantier mot eventuell olaglig hemlig övervakning av nationella säkerhetsskäl, bland annat i samband med användning av telekommunikationer. De kärande hävdade inte att de hade omfattats av några hemliga övervakningsåtgärder och därför föreföll det inte nödvändigt med någon ytterligare individuell åtgärd. Det är nödvändigt att ändra den relevanta lagstiftningen som en allmän åtgärd. Förslag till ändring av lagen om den nationella säkerhetstjänsten behandlas just nu av experter inom de behöriga myndigheterna i Ungern. Domen har därför ännu inte verkställts. |
| --- | --- |

(25)

I sin dom av den 12 januari 2016 i målet Szabó och Vissy mot Ungern slog Europadomstolen fast att respekten för privatlivet hade åsidosatts till följd av bristande rättsliga garantier mot eventuell olaglig hemlig övervakning av nationella säkerhetsskäl, bland annat i samband med användning av telekommunikationer. De kärande hävdade inte att de hade omfattats av några hemliga övervakningsåtgärder och därför föreföll det inte nödvändigt med någon ytterligare individuell åtgärd. Det är nödvändigt att ändra den relevanta lagstiftningen som en allmän åtgärd. Förslag till ändring av lagen om den nationella säkerhetstjänsten behandlas just nu av experter inom de behöriga myndigheterna i Ungern. Domen har därför ännu inte verkställts.

| (26) | I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter sina farhågor om att Ungerns rättsliga ram för hemlig övervakning av nationella säkerhetsskäl möjliggör massavlyssning av kommunikationer och omfattar bristande skyddsmekanismer mot godtyckligt intrång i rätten till integritet. Människorättsrådet var också oroat över avsaknaden av bestämmelser för att säkerställa effektiva rättsmedel i händelse av missbruk och angeläget om att berörda personer ska informeras så snabbt som möjligt efter det att övervakningsinsatsen avslutats, utan att begränsningens syfte äventyras. |
| --- | --- |

(26)

I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter sina farhågor om att Ungerns rättsliga ram för hemlig övervakning av nationella säkerhetsskäl möjliggör massavlyssning av kommunikationer och omfattar bristande skyddsmekanismer mot godtyckligt intrång i rätten till integritet. Människorättsrådet var också oroat över avsaknaden av bestämmelser för att säkerställa effektiva rättsmedel i händelse av missbruk och angeläget om att berörda personer ska informeras så snabbt som möjligt efter det att övervakningsinsatsen avslutats, utan att begränsningens syfte äventyras.

Yttrandefrihet

| (27) | Den 22 juni 2015 antog Venedigkommissionen sitt yttrande om Ungerns medielagstiftning (lag CLXXXV om medietjänster och massmedia och lag CIV om pressfrihet och lagstiftningen om beskattning av massmedias annonsintäkter). I sitt yttrande efterlyser Venedigkommissionen fler ändringar av pressfrihetslagen och medielagen, särskilt i fråga om definitionen av ”olagligt medieinnehåll”, röjande av journalistiska källor och påföljder för medier. Liknande farhågor uttrycktes i en analys som beställdes av kontoret för OSSE:s representant för mediefrihet i februari 2011, av Europarådets tidigare kommissionär för mänskliga rättigheter i hans yttrande över Ungerns medielagstiftning av den 25 februari 2011 mot bakgrund av Europarådets mediefrihetsstandarder samt av Europarådets experter i deras sakkunnigutlåtande om Ungerns medielagstiftning av den 11 maj 2012. I sitt uttalande av den 29 januari 2013 välkomnade generalsekreteraren för Europarådet att diskussionerna när det gäller medier hade lett till att man kommit överens om flera viktiga förändringar. De kvarvarande farhågorna upprepades dock av Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter i hans rapport efter ett besök i Ungern, som offentliggjordes den 16 december 2014. Kommissionären nämnde också problemen med koncentration av medieägandet och självcensur, och ansåg att den rättsliga ramen som kriminaliserar förtal borde avskaffas. |
| --- | --- |

(27)

Den 22 juni 2015 antog Venedigkommissionen sitt yttrande om Ungerns medielagstiftning (lag CLXXXV om medietjänster och massmedia och lag CIV om pressfrihet och lagstiftningen om beskattning av massmedias annonsintäkter). I sitt yttrande efterlyser Venedigkommissionen fler ändringar av pressfrihetslagen och medielagen, särskilt i fråga om definitionen av ”olagligt medieinnehåll”, röjande av journalistiska källor och påföljder för medier. Liknande farhågor uttrycktes i en analys som beställdes av kontoret för OSSE:s representant för mediefrihet i februari 2011, av Europarådets tidigare kommissionär för mänskliga rättigheter i hans yttrande över Ungerns medielagstiftning av den 25 februari 2011 mot bakgrund av Europarådets mediefrihetsstandarder samt av Europarådets experter i deras sakkunnigutlåtande om Ungerns medielagstiftning av den 11 maj 2012. I sitt uttalande av den 29 januari 2013 välkomnade generalsekreteraren för Europarådet att diskussionerna när det gäller medier hade lett till att man kommit överens om flera viktiga förändringar. De kvarvarande farhågorna upprepades dock av Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter i hans rapport efter ett besök i Ungern, som offentliggjordes den 16 december 2014. Kommissionären nämnde också problemen med koncentration av medieägandet och självcensur, och ansåg att den rättsliga ramen som kriminaliserar förtal borde avskaffas.

| (28) | I sitt yttrande av den 22 juni 2015 om medielagstiftningen erkände Venedigkommissionen det arbete som den ungerska regeringen genom åren lagt ned för att förbättra den ursprungliga texten i medielagarna utifrån kommentarerna från olika observatörer, som Europarådet, och noterade det som positivt att de ungerska myndigheterna var villiga att fortsätta dialogen. Venedigkommissionen betonade dock behovet av att ändra bestämmelserna om val av ledamöter till medierådet för att säkerställa en rättvis representation för socialt viktiga politiska grupper och andra grupper. Venedigkommissionen insisterade även på att metoden för utnämning av ordföranden för medierådet och chefen för mediemyndigheten och deras befattningar borde ses över för att minska maktkoncentrationen och garantera politisk neutralitet. Även styrelsen borde reformeras enligt samma linjer. Venedigkommissionen rekommenderade också att förvaltningen av medieleverantörer i allmänhetens tjänst borde decentraliseras och att den nationella nyhetsbyrån inte borde vara den enda nyhetsleverantören för medier i allmänhetens tjänst. Liknande farhågor uttrycktes i en analys som beställdes av kontoret för OSSE:s representant för mediefrihet i februari 2011, av Europarådets tidigare kommissionär för mänskliga rättigheter i hans yttrande över Ungerns medielagstiftning av den 25 februari 2011 mot bakgrund av Europarådets mediefrihetsstandarder samt av Europarådets experter i deras sakkunnigutlåtande om Ungerns medielagstiftning av den 11 maj 2012. I sitt uttalande av den 29 januari 2013 välkomnade generalsekreteraren för Europarådet att diskussionerna när det gäller medier hade lett till att man kommit överens om flera viktiga förändringar. De kvarvarande farhågorna upprepades dock av Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter i hans rapport efter ett besök i Ungern, som offentliggjordes den 16 december 2014. |
| --- | --- |

(28)

I sitt yttrande av den 22 juni 2015 om medielagstiftningen erkände Venedigkommissionen det arbete som den ungerska regeringen genom åren lagt ned för att förbättra den ursprungliga texten i medielagarna utifrån kommentarerna från olika observatörer, som Europarådet, och noterade det som positivt att de ungerska myndigheterna var villiga att fortsätta dialogen. Venedigkommissionen betonade dock behovet av att ändra bestämmelserna om val av ledamöter till medierådet för att säkerställa en rättvis representation för socialt viktiga politiska grupper och andra grupper. Venedigkommissionen insisterade även på att metoden för utnämning av ordföranden för medierådet och chefen för mediemyndigheten och deras befattningar borde ses över för att minska maktkoncentrationen och garantera politisk neutralitet. Även styrelsen borde reformeras enligt samma linjer. Venedigkommissionen rekommenderade också att förvaltningen av medieleverantörer i allmänhetens tjänst borde decentraliseras och att den nationella nyhetsbyrån inte borde vara den enda nyhetsleverantören för medier i allmänhetens tjänst. Liknande farhågor uttrycktes i en analys som beställdes av kontoret för OSSE:s representant för mediefrihet i februari 2011, av Europarådets tidigare kommissionär för mänskliga rättigheter i hans yttrande över Ungerns medielagstiftning av den 25 februari 2011 mot bakgrund av Europarådets mediefrihetsstandarder samt av Europarådets experter i deras sakkunnigutlåtande om Ungerns medielagstiftning av den 11 maj 2012. I sitt uttalande av den 29 januari 2013 välkomnade generalsekreteraren för Europarådet att diskussionerna när det gäller medier hade lett till att man kommit överens om flera viktiga förändringar. De kvarvarande farhågorna upprepades dock av Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter i hans rapport efter ett besök i Ungern, som offentliggjordes den 16 december 2014.

| (29) | Den 18 oktober 2012 antog Venedigkommissionen sitt yttrande om lag CXII från 2011 om rätten att bestämma om information om sig själv samt informationsfrihet i Ungern. Trots den över lag positiva bedömningen konstaterade Venedigkommissionen att ytterligare förbättringar krävs. Senare ändringar av lagen har dock begränsat rätten till tillgång till myndighetsinformation betydligt mer. Dessa ändringar kritiseras i den analys som beställdes av kontoret för OSSE:s representant för mediefrihet i mars 2016. I denna analys påpekas att de belopp som ska tas ut för direkta kostnader förefaller vara helt rimliga, men att det är oacceptabelt att man ska betala för den tid som offentliga tjänstemän lägger ned på att besvara förfrågningar. Som även bekräftats i kommissionens landsrapport för 2018 har dataskyddsombudsmannen och domstolarna, däribland författningsdomstolen, intagit en progressiv ståndpunkt i öppenhetsrelaterade fall. |
| --- | --- |

(29)

Den 18 oktober 2012 antog Venedigkommissionen sitt yttrande om lag CXII från 2011 om rätten att bestämma om information om sig själv samt informationsfrihet i Ungern. Trots den över lag positiva bedömningen konstaterade Venedigkommissionen att ytterligare förbättringar krävs. Senare ändringar av lagen har dock begränsat rätten till tillgång till myndighetsinformation betydligt mer. Dessa ändringar kritiseras i den analys som beställdes av kontoret för OSSE:s representant för mediefrihet i mars 2016. I denna analys påpekas att de belopp som ska tas ut för direkta kostnader förefaller vara helt rimliga, men att det är oacceptabelt att man ska betala för den tid som offentliga tjänstemän lägger ned på att besvara förfrågningar. Som även bekräftats i kommissionens landsrapport för 2018 har dataskyddsombudsmannen och domstolarna, däribland författningsdomstolen, intagit en progressiv ståndpunkt i öppenhetsrelaterade fall.

| (30) | Det begränsade valobservationsuppdraget i samband med parlamentsvalet i Ungern 2018, som sorterar under OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), konstaterade i sin rapport av den 27 juni 2018 att tillgången till information samt mediefriheten och föreningsfriheten har begränsats, bland annat genom nyligen genomförda lagstiftningsändringar, och att medietäckningen av kampanjen var omfattande, men ytterst polariserad och utan kritisk analys, på grund av politiseringen av medieägandet och inflytandet från regeringens reklamkampanjer. Det offentliga radio- och tv-bolaget fullgjorde sitt uppdrag att ge kandidaterna gratis sändningstid, men dess nyhetsutsändningar och redaktionella produktion favoriserade tydligt den styrande koalitionen, i strid med internationella normer. De flesta kommersiella programföretag var partiska i sin täckning och tog parti för antingen regeringspartiet eller oppositionspartierna. Onlinemedierna tillhandahöll en plattform för en pluralistisk, problemorienterad politisk debatt. ODIHR påpekade dessutom att politiseringen av ägarskapet tillsammans med den restriktiva rättsliga ramen och avsaknaden av ett oberoende tillsynsorgan för medierna hade en dämpande effekt på den redaktionella friheten, vilket i sin tur hindrar väljarnas tillgång till pluralistisk information. ODIHR nämnde också att ändringarna innebar otillbörliga begränsningar av tillgången till information genom att definitionen av den information som inte behöver lämnas ut utvidgades och genom att avgiften för hantering av förfrågningar höjdes. |
| --- | --- |

(30)

Det begränsade valobservationsuppdraget i samband med parlamentsvalet i Ungern 2018, som sorterar under OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), konstaterade i sin rapport av den 27 juni 2018 att tillgången till information samt mediefriheten och föreningsfriheten har begränsats, bland annat genom nyligen genomförda lagstiftningsändringar, och att medietäckningen av kampanjen var omfattande, men ytterst polariserad och utan kritisk analys, på grund av politiseringen av medieägandet och inflytandet från regeringens reklamkampanjer. Det offentliga radio- och tv-bolaget fullgjorde sitt uppdrag att ge kandidaterna gratis sändningstid, men dess nyhetsutsändningar och redaktionella produktion favoriserade tydligt den styrande koalitionen, i strid med internationella normer. De flesta kommersiella programföretag var partiska i sin täckning och tog parti för antingen regeringspartiet eller oppositionspartierna. Onlinemedierna tillhandahöll en plattform för en pluralistisk, problemorienterad politisk debatt. ODIHR påpekade dessutom att politiseringen av ägarskapet tillsammans med den restriktiva rättsliga ramen och avsaknaden av ett oberoende tillsynsorgan för medierna hade en dämpande effekt på den redaktionella friheten, vilket i sin tur hindrar väljarnas tillgång till pluralistisk information. ODIHR nämnde också att ändringarna innebar otillbörliga begränsningar av tillgången till information genom att definitionen av den information som inte behöver lämnas ut utvidgades och genom att avgiften för hantering av förfrågningar höjdes.

| (31) | I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter sin oro över Ungerns medielagar och metoder, som begränsar åsikts- och yttrandefriheten. Människorättsrådet var oroat över att den nuvarande rättsliga ramen efter successiva ändringar inte fullständigt säkerställer en ocensurerad och obehindrad press. Det konstaterade med oro att medierådet och mediemyndigheten inte är tillräckligt oberoende för att fullgöra sina uppgifter och att de har för allmänna reglerings- och sanktioneringsbefogenheter. |
| --- | --- |

(31)

I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter sin oro över Ungerns medielagar och metoder, som begränsar åsikts- och yttrandefriheten. Människorättsrådet var oroat över att den nuvarande rättsliga ramen efter successiva ändringar inte fullständigt säkerställer en ocensurerad och obehindrad press. Det konstaterade med oro att medierådet och mediemyndigheten inte är tillräckligt oberoende för att fullgöra sina uppgifter och att de har för allmänna reglerings- och sanktioneringsbefogenheter.

| (32) | Den 13 april 2018 fördömde OSSE:s representant för mediefrihet i starka ordalag att en lista med över 200 personer publicerats av ett ungerskt medieföretag som hävdade att över 2 000 personer, bland annat de som stod namngivna på listan, arbetade för att störta regeringen. Listan publicerades av den ungerska tidskriften Figyelő den 11 april och på den återfanns många journalister och andra medborgare. Den 7 maj 2018 uttryckte OSSE:s representant för mediefrihet allvarliga farhågor på grund av att flera oberoende journalister nekats ackreditering, vilket hindrade dem från att rapportera från det ungerska parlamentets öppnande. Det noterades även att sådana händelser inte bör utnyttjas som ett sätt att strypa kritisk rapportering och att ett sådant agerande inte bådar gott inför det nya ungerska parlamentets mandatperiod. |
| --- | --- |

(32)

Den 13 april 2018 fördömde OSSE:s representant för mediefrihet i starka ordalag att en lista med över 200 personer publicerats av ett ungerskt medieföretag som hävdade att över 2 000 personer, bland annat de som stod namngivna på listan, arbetade för att störta regeringen. Listan publicerades av den ungerska tidskriften Figyelő den 11 april och på den återfanns många journalister och andra medborgare. Den 7 maj 2018 uttryckte OSSE:s representant för mediefrihet allvarliga farhågor på grund av att flera oberoende journalister nekats ackreditering, vilket hindrade dem från att rapportera från det ungerska parlamentets öppnande. Det noterades även att sådana händelser inte bör utnyttjas som ett sätt att strypa kritisk rapportering och att ett sådant agerande inte bådar gott inför det nya ungerska parlamentets mandatperiod.

Akademisk frihet

| (33) | Den 6 oktober 2017 antog Venedigkommissionen sitt yttrande över lag XXV av den 4 april 2017 om ändring av lag CCIV från 2011 om nationell högre utbildning. Venedigkommissionen ansåg att införandet av strängare regler utan mycket starka skäl, kombinerat med stränga tidsfrister och allvarliga rättsliga konsekvenser för utländska universitet som redan är etablerade i Ungern och har varit lagligt verksamma där i många år, är ytterst problematiskt mot bakgrund av rättsstatsprincipen och principerna för grundläggande rättigheter och garantier. Dessa universitet och deras studenter skyddas av nationella och internationella regler om akademisk frihet, yttrandefrihet, föreningsfrihet och rätten till och friheten till utbildning. Venedigkommissionen rekommenderade särskilt de ungerska myndigheterna att se till att det nya kravet på arbetstillstånd inte oproportionerligt påverkar den akademiska friheten och att det tillämpas på ett icke-diskriminerande och flexibelt sätt, utan att äventyra kvaliteten på och den internationella karaktären hos den utbildning som redan tillhandahålls av befintliga universitet. Farhågorna om ändringen av lag CCIV från 2011 om nationell högre utbildning delas även av FN:s särskilda rapportörer om åsikts- och yttrandefrihet, mötes- och föreningsfrihet och kulturella rättigheter i deras uttalande av den 11 april 2017. I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 konstaterar FN:s råd för mänskliga rättigheter att införandet av sådana begränsningar av åsikts-, yttrande- och föreningsfriheten och den akademiska friheten inte är tillräckligt motiverat. |
| --- | --- |

(33)

Den 6 oktober 2017 antog Venedigkommissionen sitt yttrande över lag XXV av den 4 april 2017 om ändring av lag CCIV från 2011 om nationell högre utbildning. Venedigkommissionen ansåg att införandet av strängare regler utan mycket starka skäl, kombinerat med stränga tidsfrister och allvarliga rättsliga konsekvenser för utländska universitet som redan är etablerade i Ungern och har varit lagligt verksamma där i många år, är ytterst problematiskt mot bakgrund av rättsstatsprincipen och principerna för grundläggande rättigheter och garantier. Dessa universitet och deras studenter skyddas av nationella och internationella regler om akademisk frihet, yttrandefrihet, föreningsfrihet och rätten till och friheten till utbildning. Venedigkommissionen rekommenderade särskilt de ungerska myndigheterna att se till att det nya kravet på arbetstillstånd inte oproportionerligt påverkar den akademiska friheten och att det tillämpas på ett icke-diskriminerande och flexibelt sätt, utan att äventyra kvaliteten på och den internationella karaktären hos den utbildning som redan tillhandahålls av befintliga universitet. Farhågorna om ändringen av lag CCIV från 2011 om nationell högre utbildning delas även av FN:s särskilda rapportörer om åsikts- och yttrandefrihet, mötes- och föreningsfrihet och kulturella rättigheter i deras uttalande av den 11 april 2017. I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 konstaterar FN:s råd för mänskliga rättigheter att införandet av sådana begränsningar av åsikts-, yttrande- och föreningsfriheten och den akademiska friheten inte är tillräckligt motiverat.

| (34) | Den 17 oktober 2017 förlängde det ungerska parlamentet den tidsfrist som utländska universitet som är verksamma i landet har för att uppfylla de nya kraven till den 1 januari 2019, på begäran från de berörda institutionerna och efter rekommendationen från ordförandeskapet i den ungerska rektorskonferensen. Venedigkommissionen har uttryckligen välkomnat denna förlängning. Förhandlingarna mellan den ungerska regeringen och berörda utländska institutioner för högre utbildning, särskilt Centraleuropeiska universitetet, pågår fortfarande och det rättsliga tomrummet för utländska universitet kvarstår, fastän Centraleuropeiska universitetet i god tid efterlevde de nya kraven. |
| --- | --- |

(34)

Den 17 oktober 2017 förlängde det ungerska parlamentet den tidsfrist som utländska universitet som är verksamma i landet har för att uppfylla de nya kraven till den 1 januari 2019, på begäran från de berörda institutionerna och efter rekommendationen från ordförandeskapet i den ungerska rektorskonferensen. Venedigkommissionen har uttryckligen välkomnat denna förlängning. Förhandlingarna mellan den ungerska regeringen och berörda utländska institutioner för högre utbildning, särskilt Centraleuropeiska universitetet, pågår fortfarande och det rättsliga tomrummet för utländska universitet kvarstår, fastän Centraleuropeiska universitetet i god tid efterlevde de nya kraven.

| (35) | Den 7 december 2017 beslutade kommissionen att väcka talan mot Ungern vid EU-domstolen, med motiveringen att ändringen av lag CCIV från 2011 om nationell högre utbildning på ett oproportionerligt sätt begränsar universitet inom och utanför unionen i deras verksamhet och att lagen åter behöver anpassas till unionsrätten. Kommissionen ansåg att den nya lagstiftningen strider mot rätten till akademisk frihet, rätten till utbildning och näringsfriheten enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan) och unionens rättsliga skyldigheter enligt internationell handelsrätt. |
| --- | --- |

(35)

Den 7 december 2017 beslutade kommissionen att väcka talan mot Ungern vid EU-domstolen, med motiveringen att ändringen av lag CCIV från 2011 om nationell högre utbildning på ett oproportionerligt sätt begränsar universitet inom och utanför unionen i deras verksamhet och att lagen åter behöver anpassas till unionsrätten. Kommissionen ansåg att den nya lagstiftningen strider mot rätten till akademisk frihet, rätten till utbildning och näringsfriheten enligt Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna (nedan kallad stadgan) och unionens rättsliga skyldigheter enligt internationell handelsrätt.

| (36) | Den 9 augusti 2018 blev det offentligt att den ungerska regeringen planerar att dra tillbaka masterprogrammet i genusstudier vid det offentliga universitetet Eötvös Loránd (ELTE) och att vägra erkänna masterexamina i genusstudier från det privata centraleuropeiska universitetet. En misstolkning av begreppet kön har dominerat den offentliga debatten i Ungern, och denna avsiktliga misstolkning av begreppen ”kön” och ”jämställdhet mellan kvinnor och män” är djupt beklaglig. Angreppen på fri undervisning och forskning bör fördömas, i synnerhet när det gäller genusstudier, som har som syfte att analysera maktförhållanden, diskriminering och relationerna mellan könen i samhället samt hitta lösningar på bristande jämställdhet, och som har blivit en måltavla för förtalskampanjer. Den grundläggande demokratiska principen om pedagogisk frihet bör fullständigt återupprättas och skyddas. |
| --- | --- |

(36)

Den 9 augusti 2018 blev det offentligt att den ungerska regeringen planerar att dra tillbaka masterprogrammet i genusstudier vid det offentliga universitetet Eötvös Loránd (ELTE) och att vägra erkänna masterexamina i genusstudier från det privata centraleuropeiska universitetet. En misstolkning av begreppet kön har dominerat den offentliga debatten i Ungern, och denna avsiktliga misstolkning av begreppen ”kön” och ”jämställdhet mellan kvinnor och män” är djupt beklaglig. Angreppen på fri undervisning och forskning bör fördömas, i synnerhet när det gäller genusstudier, som har som syfte att analysera maktförhållanden, diskriminering och relationerna mellan könen i samhället samt hitta lösningar på bristande jämställdhet, och som har blivit en måltavla för förtalskampanjer. Den grundläggande demokratiska principen om pedagogisk frihet bör fullständigt återupprättas och skyddas.

Religionsfrihet

| (37) | Den 30 december 2011 antog det ungerska parlamentet lag CCVI från 2011 om samvetsfrihet och religionsfrihet samt kyrkors, kyrkosamfunds och religiösa samfunds rättsliga ställning i Ungern, vilken trädde i kraft den 1 januari 2012. Genom lagen granskades många religiösa organisationers ställning som juridisk person och antalet lagligen erkända kyrkor i Ungern minskade till 14. Den 16 december 2011 instämde Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter i farhågorna om denna lag i en skrivelse till de ungerska myndigheterna. Till följd av de internationella påtryckningarna utökade det ungerska parlamentet i februari 2012 antalet erkända kyrkor till 31. Den 19 mars 2012 antog Venedigkommissionen sitt yttrande om lag CCVI från 2011 om samvetsfrihet och religionsfrihet samt kyrkors, kyrkosamfunds och religiösa samfunds rättsliga ställning i Ungern. I yttrandet anser kommissionen att lagen inför en rad krav som är överdrivna och grundas på godtyckliga kriterier för erkännande av kyrkor. Venedigkommissionen påvisade också att den har lett till att hundratals tidigare lagligt erkända kyrkor har avregistrerats, och att den i viss utsträckning ger upphov till en orättvis och till och med diskriminerande behandling av religiösa övertygelser och samfund, beroende på om de är erkända eller inte. |
| --- | --- |

(37)

Den 30 december 2011 antog det ungerska parlamentet lag CCVI från 2011 om samvetsfrihet och religionsfrihet samt kyrkors, kyrkosamfunds och religiösa samfunds rättsliga ställning i Ungern, vilken trädde i kraft den 1 januari 2012. Genom lagen granskades många religiösa organisationers ställning som juridisk person och antalet lagligen erkända kyrkor i Ungern minskade till 14. Den 16 december 2011 instämde Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter i farhågorna om denna lag i en skrivelse till de ungerska myndigheterna. Till följd av de internationella påtryckningarna utökade det ungerska parlamentet i februari 2012 antalet erkända kyrkor till 31. Den 19 mars 2012 antog Venedigkommissionen sitt yttrande om lag CCVI från 2011 om samvetsfrihet och religionsfrihet samt kyrkors, kyrkosamfunds och religiösa samfunds rättsliga ställning i Ungern. I yttrandet anser kommissionen att lagen inför en rad krav som är överdrivna och grundas på godtyckliga kriterier för erkännande av kyrkor. Venedigkommissionen påvisade också att den har lett till att hundratals tidigare lagligt erkända kyrkor har avregistrerats, och att den i viss utsträckning ger upphov till en orättvis och till och med diskriminerande behandling av religiösa övertygelser och samfund, beroende på om de är erkända eller inte.

| (38) | I februari 2013 slog Ungerns författningsdomstol fast att avregistreringen av erkända kyrkor var författningsstridig. Det ungerska parlamentet ändrade grundlagen i mars 2013 till följd av författningsdomstolens beslut. I juni och september 2013 ändrade det ungerska parlamentet lag CCVI från 2011 för att skapa en klassificering i två nivåer bestående av ”religiösa samfund” och ”införlivade kyrkor”. I september 2013 ändrade det ungerska parlamentet även grundlagen för att uttryckligen ge sig självt befogenheten att välja religiösa samfund för ”samarbete” med staten i ”verksamheter av allmänintresse”, och därmed ge sig självt godtycklig befogenhet att erkänna en religiös organisation med två tredjedels röstningsmajoritet. |
| --- | --- |

(38)

I februari 2013 slog Ungerns författningsdomstol fast att avregistreringen av erkända kyrkor var författningsstridig. Det ungerska parlamentet ändrade grundlagen i mars 2013 till följd av författningsdomstolens beslut. I juni och september 2013 ändrade det ungerska parlamentet lag CCVI från 2011 för att skapa en klassificering i två nivåer bestående av ”religiösa samfund” och ”införlivade kyrkor”. I september 2013 ändrade det ungerska parlamentet även grundlagen för att uttryckligen ge sig självt befogenheten att välja religiösa samfund för ”samarbete” med staten i ”verksamheter av allmänintresse”, och därmed ge sig självt godtycklig befogenhet att erkänna en religiös organisation med två tredjedels röstningsmajoritet.

| (39) | I sin dom av den 8 april 2014 i målet Magyar Keresztény Mennonita Egyház m.fl. mot Ungern slog Europadomstolen fast att Ungern hade åsidosatt föreningsfriheten mot bakgrund av samvets- och religionsfriheten. Ungerns författningsdomstol fann att vissa bestämmelser som styrde villkoren för erkännande som kyrka var författningsstridiga, och beordrade att de aktuella bestämmelserna i lagstiftningen skulle göras överensstämmande med kraven i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. Den aktuella lagen överlämnades således till det ungerska parlamentet i december 2015, men den fick inte den majoritet som behövdes. Domen har ännu inte verkställts. |
| --- | --- |

(39)

I sin dom av den 8 april 2014 i målet Magyar Keresztény Mennonita Egyház m.fl. mot Ungern slog Europadomstolen fast att Ungern hade åsidosatt föreningsfriheten mot bakgrund av samvets- och religionsfriheten. Ungerns författningsdomstol fann att vissa bestämmelser som styrde villkoren för erkännande som kyrka var författningsstridiga, och beordrade att de aktuella bestämmelserna i lagstiftningen skulle göras överensstämmande med kraven i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna. Den aktuella lagen överlämnades således till det ungerska parlamentet i december 2015, men den fick inte den majoritet som behövdes. Domen har ännu inte verkställts.

Föreningsfrihet

| (40) | Den 9 juli 2014 förklarade Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter i sin skrivelse till de ungerska myndigheterna att han var oroad över den stigmatiserande retorik som används av politiker som ifrågasätter legitimiteten hos icke-statliga organisationers arbete inom ramen för revisioner som utförts av den ungerska regeringens kontrollkontor när det gäller icke-statliga organisationer som arbetade för och mottog bidrag från EES fond för icke-statliga organisationer eller från Norge. Den ungerska regeringen ingick ett avtal med fonden med följden att betalningarna av bidragen alltjämt fortsätter ostört. Den 8–16 februari 2016 besökte FN:s särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare Ungern och uppgav i sin rapport att den befintliga rättsliga ramen för utövandet av grundläggande rättigheter, såsom åsikts- och yttrandefriheten och mötes- och föreningsfriheten, ger upphov till betydande utmaningar, och att lagstiftningen om nationell säkerhet och migration även kan ha en begränsande inverkan på förhållandena i det civila samhället. |
| --- | --- |

(40)

Den 9 juli 2014 förklarade Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter i sin skrivelse till de ungerska myndigheterna att han var oroad över den stigmatiserande retorik som används av politiker som ifrågasätter legitimiteten hos icke-statliga organisationers arbete inom ramen för revisioner som utförts av den ungerska regeringens kontrollkontor när det gäller icke-statliga organisationer som arbetade för och mottog bidrag från EES fond för icke-statliga organisationer eller från Norge. Den ungerska regeringen ingick ett avtal med fonden med följden att betalningarna av bidragen alltjämt fortsätter ostört. Den 8–16 februari 2016 besökte FN:s särskilda rapportör om situationen för människorättsförsvarare Ungern och uppgav i sin rapport att den befintliga rättsliga ramen för utövandet av grundläggande rättigheter, såsom åsikts- och yttrandefriheten och mötes- och föreningsfriheten, ger upphov till betydande utmaningar, och att lagstiftningen om nationell säkerhet och migration även kan ha en begränsande inverkan på förhållandena i det civila samhället.

| (41) | I april 2017 lades ett lagförslag om insyn i organisationer som mottar stöd från utlandet fram i det ungerska parlamentet. Det uttalade syftet var att införa krav på förebyggande av penningtvätt eller terrorism. Venedigkommissionen konstaterade 2013 att det kan finnas olika skäl för en stat att begränsa utländsk finansiering, inbegripet förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism, men dessa legitima syften bör inte användas som en förevändning för att kontrollera icke-statliga organisationer eller för att begränsa deras förmåga att utföra sitt legitima arbete, särskilt när det gäller att försvara de mänskliga rättigheterna. Den 26 april 2017 sände Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter en skrivelse till talmannen för den ungerska nationalförsamlingen, där han påpekade att lagförslaget ingetts mot bakgrund av fortsatt fientlig retorik från vissa medlemmar av den regerande koalitionen, som offentligt kallade vissa icke-statliga organisationer för ”utländska agenter” baserat på deras finansieringskällor och ifrågasatte deras legitimitet. Begreppet ”utländska agenter” fanns dock inte med i lagförslaget. Liknande farhågor nämns i uttalandet av den 7 mars 2017 från ordföranden för Europarådets konferens för internationella icke-statliga organisationer och ordföranden för expertrådet om lagstiftning om icke-statliga organisationer samt i det yttrande av den 24 april 2017 som utarbetats av expertrådet, och i uttalandet av den 15 maj 2017 från FN:s särskilda rapportörer om situationen för människorättsförsvarare och främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten. |
| --- | --- |

(41)

I april 2017 lades ett lagförslag om insyn i organisationer som mottar stöd från utlandet fram i det ungerska parlamentet. Det uttalade syftet var att införa krav på förebyggande av penningtvätt eller terrorism. Venedigkommissionen konstaterade 2013 att det kan finnas olika skäl för en stat att begränsa utländsk finansiering, inbegripet förhindrande av penningtvätt och finansiering av terrorism, men dessa legitima syften bör inte användas som en förevändning för att kontrollera icke-statliga organisationer eller för att begränsa deras förmåga att utföra sitt legitima arbete, särskilt när det gäller att försvara de mänskliga rättigheterna. Den 26 april 2017 sände Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter en skrivelse till talmannen för den ungerska nationalförsamlingen, där han påpekade att lagförslaget ingetts mot bakgrund av fortsatt fientlig retorik från vissa medlemmar av den regerande koalitionen, som offentligt kallade vissa icke-statliga organisationer för ”utländska agenter” baserat på deras finansieringskällor och ifrågasatte deras legitimitet. Begreppet ”utländska agenter” fanns dock inte med i lagförslaget. Liknande farhågor nämns i uttalandet av den 7 mars 2017 från ordföranden för Europarådets konferens för internationella icke-statliga organisationer och ordföranden för expertrådet om lagstiftning om icke-statliga organisationer samt i det yttrande av den 24 april 2017 som utarbetats av expertrådet, och i uttalandet av den 15 maj 2017 från FN:s särskilda rapportörer om situationen för människorättsförsvarare och främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten.

| (42) | Det ungerska parlamentet antog lagförslaget den 13 juni 2017, med flera ändringar. I sitt yttrande av den 20 juni 2017 bekräftade Venedigkommissionen att begreppet ”organisation som mottar stöd från utlandet” är neutralt och deskriptivt, och att några av ändringarna ledde till betydande förbättringar, men påpekade samtidigt att andra problem inte hade rättats till och att ändringarna inte var tillräckliga för att mildra farhågorna om att lagen skulle ge upphov till ett oproportionerligt och onödigt inkräktande i förenings- och yttrandefriheten, rätten till integritet och diskrimineringsförbudet. I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 konstaterar FN:s råd för mänskliga rättigheter att införandet av dessa krav inte är tillräckligt motiverat, och att detta förefaller vara ett led i ett försök att misskreditera vissa icke-statliga organisationer som arbetar med skyddet av de mänskliga rättigheterna i Ungern. |
| --- | --- |

(42)

Det ungerska parlamentet antog lagförslaget den 13 juni 2017, med flera ändringar. I sitt yttrande av den 20 juni 2017 bekräftade Venedigkommissionen att begreppet ”organisation som mottar stöd från utlandet” är neutralt och deskriptivt, och att några av ändringarna ledde till betydande förbättringar, men påpekade samtidigt att andra problem inte hade rättats till och att ändringarna inte var tillräckliga för att mildra farhågorna om att lagen skulle ge upphov till ett oproportionerligt och onödigt inkräktande i förenings- och yttrandefriheten, rätten till integritet och diskrimineringsförbudet. I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 konstaterar FN:s råd för mänskliga rättigheter att införandet av dessa krav inte är tillräckligt motiverat, och att detta förefaller vara ett led i ett försök att misskreditera vissa icke-statliga organisationer som arbetar med skyddet av de mänskliga rättigheterna i Ungern.

| (43) | Den 7 december 2017 beslutade kommissionen att inleda rättsliga förfaranden mot Ungern på grund av landets underlåtenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt fördragsbestämmelserna om fri rörlighet för kapital, med anledning av bestämmelserna i lagen om icke-statliga organisationer, som enligt kommissionens uppfattning indirekt diskriminerar och på ett oproportionerligt sätt begränsar donationer från utlandet till det civila samhällets organisationer. Kommissionen påstod även att Ungern hade åsidosatt stadgans bestämmelser om föreningsfrihet och rätten till skydd av privatlivet och personuppgifter, jämförda med fördragsbestämmelserna om fri rörlighet för kapital, som definieras i artiklarna 26.2, 56 och 63 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

(43)

Den 7 december 2017 beslutade kommissionen att inleda rättsliga förfaranden mot Ungern på grund av landets underlåtenhet att fullgöra sina skyldigheter enligt fördragsbestämmelserna om fri rörlighet för kapital, med anledning av bestämmelserna i lagen om icke-statliga organisationer, som enligt kommissionens uppfattning indirekt diskriminerar och på ett oproportionerligt sätt begränsar donationer från utlandet till det civila samhällets organisationer. Kommissionen påstod även att Ungern hade åsidosatt stadgans bestämmelser om föreningsfrihet och rätten till skydd av privatlivet och personuppgifter, jämförda med fördragsbestämmelserna om fri rörlighet för kapital, som definieras i artiklarna 26.2, 56 och 63 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt.

| (44) | I februari 2018 lade den ungerska regeringen fram ett lagstiftningspaket med tre lagförslag (T/19776, T/19775, T/19774). Den 14 februari 2018 utfärdade ordföranden för Europarådets konferens för internationella icke-statliga organisationer och ordföranden för expertrådet om lagstiftning om icke-statliga organisationer ett uttalande, där de påpekade att paketet inte respekterar föreningsfriheten, vilket särskilt berör icke-statliga organisationer som arbetar med migranter. Den 15 februari 2018 gav Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter uttryck för liknande farhågor. FN:s särskilde rapportör om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten, den särskilda rapportören om situationen för människorättsförsvarare, den oberoende experten på mänskliga rättigheter och internationell solidaritet, den särskilda rapportören om migranters mänskliga rättigheter samt den särskilda rapportören om nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och annan intolerans varnade den 8 mars 2018 för att lagförslaget skulle kunna leda till otillbörliga begränsningar av föreningsfriheten och yttrandefriheten i Ungern. I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter sin oro över att lagstiftningspaketet, genom att anspela på ”nationens överlevnad” och skyddet av dess medborgare och kultur och genom att koppla icke-statliga organisationers arbete till en påstådd internationell konspiration, skulle stigmatisera icke-statliga organisationer och begränsa deras möjligheter att bedriva sin viktiga verksamhet till stöd för de mänskliga rättigheterna, särskilt flyktingars, asylsökandes och migranters rättigheter. Människorättsrådet hyste dessutom farhågor om att införandet av begränsningar av utländsk finansiering till icke-statliga organisationer kan utnyttjas för att utöva otillbörliga påtryckningar på dem och ingripa i deras verksamhet utan skäliga grunder. Ett av dessa lagförslag syftade till att beskatta all finansiering av icke-statliga organisationer med ursprung utanför Ungern, däribland unionsfinansiering, med en skattesats på 25 procent. Lagstiftningspaketet skulle också beröva icke-statliga organisationer rättsmedel för att överklaga godtyckliga beslut. Europarådets parlamentariska församlings utskott för rättsliga frågor och mänskliga rättigheter begärde den 22 mars 2018 ett yttrande från Venedigkommissionen om utkastet till lagstiftningspaket. |
| --- | --- |

(44)

I februari 2018 lade den ungerska regeringen fram ett lagstiftningspaket med tre lagförslag (T/19776, T/19775, T/19774). Den 14 februari 2018 utfärdade ordföranden för Europarådets konferens för internationella icke-statliga organisationer och ordföranden för expertrådet om lagstiftning om icke-statliga organisationer ett uttalande, där de påpekade att paketet inte respekterar föreningsfriheten, vilket särskilt berör icke-statliga organisationer som arbetar med migranter. Den 15 februari 2018 gav Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter uttryck för liknande farhågor. FN:s särskilde rapportör om främjande och skydd av åsikts- och yttrandefriheten, den särskilda rapportören om situationen för människorättsförsvarare, den oberoende experten på mänskliga rättigheter och internationell solidaritet, den särskilda rapportören om migranters mänskliga rättigheter samt den särskilda rapportören om nutida former av rasism, rasdiskriminering, främlingsfientlighet och annan intolerans varnade den 8 mars 2018 för att lagförslaget skulle kunna leda till otillbörliga begränsningar av föreningsfriheten och yttrandefriheten i Ungern. I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter sin oro över att lagstiftningspaketet, genom att anspela på ”nationens överlevnad” och skyddet av dess medborgare och kultur och genom att koppla icke-statliga organisationers arbete till en påstådd internationell konspiration, skulle stigmatisera icke-statliga organisationer och begränsa deras möjligheter att bedriva sin viktiga verksamhet till stöd för de mänskliga rättigheterna, särskilt flyktingars, asylsökandes och migranters rättigheter. Människorättsrådet hyste dessutom farhågor om att införandet av begränsningar av utländsk finansiering till icke-statliga organisationer kan utnyttjas för att utöva otillbörliga påtryckningar på dem och ingripa i deras verksamhet utan skäliga grunder. Ett av dessa lagförslag syftade till att beskatta all finansiering av icke-statliga organisationer med ursprung utanför Ungern, däribland unionsfinansiering, med en skattesats på 25 procent. Lagstiftningspaketet skulle också beröva icke-statliga organisationer rättsmedel för att överklaga godtyckliga beslut. Europarådets parlamentariska församlings utskott för rättsliga frågor och mänskliga rättigheter begärde den 22 mars 2018 ett yttrande från Venedigkommissionen om utkastet till lagstiftningspaket.

| (45) | Den 29 maj 2018 lade den ungerska regeringen fram ett lagförslag om ändring av vissa lagar om åtgärder för att bekämpa olaglig invandring (T/333). Förslaget är en omarbetad version av det tidigare lagstiftningspaketet och innehåller förslag på straffrättsliga påföljder för ”underlättande av olaglig invandring”. Samma dag begärde FN:s flyktingkommissariat att förslaget skulle dras tillbaka. Dessutom uttryckte man oro över att dessa förslag, om de antogs, skulle innebära att människor som tvingats fly från sina hem fråntas avgörande stöd och tjänster och att den spända offentliga debatten polariseras ännu mer och den växande främlingsfientligheten får ännu mer näring. Den 1 juni 2018 gav Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter uttryck för liknande farhågor. Ordföranden för Europarådets parlamentariska församlings utskott för rättsliga frågor och mänskliga rättigheter bekräftade den 31 maj 2018 begäran om ett yttrande från Venedigkommissionen om det nya förslaget. Förslaget antogs den 20 juni 2018 innan Venedigkommissionens yttrande avgavs. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter fördömde den 21 juni 2018 det ungerska parlamentets beslut. Den 22 juni 2018 meddelade Venedigkommissionen och OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter att bestämmelsen om straffrättsligt ansvar kan bromsa skyddad organisatorisk och explicit verksamhet och strider mot föreningsfriheten och yttrandefriheten och därför bör upphöra att gälla. Den 19 juli 2018 sände kommissionen en formell underrättelse till Ungern om ny lagstiftning som kriminaliserar verksamhet som stöder ansökningar om asyl och bosättning och ytterligare begränsar rätten att söka asyl. |
| --- | --- |

(45)

Den 29 maj 2018 lade den ungerska regeringen fram ett lagförslag om ändring av vissa lagar om åtgärder för att bekämpa olaglig invandring (T/333). Förslaget är en omarbetad version av det tidigare lagstiftningspaketet och innehåller förslag på straffrättsliga påföljder för ”underlättande av olaglig invandring”. Samma dag begärde FN:s flyktingkommissariat att förslaget skulle dras tillbaka. Dessutom uttryckte man oro över att dessa förslag, om de antogs, skulle innebära att människor som tvingats fly från sina hem fråntas avgörande stöd och tjänster och att den spända offentliga debatten polariseras ännu mer och den växande främlingsfientligheten får ännu mer näring. Den 1 juni 2018 gav Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter uttryck för liknande farhågor. Ordföranden för Europarådets parlamentariska församlings utskott för rättsliga frågor och mänskliga rättigheter bekräftade den 31 maj 2018 begäran om ett yttrande från Venedigkommissionen om det nya förslaget. Förslaget antogs den 20 juni 2018 innan Venedigkommissionens yttrande avgavs. FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter fördömde den 21 juni 2018 det ungerska parlamentets beslut. Den 22 juni 2018 meddelade Venedigkommissionen och OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter att bestämmelsen om straffrättsligt ansvar kan bromsa skyddad organisatorisk och explicit verksamhet och strider mot föreningsfriheten och yttrandefriheten och därför bör upphöra att gälla. Den 19 juli 2018 sände kommissionen en formell underrättelse till Ungern om ny lagstiftning som kriminaliserar verksamhet som stöder ansökningar om asyl och bosättning och ytterligare begränsar rätten att söka asyl.

Rätt till likabehandling

| (46) | Den 17–27 maj 2016 gjorde FN:s arbetsgrupp om diskriminering av kvinnor i lagen och i praktiken ett besök i Ungern. I sin rapport uppger arbetsgruppen att en konservativ familjeform, vars skydd garanteras som avgörande för nationens överlevnad, inte får inverka negativt på kvinnors politiska, ekonomiska och sociala rättigheter och ökat medinflytande för kvinnor. Arbetsgruppen påpekade också att kvinnors rätt till likabehandling inte enbart ska ses mot bakgrund av skyddet av utsatta grupper, barn, äldre och personer med funktionsnedsättningar, eftersom kvinnor utgör en integrerad del av alla dessa grupper. Nya skolböcker innehåller fortfarande könsstereotyper. Kvinnor framställs där som framför allt mödrar och fruar, och i vissa fall skapas intrycket att mödrar är mindre intelligenta än fäder. Å andra sidan erkände arbetsgruppen den ungerska regeringens insatser för att förbättra möjligheterna att förena arbete och familjeliv genom att införa generösa villkor i familjestödssystemet och i samband med förskoleverksamhet och barnomsorg. I sin rapport av den 27 juni 2018 konstaterade det begränsade valobservationsuppdraget i samband med parlamentsvalet i Ungern 2018, som sorterar under OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), att kvinnor är underrepresenterade i det politiska livet och att det inte finns några rättsliga krav på att främja jämställdhet i valen. Även om ett av de största partierna hade en kvinna som toppkandidat på den nationella listan och några partier tog upp könsrelaterade frågor i sina program, var kvinnors inflytande en fråga som tilldrog sig föga uppmärksamhet i valkampanjen, även i medierna. |
| --- | --- |

(46)

Den 17–27 maj 2016 gjorde FN:s arbetsgrupp om diskriminering av kvinnor i lagen och i praktiken ett besök i Ungern. I sin rapport uppger arbetsgruppen att en konservativ familjeform, vars skydd garanteras som avgörande för nationens överlevnad, inte får inverka negativt på kvinnors politiska, ekonomiska och sociala rättigheter och ökat medinflytande för kvinnor. Arbetsgruppen påpekade också att kvinnors rätt till likabehandling inte enbart ska ses mot bakgrund av skyddet av utsatta grupper, barn, äldre och personer med funktionsnedsättningar, eftersom kvinnor utgör en integrerad del av alla dessa grupper. Nya skolböcker innehåller fortfarande könsstereotyper. Kvinnor framställs där som framför allt mödrar och fruar, och i vissa fall skapas intrycket att mödrar är mindre intelligenta än fäder. Å andra sidan erkände arbetsgruppen den ungerska regeringens insatser för att förbättra möjligheterna att förena arbete och familjeliv genom att införa generösa villkor i familjestödssystemet och i samband med förskoleverksamhet och barnomsorg. I sin rapport av den 27 juni 2018 konstaterade det begränsade valobservationsuppdraget i samband med parlamentsvalet i Ungern 2018, som sorterar under OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR), att kvinnor är underrepresenterade i det politiska livet och att det inte finns några rättsliga krav på att främja jämställdhet i valen. Även om ett av de största partierna hade en kvinna som toppkandidat på den nationella listan och några partier tog upp könsrelaterade frågor i sina program, var kvinnors inflytande en fråga som tilldrog sig föga uppmärksamhet i valkampanjen, även i medierna.

| (47) | I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 välkomnade FN:s råd för mänskliga rättigheter undertecknandet av Istanbulkonventionen men beklagade att patriarkala stereotypa attityder fortfarande lever kvar i Ungern när det gäller kvinnornas ställning i samhället, och noterade med oro politikers diskriminerande kommentarer om kvinnor. Människorättsrådet konstaterade också att kvinnor som drabbats av våld i hemmet inte skyddas fullständigt i den ungerska straffrätten. Människorättsrådet uttrycker sin oro över att kvinnor är underrepresenterade i beslutsfattande positioner inom den offentliga sektorn, särskilt i ministerier och i det ungerska parlamentet. Istanbulkonventionen har ännu inte ratificerats. |
| --- | --- |

(47)

I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 välkomnade FN:s råd för mänskliga rättigheter undertecknandet av Istanbulkonventionen men beklagade att patriarkala stereotypa attityder fortfarande lever kvar i Ungern när det gäller kvinnornas ställning i samhället, och noterade med oro politikers diskriminerande kommentarer om kvinnor. Människorättsrådet konstaterade också att kvinnor som drabbats av våld i hemmet inte skyddas fullständigt i den ungerska straffrätten. Människorättsrådet uttrycker sin oro över att kvinnor är underrepresenterade i beslutsfattande positioner inom den offentliga sektorn, särskilt i ministerier och i det ungerska parlamentet. Istanbulkonventionen har ännu inte ratificerats.

| (48) | I Ungerns grundlag fastställs obligatoriska bestämmelser för skydd av föräldrars arbetsplatser och för upprätthållande av principen om likabehandling. Följaktligen finns det särskilda arbetsrättsregler för kvinnor och för mödrar och fäder som tar hand om barn. Den 27 april 2017 utfärdade kommissionen ett motiverat yttrande, där den uppmanar Ungern att korrekt genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (3), eftersom den ungerska lagstiftningen föreskriver ett undantag från förbudet mot könsdiskriminering som är mycket mer vittgående än undantaget i det direktivet. Samma dag utfärdade kommissionen ett motiverat yttrande till Ungern på grund av bristande efterlevnad av rådets direktiv 92/85/EEG (4), där den konstaterar att arbetsgivare är skyldiga att anpassa arbetsvillkoren för gravida eller ammande arbetstagare för att undvika risker för deras hälsa eller säkerhet. Den ungerska regeringen har åtagit sig att ändra de nödvändiga bestämmelserna i 2003 års lag CXXV om likabehandling och främjande av lika möjligheter, såväl som 2012 års lag I i arbetsrätten. Ärendet avslutades följaktligen den 7 juni 2018. |
| --- | --- |

(48)

I Ungerns grundlag fastställs obligatoriska bestämmelser för skydd av föräldrars arbetsplatser och för upprätthållande av principen om likabehandling. Följaktligen finns det särskilda arbetsrättsregler för kvinnor och för mödrar och fäder som tar hand om barn. Den 27 april 2017 utfärdade kommissionen ett motiverat yttrande, där den uppmanar Ungern att korrekt genomföra Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG (3), eftersom den ungerska lagstiftningen föreskriver ett undantag från förbudet mot könsdiskriminering som är mycket mer vittgående än undantaget i det direktivet. Samma dag utfärdade kommissionen ett motiverat yttrande till Ungern på grund av bristande efterlevnad av rådets direktiv 92/85/EEG (4), där den konstaterar att arbetsgivare är skyldiga att anpassa arbetsvillkoren för gravida eller ammande arbetstagare för att undvika risker för deras hälsa eller säkerhet. Den ungerska regeringen har åtagit sig att ändra de nödvändiga bestämmelserna i 2003 års lag CXXV om likabehandling och främjande av lika möjligheter, såväl som 2012 års lag I i arbetsrätten. Ärendet avslutades följaktligen den 7 juni 2018.

| (49) | I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter farhågor om att sexuell läggning och könsidentitet inte uttryckligen anges bland diskrimineringsgrunderna i författningens diskrimineringsförbud, och att den restriktiva definitionen av familjen kan ge upphov till diskriminering eftersom den inte omfattar vissa typer av familjesammansättningar, bland annat par av samma kön. Människorättsrådet var också oroat över våldshandlingar och den allmänna utbredningen av negativa stereotyper och fördomar mot lesbiska, homosexuella, bisexuella och transpersoner, särskilt i fråga om anställning och utbildningsmöjligheter. |
| --- | --- |

(49)

I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter farhågor om att sexuell läggning och könsidentitet inte uttryckligen anges bland diskrimineringsgrunderna i författningens diskrimineringsförbud, och att den restriktiva definitionen av familjen kan ge upphov till diskriminering eftersom den inte omfattar vissa typer av familjesammansättningar, bland annat par av samma kön. Människorättsrådet var också oroat över våldshandlingar och den allmänna utbredningen av negativa stereotyper och fördomar mot lesbiska, homosexuella, bisexuella och transpersoner, särskilt i fråga om anställning och utbildningsmöjligheter.

| (50) | I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 tog FN:s kommitté för mänskliga rättigheter också upp fall av tvångsintagning på vårdinrättningar, isolering och påtvingad behandling av många personer med psykiska, intellektuella och psykosociala funktionsnedsättningar samt rapporterat våld och grym, omänsklig och förnedrande behandling och påståendena om ett stort antal dödsfall vid slutna institutioner som inte utretts. |
| --- | --- |

(50)

I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 tog FN:s kommitté för mänskliga rättigheter också upp fall av tvångsintagning på vårdinrättningar, isolering och påtvingad behandling av många personer med psykiska, intellektuella och psykosociala funktionsnedsättningar samt rapporterat våld och grym, omänsklig och förnedrande behandling och påståendena om ett stort antal dödsfall vid slutna institutioner som inte utretts.

Rättigheter för personer som tillhör minoritetsgrupper, bl.a. romer och judar, och skydd mot hatiska uttalanden mot sådana minoriteter.

| (51) | I sin rapport efter besöket till Ungern, som offentliggjordes den 16 december 2014, förklarade Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter att han var oroad över den försämrade situationen i fråga om rasism och intolerans i Ungern. Han påpekade att antiziganism var den mest uppenbara formen av intolerans, vilket framgår av den påtagligt hårda och våldsamma behandlingen av romer, samt paramilitära marscher och patrullering i samhällen med romer. Han påpekade även att antisemitism är ett återkommande problem som tar sig uttryck i hatpropaganda och våldshandlingar mot judar eller deras egendom, trots att de ungerska myndigheterna fördömer antisemitiska uttalanden. Han nämnde även att främlingsfientligheten mot migranter, även asylsökande och flyktingar, har ökat och att intoleransen även drabbar andra sociala grupper som hbti-personer, fattiga och hemlösa. Europeiska kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet (ECRI) nämner liknande farhågor i sin rapport om Ungern, som offentliggjordes den 9 juni 2015. |
| --- | --- |

(51)

I sin rapport efter besöket till Ungern, som offentliggjordes den 16 december 2014, förklarade Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter att han var oroad över den försämrade situationen i fråga om rasism och intolerans i Ungern. Han påpekade att antiziganism var den mest uppenbara formen av intolerans, vilket framgår av den påtagligt hårda och våldsamma behandlingen av romer, samt paramilitära marscher och patrullering i samhällen med romer. Han påpekade även att antisemitism är ett återkommande problem som tar sig uttryck i hatpropaganda och våldshandlingar mot judar eller deras egendom, trots att de ungerska myndigheterna fördömer antisemitiska uttalanden. Han nämnde även att främlingsfientligheten mot migranter, även asylsökande och flyktingar, har ökat och att intoleransen även drabbar andra sociala grupper som hbti-personer, fattiga och hemlösa. Europeiska kommissionen mot rasism och främlingsfientlighet (ECRI) nämner liknande farhågor i sin rapport om Ungern, som offentliggjordes den 9 juni 2015.

| (52) | I sitt fjärde yttrande om Ungern av den 25 februari 2016 konstaterar rådgivande kommittén för ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter att romer fortfarande drabbas av systematisk diskriminering och ojämlikhet på alla livets områden, inbegripet bostäder, anställning, utbildning, tillgång till hälsovård och deltagande i det sociala och politiska livet. I sin resolution av den 5 juli 2017 rekommenderade Europarådets ministerkommitté de ungerska myndigheterna att genomföra fortlöpande och effektiva insatser för att förebygga, bekämpa och bestraffa den ojämlikhet och diskriminering som romer drabbas av, att i nära samråd med företrädare för den romska befolkningen förbättra levnadsvillkoren och tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster och anställning för romer, vidta effektiva åtgärder för att få slut på de metoder som leder till att romska barn fortsätter att segregeras i skolorna och öka ansträngningarna för att rätta till de brister som romska barn drabbas av på utbildningsområdet, se till att romska barn har lika tillgång till alla nivåer av kvalitetsutbildning, och fortsätta att vidta åtgärder för att förhindra att barn felaktigt placeras i specialskolor och specialklasser. Den ungerska regeringen har vidtagit flera betydande åtgärder för att främja inkluderingen av romer. Den 4 juli 2012 antog regeringen handlingsplanen för arbetsskydd för att skydda anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och främja anställning av långtidsarbetslösa. Regeringen antog också en sektoriell strategi för hälsovård benämnd ”Ett hälsosamt Ungern 2014–2020” för att minska ojämlikheten i hälsa. År 2014 antog den en strategi för perioden 2014–2020 för hantering av slumliknande bostäder i segregerade bostadsområden. Enligt rapport om grundläggande rättigheter 2018 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter har emellertid andelen unga romer som varken arbetar eller studerar ökat från 38 % 2011 till 51 % 2016. |
| --- | --- |

(52)

I sitt fjärde yttrande om Ungern av den 25 februari 2016 konstaterar rådgivande kommittén för ramkonventionen om skydd för nationella minoriteter att romer fortfarande drabbas av systematisk diskriminering och ojämlikhet på alla livets områden, inbegripet bostäder, anställning, utbildning, tillgång till hälsovård och deltagande i det sociala och politiska livet. I sin resolution av den 5 juli 2017 rekommenderade Europarådets ministerkommitté de ungerska myndigheterna att genomföra fortlöpande och effektiva insatser för att förebygga, bekämpa och bestraffa den ojämlikhet och diskriminering som romer drabbas av, att i nära samråd med företrädare för den romska befolkningen förbättra levnadsvillkoren och tillgången till hälso- och sjukvårdstjänster och anställning för romer, vidta effektiva åtgärder för att få slut på de metoder som leder till att romska barn fortsätter att segregeras i skolorna och öka ansträngningarna för att rätta till de brister som romska barn drabbas av på utbildningsområdet, se till att romska barn har lika tillgång till alla nivåer av kvalitetsutbildning, och fortsätta att vidta åtgärder för att förhindra att barn felaktigt placeras i specialskolor och specialklasser. Den ungerska regeringen har vidtagit flera betydande åtgärder för att främja inkluderingen av romer. Den 4 juli 2012 antog regeringen handlingsplanen för arbetsskydd för att skydda anställning av arbetstagare med sämre förutsättningar och främja anställning av långtidsarbetslösa. Regeringen antog också en sektoriell strategi för hälsovård benämnd ”Ett hälsosamt Ungern 2014–2020” för att minska ojämlikheten i hälsa. År 2014 antog den en strategi för perioden 2014–2020 för hantering av slumliknande bostäder i segregerade bostadsområden. Enligt rapport om grundläggande rättigheter 2018 från Europeiska unionens byrå för grundläggande rättigheter har emellertid andelen unga romer som varken arbetar eller studerar ökat från 38 % 2011 till 51 % 2016.

| (53) | I sin dom av den 29 januari 2013 i målet Horváth och Kiss mot Ungern slog Europadomstolen fast att den tillämpliga ungerska lagstiftningen såsom den tillämpas i praktiken saknar lämpliga skyddsmekanismer och leder till överrepresentation och segregering av romska barn i specialskolor på grund av systematiska felaktiga diagnoser, såsom psykiska funktionsnedsättningar, vilket utgör en kränkning av rätten till en diskrimineringsfri utbildning. Domen har ännu inte verkställts. |
| --- | --- |

(53)

I sin dom av den 29 januari 2013 i målet Horváth och Kiss mot Ungern slog Europadomstolen fast att den tillämpliga ungerska lagstiftningen såsom den tillämpas i praktiken saknar lämpliga skyddsmekanismer och leder till överrepresentation och segregering av romska barn i specialskolor på grund av systematiska felaktiga diagnoser, såsom psykiska funktionsnedsättningar, vilket utgör en kränkning av rätten till en diskrimineringsfri utbildning. Domen har ännu inte verkställts.

| (54) | Den 26 maj 2016 sände kommissionen en formell underrättelse till de ungerska myndigheter om både den ungerska lagstiftning och den administrativa praxis som leder till att romska barn är överrepresenterade i specialskolor för barn med funktionsnedsättningar och drabbas av en starkt segregerad utbildning i vanliga skolor, vilket försvårar den sociala integrationen. Den ungerska regeringen deltog aktivt i en dialog med kommissionen. Den ungerska integrationsstrategin är inriktad på att främja inkluderande utbildning, minska segregeringen, stoppa överföringen av nackdelar från generation till generation och skapa en inkluderande skolmiljö. Vidare kompletterades lagen om nationell allmän utbildning med ytterligare garantier från och med januari 2017, och den ungerska regeringen inledde officiella revisioner 2011–2015, följda av åtgärder från regeringen. |
| --- | --- |

(54)

Den 26 maj 2016 sände kommissionen en formell underrättelse till de ungerska myndigheter om både den ungerska lagstiftning och den administrativa praxis som leder till att romska barn är överrepresenterade i specialskolor för barn med funktionsnedsättningar och drabbas av en starkt segregerad utbildning i vanliga skolor, vilket försvårar den sociala integrationen. Den ungerska regeringen deltog aktivt i en dialog med kommissionen. Den ungerska integrationsstrategin är inriktad på att främja inkluderande utbildning, minska segregeringen, stoppa överföringen av nackdelar från generation till generation och skapa en inkluderande skolmiljö. Vidare kompletterades lagen om nationell allmän utbildning med ytterligare garantier från och med januari 2017, och den ungerska regeringen inledde officiella revisioner 2011–2015, följda av åtgärder från regeringen.

| (55) | I sin dom av den 20 oktober 2015 i målet Balázs mot Ungern slog Europadomstolen fast att diskrimineringsförbudet hade överträtts i samband med ett angrepp där påståenden om anti-romska motiv inte hade utretts. I sin dom av den 12 april 2016 i målet R.B. mot Ungern, och i sin dom av den 17 januari 2017 i målet Király och Dömötör mot Ungern slog Europadomstolen fast att rätten till privatliv hade överträtts till följd av en bristande utredning av påståenden om rasistiskt motiverade övergrepp. I sin dom av den 31 oktober 2017 i målet M.F. mot Ungern slog Europadomstolen fast att diskrimineringsförbudet hade överträtts i samband med förbudet mot omänsklig eller förnedrande behandling, eftersom myndigheterna inte hade undersökt eventuella rasistiska motiv bakom den aktuella incidenten. Dessa domar har ännu inte verkställts. Till följd av domarna i målen Balázs mot Ungern och R.B. mot Ungern trädde ändringen av situationen för brottet att ”anstifta våld eller väcka hat mot samhället” i kraft den 28 oktober 2016, i syfte att genomföra rådets rambeslut 2008/913/RIF (5). Straffrätten hade dock ändrats 2011 för att hindra kampanjer med högerextrema paramilitära grupper, genom införande av så kallade ”brott i uniform”, varigenom allt antisocialt beteende som inger fruktan hos en medlem av en nationell, etnisk eller religiös gemenskap kan straffas med tre års fängelse. |
| --- | --- |

(55)

I sin dom av den 20 oktober 2015 i målet Balázs mot Ungern slog Europadomstolen fast att diskrimineringsförbudet hade överträtts i samband med ett angrepp där påståenden om anti-romska motiv inte hade utretts. I sin dom av den 12 april 2016 i målet R.B. mot Ungern, och i sin dom av den 17 januari 2017 i målet Király och Dömötör mot Ungern slog Europadomstolen fast att rätten till privatliv hade överträtts till följd av en bristande utredning av påståenden om rasistiskt motiverade övergrepp. I sin dom av den 31 oktober 2017 i målet M.F. mot Ungern slog Europadomstolen fast att diskrimineringsförbudet hade överträtts i samband med förbudet mot omänsklig eller förnedrande behandling, eftersom myndigheterna inte hade undersökt eventuella rasistiska motiv bakom den aktuella incidenten. Dessa domar har ännu inte verkställts. Till följd av domarna i målen Balázs mot Ungern och R.B. mot Ungern trädde ändringen av situationen för brottet att ”anstifta våld eller väcka hat mot samhället” i kraft den 28 oktober 2016, i syfte att genomföra rådets rambeslut 2008/913/RIF (5). Straffrätten hade dock ändrats 2011 för att hindra kampanjer med högerextrema paramilitära grupper, genom införande av så kallade ”brott i uniform”, varigenom allt antisocialt beteende som inger fruktan hos en medlem av en nationell, etnisk eller religiös gemenskap kan straffas med tre års fängelse.

| (56) | Den 29 juni–1 juli 2015 genomförde OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) ett fältbedömningsbesök i Ungern, med anledning av rapporter om de lokala myndigheternas åtgärder i staden Miskolc rörande tvångsavhysningar av romer. De lokala myndigheterna antog en modell med anti-romska åtgärder, även före ändringen av det lokala dekretet från 2014, och offentliga personer i staden gjorde ofta anti-romska uttalanden. Det rapporterades att borgmästaren i Miskolc i februari 2013 sade att han ville städa upp staden från ”antisociala perversa romer”, som påstods dra illegal nytta av Nest-programmet (Fészekrakó-programmet) för bostadsbidrag, och personer som bor i subventionerade lägenheter med hyra och underhållsavgifter. Hans ord blev startskottet för en rad avhysningar, och under den månaden togs 50 lägenheter bort från de 273 lägenheterna i den relevanta kategorin, även för att frigöra marken för en renovering av en idrottsanläggning. På grundval av överklagan från det ansvariga regeringskansliet upphävde högsta domstolen de relevanta bestämmelserna i sitt beslut av den 28 april 2015. Kommissionären för grundläggande rättigheter och den ställföreträdande kommissionären för nationella minoriteters rättigheter utfärdade den 5 juni 2015 ett gemensamt yttrande om kränkningar av romers grundläggande rättigheter i Miskolc, vars rekommendationer de lokala myndigheterna underlät att anta. Ungerns myndighet för likabehandling genomförde också en utredning och fattade ett beslut i juli 2015, genom vilket lokala myndigheter uppmanades upphöra med alla avhysningar och att utarbeta en handlingsplan för hur bostäder ska kunna erbjudas i enlighet med mänsklig värdighet. Den 26 januari 2016 sände Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter skrivelser till regeringarna i Albanien, Bulgarien, Frankrike, Italien, Serbien, Sverige och Ungern, om tvångsavhysningar av romer. I skrivelsen till de ungerska myndigheterna uttrycktes oro över behandlingen av romer i Miskolc. Handlingsplanen antogs den 21 april 2016 och under tiden inrättades även en myndighet för subventionerat boende. Myndigheten för likabehandling konstaterade i sitt beslut av den 14 oktober 2016 att samhället uppfyllde sina skyldigheter. Trots detta nämnde ECRI i sina slutsatser om genomförandet av rekommendationerna om Ungern, som offentliggjordes den 15 maj 2018, att rekommendationen inte hade genomförts, trots viss positiv utveckling när det gäller att förbättra romernas boendesituation. |
| --- | --- |

(56)

Den 29 juni–1 juli 2015 genomförde OSSE:s kontor för demokratiska institutioner och mänskliga rättigheter (ODIHR) ett fältbedömningsbesök i Ungern, med anledning av rapporter om de lokala myndigheternas åtgärder i staden Miskolc rörande tvångsavhysningar av romer. De lokala myndigheterna antog en modell med anti-romska åtgärder, även före ändringen av det lokala dekretet från 2014, och offentliga personer i staden gjorde ofta anti-romska uttalanden. Det rapporterades att borgmästaren i Miskolc i februari 2013 sade att han ville städa upp staden från ”antisociala perversa romer”, som påstods dra illegal nytta av Nest-programmet (Fészekrakó-programmet) för bostadsbidrag, och personer som bor i subventionerade lägenheter med hyra och underhållsavgifter. Hans ord blev startskottet för en rad avhysningar, och under den månaden togs 50 lägenheter bort från de 273 lägenheterna i den relevanta kategorin, även för att frigöra marken för en renovering av en idrottsanläggning. På grundval av överklagan från det ansvariga regeringskansliet upphävde högsta domstolen de relevanta bestämmelserna i sitt beslut av den 28 april 2015. Kommissionären för grundläggande rättigheter och den ställföreträdande kommissionären för nationella minoriteters rättigheter utfärdade den 5 juni 2015 ett gemensamt yttrande om kränkningar av romers grundläggande rättigheter i Miskolc, vars rekommendationer de lokala myndigheterna underlät att anta. Ungerns myndighet för likabehandling genomförde också en utredning och fattade ett beslut i juli 2015, genom vilket lokala myndigheter uppmanades upphöra med alla avhysningar och att utarbeta en handlingsplan för hur bostäder ska kunna erbjudas i enlighet med mänsklig värdighet. Den 26 januari 2016 sände Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter skrivelser till regeringarna i Albanien, Bulgarien, Frankrike, Italien, Serbien, Sverige och Ungern, om tvångsavhysningar av romer. I skrivelsen till de ungerska myndigheterna uttrycktes oro över behandlingen av romer i Miskolc. Handlingsplanen antogs den 21 april 2016 och under tiden inrättades även en myndighet för subventionerat boende. Myndigheten för likabehandling konstaterade i sitt beslut av den 14 oktober 2016 att samhället uppfyllde sina skyldigheter. Trots detta nämnde ECRI i sina slutsatser om genomförandet av rekommendationerna om Ungern, som offentliggjordes den 15 maj 2018, att rekommendationen inte hade genomförts, trots viss positiv utveckling när det gäller att förbättra romernas boendesituation.

| (57) | I sin resolution av den 5 juli 2017 rekommenderade Europarådets ministerkommitté de ungerska myndigheterna att fortsätta att förbättra dialogen med det judiska samfundet och göra den hållbar, ge åtgärder för att bekämpa antisemitism på offentlig plats högsta prioritet, göra fortlöpande insatser för att förebygga, förhindra, identifiera, utreda, åtala och effektivt bestraffa alla rasistiskt eller etniskt motiverade eller antisemitiska handlingar, inbegripet vandalism och hatpropaganda, samt överväga att ändra lagen för att sörja för högsta möjliga rättsliga skydd mot rasistbrott. |
| --- | --- |

(57)

I sin resolution av den 5 juli 2017 rekommenderade Europarådets ministerkommitté de ungerska myndigheterna att fortsätta att förbättra dialogen med det judiska samfundet och göra den hållbar, ge åtgärder för att bekämpa antisemitism på offentlig plats högsta prioritet, göra fortlöpande insatser för att förebygga, förhindra, identifiera, utreda, åtala och effektivt bestraffa alla rasistiskt eller etniskt motiverade eller antisemitiska handlingar, inbegripet vandalism och hatpropaganda, samt överväga att ändra lagen för att sörja för högsta möjliga rättsliga skydd mot rasistbrott.

| (58) | Den ungerska regeringen beslutade 2012 att livräntan för överlevande från förintelsen skulle höjas med 50 procent. År 2013 inrättade regeringen 2014 års minneskommitté för den ungerska förintelsen och utropade år 2014 till ett minnesår för förintelsen. Samtidigt inledde regeringen renoverings- och restaureringsprogram för flera ungerska synagogor och judiska begravningsplatser och förbereder för närvarande 2019 års europeiska makkabiad som ska hållas i Budapest. I ungerska lagbestämmelser fastställs flera brott med anknytning till hat eller uppvigling till hat, inbegripet antisemitiska eller förintelseförnekande eller nedsättande handlingar. Ungern tilldelades ordförandeskapet 2015–2016 i den internationella alliansen till minne av förintelsen. I ett tal som hölls den 15 mars 2018 i Budapest riktade dock Ungerns premiärminister polemiska angrepp mot George Soros. Dessa angrepp, som innehöll tydligt antisemitiska stereotyper, skulle ha kunnat bedömas som straffbara. |
| --- | --- |

(58)

Den ungerska regeringen beslutade 2012 att livräntan för överlevande från förintelsen skulle höjas med 50 procent. År 2013 inrättade regeringen 2014 års minneskommitté för den ungerska förintelsen och utropade år 2014 till ett minnesår för förintelsen. Samtidigt inledde regeringen renoverings- och restaureringsprogram för flera ungerska synagogor och judiska begravningsplatser och förbereder för närvarande 2019 års europeiska makkabiad som ska hållas i Budapest. I ungerska lagbestämmelser fastställs flera brott med anknytning till hat eller uppvigling till hat, inbegripet antisemitiska eller förintelseförnekande eller nedsättande handlingar. Ungern tilldelades ordförandeskapet 2015–2016 i den internationella alliansen till minne av förintelsen. I ett tal som hölls den 15 mars 2018 i Budapest riktade dock Ungerns premiärminister polemiska angrepp mot George Soros. Dessa angrepp, som innehöll tydligt antisemitiska stereotyper, skulle ha kunnat bedömas som straffbara.

| (59) | I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter farhågor om rapporterna om att den romska befolkningen fortfarande drabbas av omfattande diskriminering och utestängning, arbetslöshet, brist på bostäder och segregerad utbildning. Människorättsrådet var särskilt oroat över att segregering i skolorna fortfarande förekommer trots lagen om det offentliga utbildningssystemet, särskilt i religiöst inriktade skolor och privatskolor, och att antalet romska barn som placeras i skolor för barn med lätta funktionsnedsättningar fortfarande är oproportionerligt högt. Det var också oroat över att hatbrott fortfarande förekommer och över hatpropagandan i den politiska debatten, i medierna och på internet, som riktas mot minoriteter, särskilt romer, muslimer, migranter och flyktingar, och som även förekommer inom ramen för statligt finansierade kampanjer. Människorättsrådet gav dessutom uttryck för sin oro över att antisemitiska stereotyper fortfarande lever kvar. Det var dessutom oroat över påståendena om att antalet registrerade hatbrott är ytterst lågt eftersom polisen ofta underlåter att utreda och beivra brott vid trovärdiga påståenden om hatbrott och brottslig hatpropaganda. Människorättsrådet var också oroat över rapporterna om att polisen fortsätter att rasprofilera romer. |
| --- | --- |

(59)

I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter farhågor om rapporterna om att den romska befolkningen fortfarande drabbas av omfattande diskriminering och utestängning, arbetslöshet, brist på bostäder och segregerad utbildning. Människorättsrådet var särskilt oroat över att segregering i skolorna fortfarande förekommer trots lagen om det offentliga utbildningssystemet, särskilt i religiöst inriktade skolor och privatskolor, och att antalet romska barn som placeras i skolor för barn med lätta funktionsnedsättningar fortfarande är oproportionerligt högt. Det var också oroat över att hatbrott fortfarande förekommer och över hatpropagandan i den politiska debatten, i medierna och på internet, som riktas mot minoriteter, särskilt romer, muslimer, migranter och flyktingar, och som även förekommer inom ramen för statligt finansierade kampanjer. Människorättsrådet gav dessutom uttryck för sin oro över att antisemitiska stereotyper fortfarande lever kvar. Det var dessutom oroat över påståendena om att antalet registrerade hatbrott är ytterst lågt eftersom polisen ofta underlåter att utreda och beivra brott vid trovärdiga påståenden om hatbrott och brottslig hatpropaganda. Människorättsrådet var också oroat över rapporterna om att polisen fortsätter att rasprofilera romer.

| (60) | I ett fall som rörde orten Gyöngyöspata, där den lokala polisen gav endast romer böter för trafikförseelser, konstaterade domstolen i första instans att denna praxis utgjorde trakasserier och direkt diskriminering av romer, även om de enskilda åtgärderna var lagliga. Domstolen i andra instans och högsta domstolen slog fast att Ungerns Civil Liberties Union (HCLU), som hade åberopat ”allmän talerätt” (actio popularis), inte kunde styrka någon diskriminering. Fallet togs upp i Europadomstolen. |
| --- | --- |

(60)

I ett fall som rörde orten Gyöngyöspata, där den lokala polisen gav endast romer böter för trafikförseelser, konstaterade domstolen i första instans att denna praxis utgjorde trakasserier och direkt diskriminering av romer, även om de enskilda åtgärderna var lagliga. Domstolen i andra instans och högsta domstolen slog fast att Ungerns Civil Liberties Union (HCLU), som hade åberopat ”allmän talerätt” (actio popularis), inte kunde styrka någon diskriminering. Fallet togs upp i Europadomstolen.

| (61) | I enlighet med den fjärde ändringen av grundlagen får ”yttrandefriheten inte utövas i syfte att kränka värdigheten för den ungerska nationen eller en annan nationell grupp, etnisk grupp, rasgrupp eller religiös grupp. Enligt den ungerska straffrätten är det förbjudet att anstifta våld eller uppvigla till hat mot en medlem i en samhällsgrupp. Regeringen har inrättat en arbetsgrupp mot hatbrott som tillhandahåller utbildning för poliser och hjälper offren att samarbeta med polisen och anmäla incidenter. |
| --- | --- |

(61)

I enlighet med den fjärde ändringen av grundlagen får ”yttrandefriheten inte utövas i syfte att kränka värdigheten för den ungerska nationen eller en annan nationell grupp, etnisk grupp, rasgrupp eller religiös grupp. Enligt den ungerska straffrätten är det förbjudet att anstifta våld eller uppvigla till hat mot en medlem i en samhällsgrupp. Regeringen har inrättat en arbetsgrupp mot hatbrott som tillhandahåller utbildning för poliser och hjälper offren att samarbeta med polisen och anmäla incidenter.

Migranters, asylsökandes och flyktingars grundläggande rättigheter

| (62) | Den 3 juli 2015 uttryckte FN:s flyktingkommissarie farhågor om snabbförfarandet för att ändra asyllagen. Den 17 september 2015 förklarade FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att han ansåg att Ungern kränker den internationella rätten genom sin behandling av flyktingar och migranter. Den 27 november 2015 förklarade Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter att han ansåg att Ungerns åtgärder i samband med flyktingkrisen inte respekterar de mänskliga rättigheterna. Den 21 december 2015 uppmanade FN:s flyktingkommissarie, Europarådet och ODIHR Ungern att avstå från politiska åtgärder och metoder som främjar intolerans och rädsla och underblåser främlingsfientlighet mot flyktingar och migranter. Den 6 juni 2016 uttryckte FN:s flyktingkommissarie farhågor om det ökade antalet påståenden om övergrepp mot asylsökande och migranter från de ungerska gränsmyndigheternas sida, och mer generellt de restriktiva gräns- och lagstiftningsåtgärderna, bland annat tillgång till asylförfaranden. Den 10 april 2017 begärde FN:s flyktingkommissariat ett omedelbart stopp för Dublinöverföringar till Ungern. Av 3 397 ansökningar om internationellt skydd som lämnades in i Ungern 2017 gavs avslag på 2 880 stycken. Avslagsgraden uppgick alltså till 69,1 procent. I 480 överklagandeärenden 2015 som gällde ansökningar om internationellt skydd fattades 40 positiva beslut, vilket motsvarar 9 procent. År 2016 fanns det 775 överklagandeärenden. 5 procent av dessa, dvs. 1 procent, ledde till positiva beslut, och under 2017 gjordes inga överklaganden. |
| --- | --- |

(62)

Den 3 juli 2015 uttryckte FN:s flyktingkommissarie farhågor om snabbförfarandet för att ändra asyllagen. Den 17 september 2015 förklarade FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter att han ansåg att Ungern kränker den internationella rätten genom sin behandling av flyktingar och migranter. Den 27 november 2015 förklarade Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter att han ansåg att Ungerns åtgärder i samband med flyktingkrisen inte respekterar de mänskliga rättigheterna. Den 21 december 2015 uppmanade FN:s flyktingkommissarie, Europarådet och ODIHR Ungern att avstå från politiska åtgärder och metoder som främjar intolerans och rädsla och underblåser främlingsfientlighet mot flyktingar och migranter. Den 6 juni 2016 uttryckte FN:s flyktingkommissarie farhågor om det ökade antalet påståenden om övergrepp mot asylsökande och migranter från de ungerska gränsmyndigheternas sida, och mer generellt de restriktiva gräns- och lagstiftningsåtgärderna, bland annat tillgång till asylförfaranden. Den 10 april 2017 begärde FN:s flyktingkommissariat ett omedelbart stopp för Dublinöverföringar till Ungern. Av 3 397 ansökningar om internationellt skydd som lämnades in i Ungern 2017 gavs avslag på 2 880 stycken. Avslagsgraden uppgick alltså till 69,1 procent. I 480 överklagandeärenden 2015 som gällde ansökningar om internationellt skydd fattades 40 positiva beslut, vilket motsvarar 9 procent. År 2016 fanns det 775 överklagandeärenden. 5 procent av dessa, dvs. 1 procent, ledde till positiva beslut, och under 2017 gjordes inga överklaganden.

| (63) | I oktober 2016, såväl som i mars 2017, besökte Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns ombud för grundläggande rättigheter Ungern, på grund av ombudets oro över att byrån bedrev sin verksamhet enligt villkor som inte är förenliga med respekt, skydd och uppfyllande av rättigheterna för de personer som korsar gränsen mellan Ungern och Serbien, som i sin tur kan innebära att byrån sätts i situationer som de facto bryter mot Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Ombudet för grundläggande rättigheter drog i mars 2017 slutsatsen att risken för delat ansvar från byråns sida för kränkningarna av de grundläggande rättigheterna i enlighet med artikel 34 i förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning förblir mycket hög. |
| --- | --- |

(63)

I oktober 2016, såväl som i mars 2017, besökte Europeiska gräns- och kustbevakningsbyråns ombud för grundläggande rättigheter Ungern, på grund av ombudets oro över att byrån bedrev sin verksamhet enligt villkor som inte är förenliga med respekt, skydd och uppfyllande av rättigheterna för de personer som korsar gränsen mellan Ungern och Serbien, som i sin tur kan innebära att byrån sätts i situationer som de facto bryter mot Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna. Ombudet för grundläggande rättigheter drog i mars 2017 slutsatsen att risken för delat ansvar från byråns sida för kränkningarna av de grundläggande rättigheterna i enlighet med artikel 34 i förordningen om en europeisk gräns- och kustbevakning förblir mycket hög.

| (64) | Den 3 juli 2014 förklarade FN:s arbetsgrupp om godtyckliga kvarhållanden att situationen för asylsökande och migranter i irreguljära situationer behöver förbättras och uppmärksammas avsevärt som skydd mot godtyckliga frihetsberövanden. Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter uttryckte liknande farhågor om kvarhållanden, särskilt av ensamkommande minderåriga, i sin rapport efter ett besök i Ungern, som offentliggjordes den 16 december 2014. Den 21–27 oktober 2015 besökte Europeiska kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) Ungern och uppgav i sin rapport att ett stort antal utländska medborgare (inklusive ensamkommande minderåriga) hävdar att de har utsatts för fysisk misshandel av poliser och beväpnade vakter som arbetar vid förvarsenheter för migranter eller asylsökande. Den 7 mars 2017 uttryckte FN:s flyktingkommissarie farhågor om en ny lag som röstats fram i det ungerska parlamentet om obligatoriskt kvarhållande av alla asylsökande, inklusive barn, under hela asylförfarandet. Den 8 mars 2017 utfärdade Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter ett uttalande där även han gav uttryck för sina farhågor angående lagen. Den 31 mars 2017 uppmanade FN:s underkommitté om förhindrande av tortyr Ungern att omedelbart ta itu med den överdrivna användningen av kvarhållanden och utforska alternativ. |
| --- | --- |

(64)

Den 3 juli 2014 förklarade FN:s arbetsgrupp om godtyckliga kvarhållanden att situationen för asylsökande och migranter i irreguljära situationer behöver förbättras och uppmärksammas avsevärt som skydd mot godtyckliga frihetsberövanden. Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter uttryckte liknande farhågor om kvarhållanden, särskilt av ensamkommande minderåriga, i sin rapport efter ett besök i Ungern, som offentliggjordes den 16 december 2014. Den 21–27 oktober 2015 besökte Europeiska kommittén till förhindrande av tortyr och omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning (CPT) Ungern och uppgav i sin rapport att ett stort antal utländska medborgare (inklusive ensamkommande minderåriga) hävdar att de har utsatts för fysisk misshandel av poliser och beväpnade vakter som arbetar vid förvarsenheter för migranter eller asylsökande. Den 7 mars 2017 uttryckte FN:s flyktingkommissarie farhågor om en ny lag som röstats fram i det ungerska parlamentet om obligatoriskt kvarhållande av alla asylsökande, inklusive barn, under hela asylförfarandet. Den 8 mars 2017 utfärdade Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter ett uttalande där även han gav uttryck för sina farhågor angående lagen. Den 31 mars 2017 uppmanade FN:s underkommitté om förhindrande av tortyr Ungern att omedelbart ta itu med den överdrivna användningen av kvarhållanden och utforska alternativ.

| (65) | I sin dom av den 5 juli 2016 i målet mellan O.M. och Ungern slog Europadomstolen fast att rätten till frihet och säkerhet hade blivit åsidosatt i form av till synes godtyckliga frihetsberövanden. Framför allt misslyckades myndigheterna med att iaktta försiktighet när de begärde att käranden skulle frihetsberövas, utan att ta hänsyn till i vilken utsträckning sårbara individer – till exempel hbt-personer som käranden – var säkra eller osäkra i sina förvar bland andra frihetsberövade personer, varav många hade kommit från länder med omfattande kulturella eller religiösa fördomar mot sådana personer. Domen har ännu inte verkställts. |
| --- | --- |

(65)

I sin dom av den 5 juli 2016 i målet mellan O.M. och Ungern slog Europadomstolen fast att rätten till frihet och säkerhet hade blivit åsidosatt i form av till synes godtyckliga frihetsberövanden. Framför allt misslyckades myndigheterna med att iaktta försiktighet när de begärde att käranden skulle frihetsberövas, utan att ta hänsyn till i vilken utsträckning sårbara individer – till exempel hbt-personer som käranden – var säkra eller osäkra i sina förvar bland andra frihetsberövade personer, varav många hade kommit från länder med omfattande kulturella eller religiösa fördomar mot sådana personer. Domen har ännu inte verkställts.

| (66) | Den 12–16 juni 2017 besökte Europarådets generalsekreterares särskilda representant för migration och flyktingar Serbien och två transitområden i Ungern. I sin rapport uppgav den särskilda representanten att våldsamma tillbakavisningar av migranter från Ungern till Serbien väcker oro enligt artiklarna 2 (rätten till liv) och 3 (förbud mot tortyr) i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Den särskilda representanten noterade även att det restriktiva mottagandet av asylsökande i transitområdena i Röszke och Tompa ofta får asylsökande att söka illegala sätt att korsa gränsen och att det tvingar dem att anlita smugglare och människohandlare med alla risker som detta medför. Han påpekade att asylförfarandena, som utförs i transitområdena, saknar tillräckliga skyddsmekanismer för att skydda asylsökande mot avvisning i länder där de riskerar att bli föremål för behandling i strid med artiklarna 2 och 3 i Europakonventionen. Den särskilda representanten drog slutsatsen att den ungerska lagstiftningen och praxisen måste anpassas till kraven i Europakonventionen. Den särskilda representanten framförde flera rekommendationer, och uppmanade även de ungerska myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder, bland annat genom att se över den tillämpliga rättsliga ramen och ändra tillämplig praxis, för att se till att utländska medborgare som kommer till den ungerska gränsen eller befinner sig på ungerskt territorium inte avskräcks från att ansöka om internationellt skydd. Den 5–7 juli 2017 besökte en delegation från Europarådets Lanzarotekommitté (kommittén av parter i Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp) två transitområden. Kommittén framförde ett antal rekommendationer, bland annat en uppmaning om att alla personer under 18 år ska betraktas som barn utan diskriminering på grund av ålder, för att se till att alla barn under ungersk jurisdiktion är skyddade mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp, och att de systematiskt ska placeras vid vanliga barnomsorgsinstitutioner för att förebygga eventuella fall av sexuell exploatering och sexuella övergrepp som begås mot dem av vuxna och ungdomar i transitområdena. Den 18–20 december 2017 besökte en delegation från Europarådets expertgrupp för åtgärder mot människohandel Ungern, inklusive två transitområden, och konstaterade att ett transitområde, som i praktiken är en plats där människor berövas sin frihet, inte kan anses vara ett lämpligt och tryggt boende för offer för människohandel. De ungerska myndigheterna uppmanades att införa ett rättsligt ramverk för att identifiera offer för människohandel bland de medborgare från tredjeländer som saknar lagligt uppehållstillstånd och att förstärka procedurerna för identifiering av offer för människohandel bland asylsökande och irreguljära migranter. Från och med den 1 januari 2018 infördes kompletterande bestämmelser som gynnar minderåriga i allmänhet och ensamkommande barn i synnerhet. Bland annat utvecklades en särskild läroplan för minderåriga asylsökande. ECRI nämnde i sina slutsatser om genomförandet av rekommendationerna när det gäller Ungern, som offentliggjordes den 15 maj 2018, att Ungern har haft enorma utmaningar till följd av det mycket stora inflödet av migranter och flyktingar. Samtidigt var dock ECRI förskräckt över de svarsåtgärder som vidtagits och över den allvarliga försämringen av situationen sedan den femte rapporten. Myndigheterna bör i brådskande fall upphöra med förvar i transitområden, särskilt för familjer med barn och för alla ensamkommande barn. |
| --- | --- |

(66)

Den 12–16 juni 2017 besökte Europarådets generalsekreterares särskilda representant för migration och flyktingar Serbien och två transitområden i Ungern. I sin rapport uppgav den särskilda representanten att våldsamma tillbakavisningar av migranter från Ungern till Serbien väcker oro enligt artiklarna 2 (rätten till liv) och 3 (förbud mot tortyr) i den europeiska konventionen om skydd för de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna. Den särskilda representanten noterade även att det restriktiva mottagandet av asylsökande i transitområdena i Röszke och Tompa ofta får asylsökande att söka illegala sätt att korsa gränsen och att det tvingar dem att anlita smugglare och människohandlare med alla risker som detta medför. Han påpekade att asylförfarandena, som utförs i transitområdena, saknar tillräckliga skyddsmekanismer för att skydda asylsökande mot avvisning i länder där de riskerar att bli föremål för behandling i strid med artiklarna 2 och 3 i Europakonventionen. Den särskilda representanten drog slutsatsen att den ungerska lagstiftningen och praxisen måste anpassas till kraven i Europakonventionen. Den särskilda representanten framförde flera rekommendationer, och uppmanade även de ungerska myndigheterna att vidta nödvändiga åtgärder, bland annat genom att se över den tillämpliga rättsliga ramen och ändra tillämplig praxis, för att se till att utländska medborgare som kommer till den ungerska gränsen eller befinner sig på ungerskt territorium inte avskräcks från att ansöka om internationellt skydd. Den 5–7 juli 2017 besökte en delegation från Europarådets Lanzarotekommitté (kommittén av parter i Europarådets konvention om skydd för barn mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp) två transitområden. Kommittén framförde ett antal rekommendationer, bland annat en uppmaning om att alla personer under 18 år ska betraktas som barn utan diskriminering på grund av ålder, för att se till att alla barn under ungersk jurisdiktion är skyddade mot sexuell exploatering och sexuella övergrepp, och att de systematiskt ska placeras vid vanliga barnomsorgsinstitutioner för att förebygga eventuella fall av sexuell exploatering och sexuella övergrepp som begås mot dem av vuxna och ungdomar i transitområdena. Den 18–20 december 2017 besökte en delegation från Europarådets expertgrupp för åtgärder mot människohandel Ungern, inklusive två transitområden, och konstaterade att ett transitområde, som i praktiken är en plats där människor berövas sin frihet, inte kan anses vara ett lämpligt och tryggt boende för offer för människohandel. De ungerska myndigheterna uppmanades att införa ett rättsligt ramverk för att identifiera offer för människohandel bland de medborgare från tredjeländer som saknar lagligt uppehållstillstånd och att förstärka procedurerna för identifiering av offer för människohandel bland asylsökande och irreguljära migranter. Från och med den 1 januari 2018 infördes kompletterande bestämmelser som gynnar minderåriga i allmänhet och ensamkommande barn i synnerhet. Bland annat utvecklades en särskild läroplan för minderåriga asylsökande. ECRI nämnde i sina slutsatser om genomförandet av rekommendationerna när det gäller Ungern, som offentliggjordes den 15 maj 2018, att Ungern har haft enorma utmaningar till följd av det mycket stora inflödet av migranter och flyktingar. Samtidigt var dock ECRI förskräckt över de svarsåtgärder som vidtagits och över den allvarliga försämringen av situationen sedan den femte rapporten. Myndigheterna bör i brådskande fall upphöra med förvar i transitområden, särskilt för familjer med barn och för alla ensamkommande barn.

| (67) | I mitten av augusti 2018 slutade invandringsmyndigheterna att ge livsmedel till vuxna asylsökande som bestred beslut om otillåtlighet i domstol. Flera asylsökande blev tvungna att ansöka om provisoriska åtgärder från Europadomstolen för att få mat. Europadomstolen beviljade provisoriska åtgärder i två fall den 10 augusti 2018 samt i ett tredje fall den 16 augusti 2018, och beordrade att sökandena skulle tillhandahållas livsmedel. De ungerska myndigheterna har följt besluten. |
| --- | --- |

(67)

I mitten av augusti 2018 slutade invandringsmyndigheterna att ge livsmedel till vuxna asylsökande som bestred beslut om otillåtlighet i domstol. Flera asylsökande blev tvungna att ansöka om provisoriska åtgärder från Europadomstolen för att få mat. Europadomstolen beviljade provisoriska åtgärder i två fall den 10 augusti 2018 samt i ett tredje fall den 16 augusti 2018, och beordrade att sökandena skulle tillhandahållas livsmedel. De ungerska myndigheterna har följt besluten.

| (68) | I sin dom av den 14 mars 2017 i målet Ilias och Ahmed mot Ungern slog Europadomstolen fast att kärandenas rätt till frihet och säkerhet hade åsidosatts. Europadomstolen drog också slutsatsen att förbudet mot omänsklig eller förnedrande behandling hade åsidosatts i samband med kärandenas utvisning till Serbien och att rätten till ett effektivt rättsmedel hade kränkts med tanke på förhållandena under kvarhållandet i transitområdet Röszke. Ärendet behandlas för närvarande av Europadomstolens stora avdelning. |
| --- | --- |

(68)

I sin dom av den 14 mars 2017 i målet Ilias och Ahmed mot Ungern slog Europadomstolen fast att kärandenas rätt till frihet och säkerhet hade åsidosatts. Europadomstolen drog också slutsatsen att förbudet mot omänsklig eller förnedrande behandling hade åsidosatts i samband med kärandenas utvisning till Serbien och att rätten till ett effektivt rättsmedel hade kränkts med tanke på förhållandena under kvarhållandet i transitområdet Röszke. Ärendet behandlas för närvarande av Europadomstolens stora avdelning.

| (69) | Den 14 mars 2018 dömdes Ahmed H., en syrisk medborgare bosatt på Cypern som försökte hjälpa sin familj att fly från Syrien och att korsa den serbisk-ungerska gränsen i september 2015, av en ungersk domstol till sju års fängelse och tio års utvisning ur landet på grundval av anklagelser om ”terroristhandlingar”, vilket medför frågetecken om tillämpningen av terrorismlagstiftningen i Ungern och om rätten till en rättvis rättegång. |
| --- | --- |

(69)

Den 14 mars 2018 dömdes Ahmed H., en syrisk medborgare bosatt på Cypern som försökte hjälpa sin familj att fly från Syrien och att korsa den serbisk-ungerska gränsen i september 2015, av en ungersk domstol till sju års fängelse och tio års utvisning ur landet på grundval av anklagelser om ”terroristhandlingar”, vilket medför frågetecken om tillämpningen av terrorismlagstiftningen i Ungern och om rätten till en rättvis rättegång.

| (70) | I sin dom av den 6 september 2017 i målen C-643/15 och C-647/15 ogillade Europeiska unionens domstol i deras helhet de åtgärder som Slovakien och Ungern vidtagit mot den provisoriska mekanismen för bindande omplacering av asylsökande i enlighet med rådets beslut (EU) 2015/1601. Sedan denna dom avkunnades har Ungern emellertid underlåtit att respektera beslutet. Den 7 december 2017 beslutade kommissionen att väcka talan mot Tjeckien, Polen och Ungern vid Europeiska unionens domstol på grund av dessa länders bristande efterlevnad av sina lagstadgade skyldigheter när det gäller omplaceringar. |
| --- | --- |

(70)

I sin dom av den 6 september 2017 i målen C-643/15 och C-647/15 ogillade Europeiska unionens domstol i deras helhet de åtgärder som Slovakien och Ungern vidtagit mot den provisoriska mekanismen för bindande omplacering av asylsökande i enlighet med rådets beslut (EU) 2015/1601. Sedan denna dom avkunnades har Ungern emellertid underlåtit att respektera beslutet. Den 7 december 2017 beslutade kommissionen att väcka talan mot Tjeckien, Polen och Ungern vid Europeiska unionens domstol på grund av dessa länders bristande efterlevnad av sina lagstadgade skyldigheter när det gäller omplaceringar.

| (71) | Den 7 december 2017 beslutade kommissionen att gå vidare med överträdelseförfarandet mot Ungern om landets asyllagstiftning genom att sända en andra formell underrättelse. Kommissionen anser att den ungerska lagstiftningen inte överensstämmer med unionsrätten, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU (6), 2008/115/EG (7) och 2013/33/EU (8) samt flera bestämmelser i stadgan. Den 19 juli 2018 beslutade kommissionen att väcka talan mot Ungern vid domstolen, då landets lagstiftning om asyl och återvändande inte överensstämmer med unionsrätten. |
| --- | --- |

(71)

Den 7 december 2017 beslutade kommissionen att gå vidare med överträdelseförfarandet mot Ungern om landets asyllagstiftning genom att sända en andra formell underrättelse. Kommissionen anser att den ungerska lagstiftningen inte överensstämmer med unionsrätten, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU (6), 2008/115/EG (7) och 2013/33/EU (8) samt flera bestämmelser i stadgan. Den 19 juli 2018 beslutade kommissionen att väcka talan mot Ungern vid domstolen, då landets lagstiftning om asyl och återvändande inte överensstämmer med unionsrätten.

| (72) | I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter farhågor om att den ungerska lag som antogs i mars 2017, som möjliggör automatisk förflyttning till transitområden för asylsökande under hela asylförfarandet, med undantag för ensamkommande minderåriga som konstateras vara under 14 år, inte uppfyller de rättsliga normerna på grund av den långa och obestämda period av förvar som tillåts, avsaknaden av rättsliga krav på en snabb undersökning av varje berörd persons särskilda förhållanden och avsaknad av rättssäkerhetsgarantier för att på ett meningsfullt sätt bestrida förflyttning till transitområden. Människorättsrådet var särskilt oroat över rapporterna om omfattande användning av automatiskt kvarhållande vid förvarsenheter inne i Ungern och var bekymrat över att begränsningarna av den personliga friheten har utnyttjats som ett allmänt avskräckningsmedel mot olagliga inresor i stället för att fastställa risken i varje enskilt fall. Människorättsrådet var dessutom oroat över påståendena om dåliga förhållanden vid vissa förvarsenheter. Det konstaterade med oro att lagen om avlägsnande, som infördes i juni 2016, ger polisen möjlighet att fatta summariska utvisningsbeslut rörande alla personer som olagligt passerar gränsen och kvarhålls på ungerskt territorium inom åtta kilometer från gränsen, vilket senare utvidgades till att omfatta hela Ungerns territorium, samt att det i dekret 191/2015 fastställs att Serbien är ett ”säkert tredjeland”, vilket möjliggör avlägsnanden av personer vid Ungerns gräns till Serbien. Människorättsrådet konstaterade med oro att avlägsnanden har använts utan åtskillnad och att enskilda personer som blir föremål för denna åtgärd har mycket små möjligheter att lämna in en asylansökan eller utnyttja sin rätt att överklaga. Det var också bekymrat över rapporterna om kollektiva och våldsamma avlägsnanden, bland annat påståenden om grov misshandel, angrepp av polishundar och skottlossning med gummikulor, som lett till allvarliga skador och i åtminstone ett fall till att en asylsökande miste livet. Människorättsrådet uttryckte dessutom sin oro över rapporter om att åldersbedömningen av minderåriga asylsökande och ensamkommande minderåriga i transitområden är otillräcklig, den är oriktig och består främst i en visuell undersökning av en expert,, och om rapporter om sådana asylsökandes bristande tillgång till utbildning, sociala och psykologiska tjänster och rättshjälp. I enlighet med det nya förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett gemensamt förfarande för internationellt skydd i unionen och om upphävande av direktiv 2013/32/EU kommer nu medicinska åldersbedömningar att vara en åtgärd som vidtas som sista utväg. |
| --- | --- |

(72)

I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter farhågor om att den ungerska lag som antogs i mars 2017, som möjliggör automatisk förflyttning till transitområden för asylsökande under hela asylförfarandet, med undantag för ensamkommande minderåriga som konstateras vara under 14 år, inte uppfyller de rättsliga normerna på grund av den långa och obestämda period av förvar som tillåts, avsaknaden av rättsliga krav på en snabb undersökning av varje berörd persons särskilda förhållanden och avsaknad av rättssäkerhetsgarantier för att på ett meningsfullt sätt bestrida förflyttning till transitområden. Människorättsrådet var särskilt oroat över rapporterna om omfattande användning av automatiskt kvarhållande vid förvarsenheter inne i Ungern och var bekymrat över att begränsningarna av den personliga friheten har utnyttjats som ett allmänt avskräckningsmedel mot olagliga inresor i stället för att fastställa risken i varje enskilt fall. Människorättsrådet var dessutom oroat över påståendena om dåliga förhållanden vid vissa förvarsenheter. Det konstaterade med oro att lagen om avlägsnande, som infördes i juni 2016, ger polisen möjlighet att fatta summariska utvisningsbeslut rörande alla personer som olagligt passerar gränsen och kvarhålls på ungerskt territorium inom åtta kilometer från gränsen, vilket senare utvidgades till att omfatta hela Ungerns territorium, samt att det i dekret 191/2015 fastställs att Serbien är ett ”säkert tredjeland”, vilket möjliggör avlägsnanden av personer vid Ungerns gräns till Serbien. Människorättsrådet konstaterade med oro att avlägsnanden har använts utan åtskillnad och att enskilda personer som blir föremål för denna åtgärd har mycket små möjligheter att lämna in en asylansökan eller utnyttja sin rätt att överklaga. Det var också bekymrat över rapporterna om kollektiva och våldsamma avlägsnanden, bland annat påståenden om grov misshandel, angrepp av polishundar och skottlossning med gummikulor, som lett till allvarliga skador och i åtminstone ett fall till att en asylsökande miste livet. Människorättsrådet uttryckte dessutom sin oro över rapporter om att åldersbedömningen av minderåriga asylsökande och ensamkommande minderåriga i transitområden är otillräcklig, den är oriktig och består främst i en visuell undersökning av en expert,, och om rapporter om sådana asylsökandes bristande tillgång till utbildning, sociala och psykologiska tjänster och rättshjälp. I enlighet med det nya förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om upprättande av ett gemensamt förfarande för internationellt skydd i unionen och om upphävande av direktiv 2013/32/EU kommer nu medicinska åldersbedömningar att vara en åtgärd som vidtas som sista utväg.

Ekonomiska och sociala rättigheter

| (73) | Den 15 februari 2012 och den 11 december 2012 uppmanade FN:s särskilda rapportör om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter och FN:s särskilda rapportör om rätten till tillfredsställande bostad Ungern att se över den lagstiftning som gör det möjligt för lokala myndigheter att bestraffa hemlöshet. Ungern uppmanades också att upprätthålla författningsdomstolens beslut om att avkriminalisera hemlöshet. I sin rapport efter ett besök i Ungern, som offentliggjordes den 16 december 2014, gav Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter uttryck för sina farhågor om de åtgärder som vidtagits för att förbjuda uteliggare och byggandet av kojor och kyffen, som allmänt har betecknats som kriminalisering av uteliggare i praktiken. Kommissionären uppmanade de ungerska myndigheterna att utreda rapporterade fall av tvångsavhysningar utan alternativa lösningar och barn som tas ifrån sina familjer på grund av dåliga socioekonomiska förhållanden. I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter farhågor om den statliga och lokala lagstiftningen, baserad på den fjärde ändringen av grundlagen, som medför att många offentliga områden anses vara förbjudna för uteliggare och utgör ett faktiskt straff mot hemlöshet. Den 20 juni 2018 antog det ungerska parlamentet den sjunde ändringen av grundlagen som förbjuder stadigvarande bosättning på offentlig plats. Samma dag slog FN:s särskilda rapportör för rätten till tillfredsställande boende fast att Ungerns beslut att kriminalisera hemlöshet var grymt och oförenligt med internationell människorättslagstiftning. |
| --- | --- |

(73)

Den 15 februari 2012 och den 11 december 2012 uppmanade FN:s särskilda rapportör om extrem fattigdom och mänskliga rättigheter och FN:s särskilda rapportör om rätten till tillfredsställande bostad Ungern att se över den lagstiftning som gör det möjligt för lokala myndigheter att bestraffa hemlöshet. Ungern uppmanades också att upprätthålla författningsdomstolens beslut om att avkriminalisera hemlöshet. I sin rapport efter ett besök i Ungern, som offentliggjordes den 16 december 2014, gav Europarådets kommissionär för mänskliga rättigheter uttryck för sina farhågor om de åtgärder som vidtagits för att förbjuda uteliggare och byggandet av kojor och kyffen, som allmänt har betecknats som kriminalisering av uteliggare i praktiken. Kommissionären uppmanade de ungerska myndigheterna att utreda rapporterade fall av tvångsavhysningar utan alternativa lösningar och barn som tas ifrån sina familjer på grund av dåliga socioekonomiska förhållanden. I sina avslutande anmärkningar av den 5 april 2018 uttryckte FN:s råd för mänskliga rättigheter farhågor om den statliga och lokala lagstiftningen, baserad på den fjärde ändringen av grundlagen, som medför att många offentliga områden anses vara förbjudna för uteliggare och utgör ett faktiskt straff mot hemlöshet. Den 20 juni 2018 antog det ungerska parlamentet den sjunde ändringen av grundlagen som förbjuder stadigvarande bosättning på offentlig plats. Samma dag slog FN:s särskilda rapportör för rätten till tillfredsställande boende fast att Ungerns beslut att kriminalisera hemlöshet var grymt och oförenligt med internationell människorättslagstiftning.

| (74) | I sina slutsatser från 2017 uppgav Europeiska kommittén för sociala rättigheter att Ungern inte respekterar den europeiska sociala stadgan på grund av att egenföretagare, hushållsanställda och andra kategorier av arbetstagare inte skyddas av arbetsmiljöbestämmelser, åtgärderna för att minska mödradödligheten inte har varit tillräckliga, minimibeloppet för ålderspensioner och bidrag för jobbsökande är otillräckliga, den längsta arbetslöshetsunderstödsperioden är för kort och minimibeloppet för rehabilitering och invaliditetsförmåner i vissa fall är otillräckligt. Kommittén ansåg även att Ungern inte respekterar den europeiska sociala stadgan på grund av att det sociala stöd som betalas ut till personer utan medel, inbegripet äldre, inte är tillräckligt, att lika tillgång till sociala tjänster inte garanteras för lagligen bosatta medborgare från alla stater som är parter i stadgan, och att det inte har kunnat fastställas att utsatta familjer får lämplig tillgång till bostäder. I fråga om föreningsrätten konstaterade kommittén att arbetstagares rätt till betald semester inte säkerställs i tillräcklig utsträckning, att inget har gjorts för att uppmuntra införandet av kollektivavtal och att skyddet av arbetstagare genom sådana är mycket svagt i Ungern samt att strejkrätten inom den offentliga förvaltningen är förbehållen fackföreningar som är parter i det avtal som slutits med regeringen. De kriterier som används för att fastställa vilka offentliga tjänstemän som inte har rätt att strejka går utöver stadgans tillämpningsområde. Fackföreningar inom offentlig förvaltning kan inte utlysa en strejk utan att detta godkänns av majoriteten av de berörda arbetstagarna. |
| --- | --- |

(74)

I sina slutsatser från 2017 uppgav Europeiska kommittén för sociala rättigheter att Ungern inte respekterar den europeiska sociala stadgan på grund av att egenföretagare, hushållsanställda och andra kategorier av arbetstagare inte skyddas av arbetsmiljöbestämmelser, åtgärderna för att minska mödradödligheten inte har varit tillräckliga, minimibeloppet för ålderspensioner och bidrag för jobbsökande är otillräckliga, den längsta arbetslöshetsunderstödsperioden är för kort och minimibeloppet för rehabilitering och invaliditetsförmåner i vissa fall är otillräckligt. Kommittén ansåg även att Ungern inte respekterar den europeiska sociala stadgan på grund av att det sociala stöd som betalas ut till personer utan medel, inbegripet äldre, inte är tillräckligt, att lika tillgång till sociala tjänster inte garanteras för lagligen bosatta medborgare från alla stater som är parter i stadgan, och att det inte har kunnat fastställas att utsatta familjer får lämplig tillgång till bostäder. I fråga om föreningsrätten konstaterade kommittén att arbetstagares rätt till betald semester inte säkerställs i tillräcklig utsträckning, att inget har gjorts för att uppmuntra införandet av kollektivavtal och att skyddet av arbetstagare genom sådana är mycket svagt i Ungern samt att strejkrätten inom den offentliga förvaltningen är förbehållen fackföreningar som är parter i det avtal som slutits med regeringen. De kriterier som används för att fastställa vilka offentliga tjänstemän som inte har rätt att strejka går utöver stadgans tillämpningsområde. Fackföreningar inom offentlig förvaltning kan inte utlysa en strejk utan att detta godkänns av majoriteten av de berörda arbetstagarna.

| (75) | Strejker i Ungern har i princip varit olagliga sedan i december 2010, då Viktor Orbáns regering godkände en ändring av den så kallade lagen om strejker. Ändringarna innebär att strejker i princip tillåts i företag som är associerade med den statliga förvaltningen genom offentliga kontrakt. Ändringen gäller inte för yrkesgrupper som helt enkelt inte har en sådan rättighet, såsom lokförare, poliser, sjukvårdspersonal och flygledare. Problemet ligger någon annanstans, främst i procentandelen anställda som måste delta i en strejkomröstning för att den ska gälla – upp till 70 procent. Beslutet om strejkers laglighet tas sedan av en arbetsdomstol som är helt och hållet underställd staten. År 2011 inlämnades nio ansökningar om strejktillstånd. I sju fall avslogs de utan att någon anledning uppgavs; två av dem behandlades, men det visade sig omöjligt att utfärda ett beslut. |
| --- | --- |

(75)

Strejker i Ungern har i princip varit olagliga sedan i december 2010, då Viktor Orbáns regering godkände en ändring av den så kallade lagen om strejker. Ändringarna innebär att strejker i princip tillåts i företag som är associerade med den statliga förvaltningen genom offentliga kontrakt. Ändringen gäller inte för yrkesgrupper som helt enkelt inte har en sådan rättighet, såsom lokförare, poliser, sjukvårdspersonal och flygledare. Problemet ligger någon annanstans, främst i procentandelen anställda som måste delta i en strejkomröstning för att den ska gälla – upp till 70 procent. Beslutet om strejkers laglighet tas sedan av en arbetsdomstol som är helt och hållet underställd staten. År 2011 inlämnades nio ansökningar om strejktillstånd. I sju fall avslogs de utan att någon anledning uppgavs; två av dem behandlades, men det visade sig omöjligt att utfärda ett beslut.

| (76) | I rapporten från FN-kommittén för barnets rättigheter om avslutande iakttagelser om Ungerns kombinerade tredje, fjärde och femte periodiska rapporter som offentliggjordes den 14 oktober 2014 uttrycktes oro över ett ökande antal fall där barn tas ifrån sin familj på grund av svåra socioekonomiska förhållanden. Föräldrar kan förlora sitt barn på grund av arbetslöshet, avsaknad av subventionerat boende och bristande utrymme i institutioner för tillfälligt logi. Enligt en studie som genomförts av det europeiska centrumet för romernas rättigheter påverkar denna praxis på ett oproportionerligt sätt romska familjer och barn. |
| --- | --- |

(76)

I rapporten från FN-kommittén för barnets rättigheter om avslutande iakttagelser om Ungerns kombinerade tredje, fjärde och femte periodiska rapporter som offentliggjordes den 14 oktober 2014 uttrycktes oro över ett ökande antal fall där barn tas ifrån sin familj på grund av svåra socioekonomiska förhållanden. Föräldrar kan förlora sitt barn på grund av arbetslöshet, avsaknad av subventionerat boende och bristande utrymme i institutioner för tillfälligt logi. Enligt en studie som genomförts av det europeiska centrumet för romernas rättigheter påverkar denna praxis på ett oproportionerligt sätt romska familjer och barn.

| (77) | I sin rekommendation av den 23 maj 2018 till rådets rekommendation om Ungerns nationella reformprogram 2018, med avgivande av rådets yttrande över Ungerns konvergensprogram 2017, angav kommissionen att andelen personer i riskzonen för fattigdom och social utestängning har minskat till 26,3 % under 2016 men fortfarande ligger över unionsgenomsnittet. Barn är i allmänhet mer utsatta för fattigdom än andra åldersgrupper. Nivån för minimiinkomstförmåner ligger under 50 % av fattigdomsgränsen för ett ensamhushåll, vilket är bland de lägsta i unionen. Arbetslöshetsförmånernas tillräcklighet är mycket låg: de utbetalas under högst 3 månader, vilket är kortast tid i unionen och endast omkring en fjärdedel av den genomsnittliga tid arbetssökande behöver för att hitta sysselsättning. Stödnivåerna är vidare bland de lägsta i unionen. Kommissionen ansåg att det sociala biståndets och arbetslöshetsförmånernas tillräcklighet och täckning borde förbättras. |
| --- | --- |

(77)

I sin rekommendation av den 23 maj 2018 till rådets rekommendation om Ungerns nationella reformprogram 2018, med avgivande av rådets yttrande över Ungerns konvergensprogram 2017, angav kommissionen att andelen personer i riskzonen för fattigdom och social utestängning har minskat till 26,3 % under 2016 men fortfarande ligger över unionsgenomsnittet. Barn är i allmänhet mer utsatta för fattigdom än andra åldersgrupper. Nivån för minimiinkomstförmåner ligger under 50 % av fattigdomsgränsen för ett ensamhushåll, vilket är bland de lägsta i unionen. Arbetslöshetsförmånernas tillräcklighet är mycket låg: de utbetalas under högst 3 månader, vilket är kortast tid i unionen och endast omkring en fjärdedel av den genomsnittliga tid arbetssökande behöver för att hitta sysselsättning. Stödnivåerna är vidare bland de lägsta i unionen. Kommissionen ansåg att det sociala biståndets och arbetslöshetsförmånernas tillräcklighet och täckning borde förbättras.

| (78) | Den [....] 2018 hörde rådet Ungern i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(78)

Den [....] 2018 hörde rådet Ungern i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget.

| (79) | Av dessa skäl bör det, i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget, slås fast att det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget. |
| --- | --- |

(79)

Av dessa skäl bör det, i enlighet med artikel 7.1 i EU-fördraget, slås fast att det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter de värden som anges i artikel 2 i EU-fördraget.

HÄRIGENOM FÖRESKRIVS FÖLJANDE.

Artikel 1

Det finns en klar risk för att Ungern allvarligt åsidosätter unionens värden.

Artikel 2

Rådet rekommenderar Ungern att vidta följande åtgärder inom tre månader från delgivningen av detta beslut: [...]

Artikel 3

Detta beslut träder i kraft [...] efter det att det har offentliggjorts i Europeiska unionens officiella tidning.

Artikel 4

Detta beslut riktar sig till Ungern.

Utfärdat i Bryssel den

På rådets vägnar

Ordförande

---

(1)  Domstolens dom av den 6 november 2012 i mål C-286/12, kommissionen mot Ungern, ECLI:EU:C:2012:687.

1

(2)  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG av den 24 oktober 1995 om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter (EGT L 281, 23.11.1995, s. 31).

2

(3)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/54/EG av den 5 juli 2006 om genomförandet av principen om lika möjligheter och likabehandling av kvinnor och män i arbetslivet (EUT L 204, 26.7.2006, s. 23).

3

(4)  Rådets direktiv 92/85/EEG av den 19 oktober 1992 om åtgärder för att förbättra säkerhet och hälsa på arbetsplatsen för arbetstagare som är gravida, nyligen har fött barn eller ammar (tionde särdirektivet enligt artikel 16.1 i direktiv 89/391/EEG) (EGT L 348, 28.11.1992, s. 1).

4

(5)  Rådets rambeslut 2008/913/RIF av den 28 november 2008 om bekämpande av vissa former av och uttryck för rasism och främlingsfientlighet enligt strafflagstiftningen (EUT L 328, 6.12.2008, s. 55).

5

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/32/EU av den 26 juni 2013 om gemensamma förfaranden för att bevilja och återkalla internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 60).

6

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2008/115/EG av den 16 december 2008 om gemensamma normer och förfaranden för återvändande av tredjelandsmedborgare som vistas olagligt i medlemsstaterna (EUT L 348, 24.12.2008, s. 98).

7

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/33/EU av den 26 juni 2013 om normer för mottagande av personer som ansöker om internationellt skydd (EUT L 180, 29.6.2013, s. 96).

8

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/86 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/86

---

P8_TA(2018)0341

Autonoma vapensystem

Europaparlamentets resolution av den 12 september 2018 om autonoma vapensystem (2018/2752(RSP))

(2019/C 433/11)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av avdelning V artikel 21 och 21.2 c i fördraget om Europeiska unionen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avdelning V artikel 21 och 21.2 c i fördraget om Europeiska unionen,

| — | med beaktande av Martensklausulen i tilläggsprotokollet till Genèvekonventionerna (protokoll 1 från 1977), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Martensklausulen i tilläggsprotokollet till Genèvekonventionerna (protokoll 1 från 1977),

| — | med beaktande av del IV i FN:s nedrustningsagenda för 2018 Securing Our Common Future, |
| --- | --- |

—

med beaktande av del IV i FN:s nedrustningsagenda för 2018 Securing Our Common Future,

| — | med beaktande av sin studie av den 3 maj 2013 om konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna av användningen av drönare och obemannade robotar i krigföring (Human Rights Implications of the Usage of Drones and Unmanned Robots in Warfare), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin studie av den 3 maj 2013 om konsekvenserna för de mänskliga rättigheterna av användningen av drönare och obemannade robotar i krigföring (Human Rights Implications of the Usage of Drones and Unmanned Robots in Warfare),

| — | med beaktande av sina olika ståndpunkter, rekommendationer och resolutioner som efterfrågar ett internationellt förbud mot dödliga autonoma vapensystem, såsom sin rekommendation till rådet av den 5 juli 2018 om FN:s generalförsamlings 73:e session (1), det mandat att inleda förhandlingar som antogs i plenum den 13 mars 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram, sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och Europeiska unionens politik på området (2), sin rekommendation till rådet av den 7 juli 2016 om FN:s generalförsamlings 71:a session (3) och sin resolution av den 27 februari 2014 om användningen av bestyckade drönare (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina olika ståndpunkter, rekommendationer och resolutioner som efterfrågar ett internationellt förbud mot dödliga autonoma vapensystem, såsom sin rekommendation till rådet av den 5 juli 2018 om FN:s generalförsamlings 73:e session (1), det mandat att inleda förhandlingar som antogs i plenum den 13 mars 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av ett europeiskt försvarsindustriellt utvecklingsprogram, sin resolution av den 13 december 2017 om årsrapporten om mänskliga rättigheter och demokrati i världen 2016 och Europeiska unionens politik på området (2), sin rekommendation till rådet av den 7 juli 2016 om FN:s generalförsamlings 71:a session (3) och sin resolution av den 27 februari 2014 om användningen av bestyckade drönare (4),

| — | med beaktande av årsrapporten av den 9 april 2013 från FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, Christof Heyns, (A/HRC/23/47), |
| --- | --- |

—

med beaktande av årsrapporten av den 9 april 2013 från FN:s särskilda rapportör om utomrättsliga, summariska eller godtyckliga avrättningar, Christof Heyns, (A/HRC/23/47),

| — | med beaktande av EU:s uttalanden om dödliga autonoma vapensystem till gruppen av regeringsexperter för parterna i konventionen i Genève om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar, vid gruppens sammanträden den 13–17 november 2017, 9–13 april 2018 och 27–31 augusti 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uttalanden om dödliga autonoma vapensystem till gruppen av regeringsexperter för parterna i konventionen i Genève om förbud mot eller inskränkningar i användningen av vissa konventionella vapen som kan anses vara ytterst skadebringande eller ha urskillningslösa verkningar, vid gruppens sammanträden den 13–17 november 2017, 9–13 april 2018 och 27–31 augusti 2018,

| — | med beaktande av de bidrag som olika länder, inklusive EU:s medlemsstater, gjorde inför sammanträdena 2017 och 2018 i gruppen av regeringsexperter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de bidrag som olika länder, inklusive EU:s medlemsstater, gjorde inför sammanträdena 2017 och 2018 i gruppen av regeringsexperter,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 31 maj 2017 som efterlyser en strategi där människan har kontrollen (”human-in-command”) över artificiell intelligens och ett förbud mot dödliga autonoma vapensystem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 31 maj 2017 som efterlyser en strategi där människan har kontrollen (”human-in-command”) över artificiell intelligens och ett förbud mot dödliga autonoma vapensystem,

| — | med beaktande av uppmaningen från Heliga stolen om ett förbud mot dödliga autonoma vapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uppmaningen från Heliga stolen om ett förbud mot dödliga autonoma vapen,

| — | med beaktande av det öppna brevet från juli 2015 som undertecknades av mer än 3 000 forskare på området för artificiell intelligens och robotteknik, och det öppna brevet av den 21 augusti 2017 som undertecknades av 116 grundare av ledande företag på området för robotteknik och artificiell intelligens, där man varnar för dödliga autonoma vapensystem, samt av brevet från 240 tekniska organisationer och 3 089 enskilda personer, som utfäster sig att aldrig utveckla, tillverka eller använda dödliga autonoma vapensystem, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det öppna brevet från juli 2015 som undertecknades av mer än 3 000 forskare på området för artificiell intelligens och robotteknik, och det öppna brevet av den 21 augusti 2017 som undertecknades av 116 grundare av ledande företag på området för robotteknik och artificiell intelligens, där man varnar för dödliga autonoma vapensystem, samt av brevet från 240 tekniska organisationer och 3 089 enskilda personer, som utfäster sig att aldrig utveckla, tillverka eller använda dödliga autonoma vapensystem,

| — | med beaktande av uttalandena från Internationella rödakorskommittén och initiativ från det civila samhället, såsom kampanjen för att stoppa mördarrobotar, som företräder 70 organisationer i 30 länder, däribland Human Rights Watch, Article 36, PAX och Amnesty International, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandena från Internationella rödakorskommittén och initiativ från det civila samhället, såsom kampanjen för att stoppa mördarrobotar, som företräder 70 organisationer i 30 länder, däribland Human Rights Watch, Article 36, PAX och Amnesty International,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | EU:s politik och åtgärder vägleds av principerna för mänskliga rättigheter och respekt för människors värde, principerna i FN-stadgan och internationell rätt. Dessa principer bör tillämpas för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet. |
| --- | --- |

A.

EU:s politik och åtgärder vägleds av principerna för mänskliga rättigheter och respekt för människors värde, principerna i FN-stadgan och internationell rätt. Dessa principer bör tillämpas för att bevara freden, förebygga konflikter och stärka internationell säkerhet.

| B. | Begreppet ”dödliga autonoma vapensystem”avser vapensystem utan meningsfull mänsklig kontroll över de kritiska funktionerna att välja ut och anfalla individuella mål. |
| --- | --- |

B.

Begreppet ”dödliga autonoma vapensystem”avser vapensystem utan meningsfull mänsklig kontroll över de kritiska funktionerna att välja ut och anfalla individuella mål.

| C. | Ett okänt antal länder, offentligt finansierade industrier och privata industrier håller enligt uppgift på att forska om och utveckla dödliga autonoma vapensystem, alltifrån robotar som själva kan välja ut sina mål till självanpassande maskiner med kognitiv förmåga att bestämma vem, när och var de ska anfalla. |
| --- | --- |

C.

Ett okänt antal länder, offentligt finansierade industrier och privata industrier håller enligt uppgift på att forska om och utveckla dödliga autonoma vapensystem, alltifrån robotar som själva kan välja ut sina mål till självanpassande maskiner med kognitiv förmåga att bestämma vem, när och var de ska anfalla.

| D. | Icke-autonoma system, t.ex. automatiserade, fjärrstyrda och telestyrda system, bör inte betraktas som dödliga autonoma vapensystem. |
| --- | --- |

D.

Icke-autonoma system, t.ex. automatiserade, fjärrstyrda och telestyrda system, bör inte betraktas som dödliga autonoma vapensystem.

| E. | Dödliga autonoma vapensystem kan drastiskt ändra hur krig förs genom att driva på en okontrollerad kapprustning utan motstycke. |
| --- | --- |

E.

Dödliga autonoma vapensystem kan drastiskt ändra hur krig förs genom att driva på en okontrollerad kapprustning utan motstycke.

| F. | Användningen av dödliga autonoma vapensystem väcker grundläggande etiska och juridiska frågor om mänsklig kontroll, särskilt i fråga om kritiska funktioner såsom målval och insatsbeslut. Maskiner och robotar kan inte, likt människor, fatta beslut som berör de rättsliga principerna om urskillning, proportionalitet och försiktighet. |
| --- | --- |

F.

Användningen av dödliga autonoma vapensystem väcker grundläggande etiska och juridiska frågor om mänsklig kontroll, särskilt i fråga om kritiska funktioner såsom målval och insatsbeslut. Maskiner och robotar kan inte, likt människor, fatta beslut som berör de rättsliga principerna om urskillning, proportionalitet och försiktighet.

| G. | Mänsklig inblandning och övervakning är av central betydelse vid beslut med dödliga konsekvenser, eftersom det fortfarande är människor som är ansvariga för beslut om liv och död. |
| --- | --- |

G.

Mänsklig inblandning och övervakning är av central betydelse vid beslut med dödliga konsekvenser, eftersom det fortfarande är människor som är ansvariga för beslut om liv och död.

| H. | Internationell rätt, inbegripet humanitär rätt och människorättslagstiftning, är fullt tillämplig på alla vapensystem och deras operatörer, och efterlevnaden av internationell rätt är ett grundläggande krav som stater måste uppfylla, särskilt i fråga om att upprätthålla principer såsom skydd av civilbefolkningen eller försiktighet vid angrepp. |
| --- | --- |

H.

Internationell rätt, inbegripet humanitär rätt och människorättslagstiftning, är fullt tillämplig på alla vapensystem och deras operatörer, och efterlevnaden av internationell rätt är ett grundläggande krav som stater måste uppfylla, särskilt i fråga om att upprätthålla principer såsom skydd av civilbefolkningen eller försiktighet vid angrepp.

| I. | Användningen av dödliga autonoma vapensystem väcker viktiga frågor om genomförandet av internationell människorättslagstiftning, internationell humanitär rätt och europeiska normer och värderingar med avseende på framtida militära insatser. |
| --- | --- |

I.

Användningen av dödliga autonoma vapensystem väcker viktiga frågor om genomförandet av internationell människorättslagstiftning, internationell humanitär rätt och europeiska normer och värderingar med avseende på framtida militära insatser.

| J. | I augusti 2017 skickade 116 grundare av ledande internationella företag på området för robotteknik och artificiell intelligens ett öppet brev till FN med en uppmaning till regeringar att förhindra en kapprustning med dessa vapen och undvika de destabiliserande effekter som denna teknik skulle ha. |
| --- | --- |

J.

I augusti 2017 skickade 116 grundare av ledande internationella företag på området för robotteknik och artificiell intelligens ett öppet brev till FN med en uppmaning till regeringar att förhindra en kapprustning med dessa vapen och undvika de destabiliserande effekter som denna teknik skulle ha.

| K. | Alla dödliga autonoma vapensystem kan drabbas av funktionsfel på grund av dåligt skrivna koder eller ett it-angrepp från en fientlig stat eller en icke-statlig aktör. |
| --- | --- |

K.

Alla dödliga autonoma vapensystem kan drabbas av funktionsfel på grund av dåligt skrivna koder eller ett it-angrepp från en fientlig stat eller en icke-statlig aktör.

| L. | Europaparlamentet har gång på gång begärt att en gemensam ståndpunkt om dödliga autonoma vapensystem skyndsamt ska utarbetas och antas, att ett internationellt förbud ska införas mot utveckling, tillverkning och användning av dödliga autonoma vapensystem som kan anfalla utan meningsfull mänsklig kontroll, och att effektiva förhandlingar ska inledas om ett förbud mot sådana vapen. |
| --- | --- |

L.

Europaparlamentet har gång på gång begärt att en gemensam ståndpunkt om dödliga autonoma vapensystem skyndsamt ska utarbetas och antas, att ett internationellt förbud ska införas mot utveckling, tillverkning och användning av dödliga autonoma vapensystem som kan anfalla utan meningsfull mänsklig kontroll, och att effektiva förhandlingar ska inledas om ett förbud mot sådana vapen.

| 1. | Europaparlamentet erinrar om EU:s ambition att verka för fred i världen, och begär att EU ska utöka sin roll i de globala ansträngningarna för nedrustning och icke-spridning, och att EU med sina åtgärder och sin politik ska sträva efter att bevara internationell fred och säkerhet samt säkerställa respekten för internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning och skyddet av civilbefolkningen och civil infrastruktur. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, medlemsstaterna och Europeiska rådet att – så snart som möjligt och före mötet mellan de höga fördragsslutande parterna i konventionen om vissa konventionella vapen i november 2018 – utarbeta och anta en gemensam ståndpunkt om dödliga autonoma vapensystem som säkerställer meningsfull mänsklig kontroll över kritiska funktioner i vapensystem, inklusive vid insatser av dem. Likaså uppmanas de till enstämmighet i relevanta forum och agera i enlighet därmed. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och rådet att utbyta bästa praxis och inhämta synpunkter från experter, akademiker och det civila samhället. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar med kraft vice ordföranden/den höga representanten, medlemsstaterna och rådet att verka för ett inledande av internationella förhandlingar om ett rättsligt bindande instrument som förbjuder dödliga autonoma vapensystem. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet betonar, mot bakgrund av detta, den avgörande betydelsen av att förhindra utvecklingen och tillverkningen av dödliga autonoma vapensystem som saknar mänsklig kontroll för kritiska funktioner som till exempel målval och insatsbeslut. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet erinrar om sin ståndpunkt av den 13 mars 2018 angående förordningen om det europeiska försvarsindustriella utvecklingsprogrammet, särskilt artikel 6.4 (Stödberättigande åtgärder), och betonar sin vilja att inta en liknande ståndpunkt i samband med det kommande försvarsforskningsprogrammet, det försvarsindustriella utvecklingsprogrammet och andra relevanta delar i Europeiska försvarsfonden efter 2020. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att inget av de vapen eller vapensystem som för närvarande används av EU-styrkor är dödliga autonoma vapensystem. Parlamentet erinrar om att vapen och vapensystem som är särskilt utformade för att försvara egna plattformar, styrkor och befolkningar mot mycket dynamiska hot, såsom fientliga robotar, vapen och ammunition samt flygplan, inte betraktas som dödliga autonoma vapensystem. Parlamentet betonar att mänskliga operatörer bör fatta beslut om insatser mot bemannade flygplan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiska utrikestjänsten och regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna samt till Förenta nationerna och Natos generalsekreterare. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0312.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0494.

(3)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 166.

(4)  EUT C 285, 29.8.2017, s. 110.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/89 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/89

---

P8_TA(2018)0342

Läget i förbindelserna mellan EU och USA

Europaparlamentets resolution av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och USA (2017/2271(INI))

(2019/C 433/12)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa. En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik den 28 juni 2016, och av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma meddelande av den 7 juni 2017En strategi för resiliens i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet Delade visioner, gemensamma åtgärder: Ett starkare Europa. En global strategi för Europeiska unionens utrikes- och säkerhetspolitik, som lades fram av vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikesfrågor och säkerhetspolitik den 28 juni 2016, och av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens gemensamma meddelande av den 7 juni 2017En strategi för resiliens i EU:s yttre åtgärder (JOIN(2017)0021),

| — | med beaktande av resultaten av de toppmöten mellan EU och USA som hölls den 28 november 2011 i Washington D.C. och den 26 mars 2014 i Bryssel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten av de toppmöten mellan EU och USA som hölls den 28 november 2011 i Washington D.C. och den 26 mars 2014 i Bryssel,

| — | med beaktande av de gemensamma uttalandena från det 79:e interparlamentariska sammanträdet i den transatlantiska lagstiftardialogen den 28 och 29 november 2016 i Washington D.C., den 80:e transatlantiska lagstiftardialogen den 2 och 3 juni 2017 i Valletta, den 81:a transatlantiska lagstiftardialogen den 5 december 2017 i Washington D.C. och den 82:a transatlantiska lagstiftardialogen den 30 juni 2018 i Sofia (Bulgarien), |
| --- | --- |

—

med beaktande av de gemensamma uttalandena från det 79:e interparlamentariska sammanträdet i den transatlantiska lagstiftardialogen den 28 och 29 november 2016 i Washington D.C., den 80:e transatlantiska lagstiftardialogen den 2 och 3 juni 2017 i Valletta, den 81:a transatlantiska lagstiftardialogen den 5 december 2017 i Washington D.C. och den 82:a transatlantiska lagstiftardialogen den 30 juni 2018 i Sofia (Bulgarien),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europeiska säkerhetsagendan (COM(2015)0185) av den 28 april 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europeiska säkerhetsagendan (COM(2015)0185) av den 28 april 2015,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet av den 6 april 2016Gemensam ram för att motverka hybridhot – Europeiska unionens insatser (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik till Europaparlamentet och rådet av den 6 april 2016Gemensam ram för att motverka hybridhot – Europeiska unionens insatser (JOIN(2016)0018),

| — | med beaktande av den gemensamma förklaringen från ordförandena för Europeiska rådet och kommissionen och från Natos generalsekreterare av den 8 juli 2016 om de gemensamma förslag som godkändes av rådet och Natos råd den 5 och 6 december 2016, och framstegsrapporterna om deras genomförande av den 14 juni och 5 december 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma förklaringen från ordförandena för Europeiska rådet och kommissionen och från Natos generalsekreterare av den 8 juli 2016 om de gemensamma förslag som godkändes av rådet och Natos råd den 5 och 6 december 2016, och framstegsrapporterna om deras genomförande av den 14 juni och 5 december 2017,

| — | med beaktande av EU:s och Natos gemensamma förklaring från 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s och Natos gemensamma förklaring från 2016,

| — | med beaktande av USA:s nationella säkerhetsstrategi av den 18 december 2017 och USA:s nationella försvarsstrategi av den 19 januari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av USA:s nationella säkerhetsstrategi av den 18 december 2017 och USA:s nationella försvarsstrategi av den 19 januari 2018,

| — | med beaktande av ”European Reassurance Initiative”, som syftar till förstärkt militär närvaro i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ”European Reassurance Initiative”, som syftar till förstärkt militär närvaro i Europa,

| — | med beaktande av EU:s klimatdiplomatiska handlingsplan, som antogs 2015 av rådet (utrikes frågor), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s klimatdiplomatiska handlingsplan, som antogs 2015 av rådet (utrikes frågor),

| — | med beaktande av Parisavtalet, beslut 1/CP.21, 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP11), som hölls i Paris från den 30 november till den 11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet, beslut 1/CP.21, 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP11), som hölls i Paris från den 30 november till den 11 december 2015,

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2271/96 av den 22 november 1996 om skydd mot följderna av tillämpning av extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredje land, och åtgärder som grundar sig på eller är en följd av denna lagstiftning (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2271/96 av den 22 november 1996 om skydd mot följderna av tillämpning av extraterritoriell lagstiftning som antas av ett tredje land, och åtgärder som grundar sig på eller är en följd av denna lagstiftning (1),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om rollen för EU:s regioner och städer i genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar, framför allt punkt 13 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 mars 2018 om rollen för EU:s regioner och städer i genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar, framför allt punkt 13 (2),

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om transatlantiska förbindelser, i synnerhet sin resolution av den 1 juni 2006 om att förbättra förbindelserna mellan EU och Förenta staterna inom ramen för ett transatlantiskt partnerskapsavtal (3), sin resolution av den 26 mars 2009 om de transatlantiska förbindelserna efter det amerikanska valet (4), sin resolution av den 17 november 2011 om toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 28 november 2011 (5) och sin resolution av den 13 juni 2013 om EU:s roll i främjandet av ett bredare transatlantiskt partnerskap (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om transatlantiska förbindelser, i synnerhet sin resolution av den 1 juni 2006 om att förbättra förbindelserna mellan EU och Förenta staterna inom ramen för ett transatlantiskt partnerskapsavtal (3), sin resolution av den 26 mars 2009 om de transatlantiska förbindelserna efter det amerikanska valet (4), sin resolution av den 17 november 2011 om toppmötet mellan EU och Förenta staterna den 28 november 2011 (5) och sin resolution av den 13 juni 2013 om EU:s roll i främjandet av ett bredare transatlantiskt partnerskap (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om en europeisk försvarsunion (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 november 2016 om en europeisk försvarsunion (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (Gusp) (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 13 december 2017 om genomförandet av den gemensamma säkerhets- och försvarspolitiken (GSFP) (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 8 februari 2018 om situationen för UNRWA (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 8 februari 2018 om situationen för UNRWA (10),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0251/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandet från utskottet för internationell handel (A8-0251/2018), och av följande skäl:

| A. | Partnerskapet mellan EU och USA grundas på starka politiska, kulturella, ekonomiska och historiska band, på gemensamma värden såsom frihet, demokrati, främjande av fred och stabilitet, mänskliga rättigheter och rättsstaten samt på gemensamma mål såsom välstånd, säkerhet, öppna och integrerade ekonomier, social utveckling och delaktighet, hållbar utveckling och fredlig konfliktlösning. Både USA och EU är demokratier med rättsstatliga principer och fungerande system för maktdelning. Partnerskapet står inför ett stort antal utmaningar och störningar på kort sikt, men de långsiktiga grundvalarna är fortfarande stabila, och samarbetet mellan EU och USA såsom likasinnade partner är fortfarande centralt. |
| --- | --- |

A.

Partnerskapet mellan EU och USA grundas på starka politiska, kulturella, ekonomiska och historiska band, på gemensamma värden såsom frihet, demokrati, främjande av fred och stabilitet, mänskliga rättigheter och rättsstaten samt på gemensamma mål såsom välstånd, säkerhet, öppna och integrerade ekonomier, social utveckling och delaktighet, hållbar utveckling och fredlig konfliktlösning. Både USA och EU är demokratier med rättsstatliga principer och fungerande system för maktdelning. Partnerskapet står inför ett stort antal utmaningar och störningar på kort sikt, men de långsiktiga grundvalarna är fortfarande stabila, och samarbetet mellan EU och USA såsom likasinnade partner är fortfarande centralt.

| B. | EU och USA bör undersöka alternativa sätt att stärka de transatlantiska förbindelserna och verkningsfullt bemöta de betydande utmaningar som vi står inför, genom att ta tillvara sin stabila grund av gemensamma värden och principer och utnyttja alla tillgängliga kommunikationskanaler. Som lagstiftare har den amerikanska kongressen och Europaparlamentet viktiga och inflytelserika roller i våra demokratier och bör använda sin fulla samarbetspotential för att bevara den demokratiska, liberala och multilaterala ordningen samt främja stabilitet och kontinuitet på vår kontinent och i världen. |
| --- | --- |

B.

EU och USA bör undersöka alternativa sätt att stärka de transatlantiska förbindelserna och verkningsfullt bemöta de betydande utmaningar som vi står inför, genom att ta tillvara sin stabila grund av gemensamma värden och principer och utnyttja alla tillgängliga kommunikationskanaler. Som lagstiftare har den amerikanska kongressen och Europaparlamentet viktiga och inflytelserika roller i våra demokratier och bör använda sin fulla samarbetspotential för att bevara den demokratiska, liberala och multilaterala ordningen samt främja stabilitet och kontinuitet på vår kontinent och i världen.

| C. | I en global, komplex och allt mer multipolär värld måste EU och USA spela ledande, konstruktiva nyckelroller genom att stärka och upprätthålla internationell rätt, främja och skydda grundläggande rättigheter och principer och tillsammans ta itu med regionala konflikter och globala utmaningar. |
| --- | --- |

C.

I en global, komplex och allt mer multipolär värld måste EU och USA spela ledande, konstruktiva nyckelroller genom att stärka och upprätthålla internationell rätt, främja och skydda grundläggande rättigheter och principer och tillsammans ta itu med regionala konflikter och globala utmaningar.

| D. | EU och USA står inför en tid av geopolitiska förändringar och måste hantera liknande komplexa hot, både konventionella hot och hybridhot, som kommer från statliga och icke-statliga aktörer från syd och öst. It-angrepp blir allt vanligare och alltmer sofistikerade, och samarbetet mellan EU och USA genom Nato kan komplettera båda parters insatser och skydda statligt försvar av kritisk betydelse och annan informationsstruktur. Dessa hot måste bekämpas genom internationellt samarbete. |
| --- | --- |

D.

EU och USA står inför en tid av geopolitiska förändringar och måste hantera liknande komplexa hot, både konventionella hot och hybridhot, som kommer från statliga och icke-statliga aktörer från syd och öst. It-angrepp blir allt vanligare och alltmer sofistikerade, och samarbetet mellan EU och USA genom Nato kan komplettera båda parters insatser och skydda statligt försvar av kritisk betydelse och annan informationsstruktur. Dessa hot måste bekämpas genom internationellt samarbete.

| E. | EU erkänner USA:s fortsatta militära stöd för att säkerställa fred och försvar inom EU. EU står i tacksamhet till alla amerikaner som under konflikterna i Kosovo och Bosnien offrade sina liv för att garantera Europas säkerhet, och strävar nu efter att trygga sin egen säkerhet genom att bygga upp större strategisk självständighet. |
| --- | --- |

E.

EU erkänner USA:s fortsatta militära stöd för att säkerställa fred och försvar inom EU. EU står i tacksamhet till alla amerikaner som under konflikterna i Kosovo och Bosnien offrade sina liv för att garantera Europas säkerhet, och strävar nu efter att trygga sin egen säkerhet genom att bygga upp större strategisk självständighet.

| F. | USA har beslutat att skära ned sin fredsbevarande budget inom FN med 600 miljoner US-dollar. |
| --- | --- |

F.

USA har beslutat att skära ned sin fredsbevarande budget inom FN med 600 miljoner US-dollar.

| G. | En mer oförutsägbar utrikespolitik från USA:s sida skapar en allt större ovisshet inom de internationella förbindelserna och kan ge visst utrymme för en framväxt av andra aktörer på den globala arenan, exempelvis Kina, vars politiska och ekonomiska inflytande ökar världen över. Flera viktiga länder i Asien, som tidigare stått närmare USA, vänder sig nu i riktning mot Kina. |
| --- | --- |

G.

En mer oförutsägbar utrikespolitik från USA:s sida skapar en allt större ovisshet inom de internationella förbindelserna och kan ge visst utrymme för en framväxt av andra aktörer på den globala arenan, exempelvis Kina, vars politiska och ekonomiska inflytande ökar världen över. Flera viktiga länder i Asien, som tidigare stått närmare USA, vänder sig nu i riktning mot Kina.

| H. | EU stöder fortfarande helhjärtat multilateralism och främjande av gemensamma värden såsom demokrati och mänskliga rättigheter. En regelbaserad internationell ordning gynnar både USA och EU. I detta hänseende är det oerhört viktigt att EU och USA agerar gemensamt och med samfällda krafter för att stödja en regelbaserad ordning som garanteras genom kraftfulla, trovärdiga och effektiva överstatliga organisationer och internationella institutioner. |
| --- | --- |

H.

EU stöder fortfarande helhjärtat multilateralism och främjande av gemensamma värden såsom demokrati och mänskliga rättigheter. En regelbaserad internationell ordning gynnar både USA och EU. I detta hänseende är det oerhört viktigt att EU och USA agerar gemensamt och med samfällda krafter för att stödja en regelbaserad ordning som garanteras genom kraftfulla, trovärdiga och effektiva överstatliga organisationer och internationella institutioner.

| I. | Partnerskapet mellan USA och Europa har varit avgörande för den globala ekonomiska, politiska och säkerhetsmässiga ordningen under mer än sjuttio år. De transatlantiska förbindelserna står inför många utmaningar och har kommit under allt större press i flera frågor efter att Donald Trump valdes till president. |
| --- | --- |

I.

Partnerskapet mellan USA och Europa har varit avgörande för den globala ekonomiska, politiska och säkerhetsmässiga ordningen under mer än sjuttio år. De transatlantiska förbindelserna står inför många utmaningar och har kommit under allt större press i flera frågor efter att Donald Trump valdes till president.

| J. | Som en del av EU:s globala strategi har klimatpolitiken integrerats i utrikes- och säkerhetspolitiken, och kopplingarna mellan energi och klimat, säkerhet och utvecklingsmål samt migration, liksom rättvis och fri handel, har stärkts. |
| --- | --- |

J.

Som en del av EU:s globala strategi har klimatpolitiken integrerats i utrikes- och säkerhetspolitiken, och kopplingarna mellan energi och klimat, säkerhet och utvecklingsmål samt migration, liksom rättvis och fri handel, har stärkts.

| K. | EU stöder fortfarande helhjärtat ett regelbaserat, öppet och icke-diskriminerande multilateralt handelssystem. WTO utgör kärnan i det globala handelssystemet som den enda institution som kan säkra genuint lika villkor. |
| --- | --- |

K.

EU stöder fortfarande helhjärtat ett regelbaserat, öppet och icke-diskriminerande multilateralt handelssystem. WTO utgör kärnan i det globala handelssystemet som den enda institution som kan säkra genuint lika villkor.

| L. | Både USA och EU bör stödja länderna på västra Balkan i deras strävan efter att ansluta sig till den transatlantiska gemenskapen. Vid sidan av ett starkare engagemang från EU är det avgörande med fortsatt engagemang från USA i detta avseende. |
| --- | --- |

L.

Både USA och EU bör stödja länderna på västra Balkan i deras strävan efter att ansluta sig till den transatlantiska gemenskapen. Vid sidan av ett starkare engagemang från EU är det avgörande med fortsatt engagemang från USA i detta avseende.

| M. | EU har ett allt större ansvar för att sörja för sin egen säkerhet i en strategisk miljö som har försämrats dramatiskt under de senaste åren. |
| --- | --- |

M.

EU har ett allt större ansvar för att sörja för sin egen säkerhet i en strategisk miljö som har försämrats dramatiskt under de senaste åren.

| N. | Europas säkerhet grundar sig på ambitionen om ett gemensamt strategiskt oberoende, vilket erkändes i juni 2016 av de 28 stats- och regeringscheferna i EU:s globala strategi. |
| --- | --- |

N.

Europas säkerhet grundar sig på ambitionen om ett gemensamt strategiskt oberoende, vilket erkändes i juni 2016 av de 28 stats- och regeringscheferna i EU:s globala strategi.

En övergripande ram baserad på gemensamma värden

| 1. | Europaparlamentet påminner om och framhåller att partnerskapet och alliansen mellan EU och USA, som går långt tillbaka i tiden, bygger och bör bygga på att parterna gemensamt delar och tillsammans främjar gemensamma värden såsom frihet, rättsstaten, fred, demokrati, jämlikhet, regelbaserad multilateralism, marknadsekonomi, social rättvisa, hållbar utveckling och respekt för mänskliga rättigheter, inbegripet minoriteters rättigheter, samt kollektiv säkerhet, med fredlig konfliktlösning som prioritet. Parlamentet betonar vikten av att stärka relationen mellan EU och USA, som är en av de viktigaste grundpelarna för samarbete i en globaliserad värld, för att uppnå dessa mål. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet välkomnar mötet mellan kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker och USA:s president Donald Trump i Washington D.C. den 25 juli 2018 som ett tecken på en förbättring av de bilaterala förbindelserna. Parlamentet konstaterar deras uttalande och vilja att arbeta mot en nedtrappning av de transatlantiska spänningarna på handelsområdet. Parlamentet påminner i detta sammanhang om de destruktiva konsekvenser som strafftullar medför. Parlamentet upprepar samtidigt sitt stöd för en bred och genomgripande strategi för handelsavtal och multilateralism. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet framhåller att förbindelserna mellan EU och USA är en grundläggande garant för global stabilitet och att de varit hörnstenen i våra ansträngningar för att säkerställa fred, välstånd och stabilitet för våra samhällen sedan andra världskriget slutade, liksom för att bygga upp ett multilateralt politiskt och ekonomiskt samarbete och handelssystem som bygger på regler och värderingar. Parlamentet bekräftar att relationen mellan EU och USA är strategisk och genuin och att starka transatlantiska förbindelser är av intresse för såväl båda parter som för övriga världen. Parlamentet anser att den nuvarande ensidiga policyn ”America first” skadar både EU:s och USA:s intressen, undergräver det ömsesidiga förtroendet och även kan få mer långtgående konsekvenser för stabilitet och välstånd världen över. Parlamentet påminner om att EU:s intresse ligger i att utveckla långsiktiga, ömsesidigt fördelaktiga partnerskap som bygger på gemensamma värden och principer som varar längre än kortsiktiga affärsmässiga vinster. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet understryker att partnerskapet sträcker sig långt bortom utrikespolitik och handelsfrågor i egentlig mening och också innefattar andra frågor, såsom (it-)säkerhet, ekonomiska, digitala och finansiella frågor, klimatförändringar, energi, kultur samt vetenskap och teknik. Parlamentet betonar att dessa frågor är nära sammankopplade och bör behandlas inom samma övergripande ramar. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet är bekymrat över de strategier som antagits av USA för att hantera globala frågor och regionala konflikter sedan Donald Trump valdes till president. Parlamentet understryker hur viktigt det är för EU med transatlantiska förbindelser och oavbruten dialog, och understryker betydelsen av de frågor som för samman EU och USA. Parlamentet vill ha klarhet i om våra transatlantiska förbindelser, som har utvecklats under årtionden, fortfarande har samma relevans för våra amerikanska partner. Parlamentet betonar att vårt partnerskaps värdebaserade övergripande ram är avgörande för att upprätthålla och ytterligare stärka strukturen för den globala ekonomin och säkerheten. Parlamentet understryker att de frågor som för USA och EU samman till syvende och sist bör vara av större vikt än det som skiljer parterna åt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att EU, inom ett internationellt system som varaktigt präglas av instabilitet och osäkerhet, har ett ansvar för att bygga upp sitt strategiska oberoende i syfte att bemöta det ökande antalet gemensamma utmaningar. Parlamentet betonar följaktligen nödvändigheten av att europeiska länder bevarar sin förmåga att besluta och själva agera för att försvara sina intressen. Parlamentet påminner om att strategiskt oberoende på en och samma gång är en legitim ambition för EU och ett prioriterat mål som måste komma till uttryck på områdena industri, kapacitet och operativ förmåga. |
| --- | --- |

6.

Förstärka partnerskapet

| 7. | Europaparlamentet påminner om partnerskapets stora potential och strategiska intresse för både USA och EU i syfte att uppnå ömsesidigt välstånd och ömsesidig säkerhet samt stärka en regel- och värdebaserad ordning till stöd för internationella institutioner, så att de får medel att förbättra den globala styrningen. Parlamentet uppmanar till främjande av vår dialog och vårt engagemang i fråga om alla delar av detta partnerskap och på alla nivåer av samarbetet, även med det civila samhällets organisationer. Parlamentet framhåller att våra beslut och handlingar påverkar strukturen för den globala ekonomin och säkerheten, och att de därför bör föregå med gott exempel och i båda parters intressen. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet framhåller USA:s ansvar som global stormakt och uppmanar den amerikanska regeringen att upprätthålla de gemensamma grundläggande värden som utgör grunden för transatlantiska förbindelser, och att under alla omständigheter säkerställa respekten för internationell rätt, demokrati, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med FN-stadgan och de andra internationella instrument som undertecknats eller ratificerats av USA. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att EU och USA är varandras viktigaste partner i en multipolär värld och att ensidigt agerande endast försvagar det transatlantiska partnerskapet, som måste vara jämbördigt, baserat på dialog och ha målet att återupprätta det ömsesidiga förtroendet. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet beklagar att det tagit så lång tid att utse en ny amerikansk EU-ambassadör, men välkomnar att en ny ambassadör utnämnts och bekräftats av den amerikanska senaten den 29 juni 2018. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet kritiserar kraftfullt uttalandena av USA:s nye ambassadör i Tyskland, Richard Grenell, som har en uttalad ambition att stärka nationalistiska populister i hela Europa, och påminner om att diplomaters roll inte är att stödja enskilda politiska krafter utan att främja ömsesidig förståelse och partnerskap. Parlamentet ser dessutom uttalandena från tjänstemän inom regeringen Trump, vilka ger uttryck för förakt för EU och stöd för främlingsfientliga och populistiska krafter som vill förstöra det europeiska projektet, som fientliga och oförenliga med andan i det transatlantiska partnerskapet. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten, rådet, kommissionen och medlemsstaterna att förbättra samarbetet, samordningen, konsekvensen och genomslagskraften i EU:s politik gentemot USA, för att framställa EU som en enad och kraftfull internationell aktör med ett samstämt budskap. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet påminner om att USA är en nyckelpartner på grund av sammanfallande försvars- och säkerhetsintressen och starka bilaterala förbindelser. Parlamentet begär att ett toppmöte mellan EU och USA hålls så snart som möjligt i ett försök att överbrygga rådande utmaningar och fortsätta att arbeta med frågor av ömsesidigt, globalt och regionalt intresse. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet anser att närvaron av amerikanska militära styrkor är viktig i europeiska länder, där de behövs och under fortsatt iakttagande av överenskomna åtaganden. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet insisterar på att en strukturerad och strategisk dialog om utrikespolitik på transatlantisk nivå, som även inbegriper Europaparlamentet och den amerikanska kongressen, är avgörande för att stärka den transatlantiska strukturen, inbegripet säkerhetssamarbetet, och begär att dialogen mellan EU och USA i ännu högre grad ska omfatta utrikespolitik. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet påminner om sitt förslag om att skapa ett transatlantiskt politiskt råd för systematisk rådgivning och samordning avseende utrikes- och säkerhetspolitik, vilket skulle ledas av vice ordföranden/den höga representanten och USA:s utrikesminister och underbyggas av regelbundna kontakter mellan politiska direktörer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet välkomnar det pågående och oavbrutna arbetet inom den transatlantiska lagstiftardialogen med att främja förbindelserna mellan EU och USA genom parlamentarisk dialog och samordning av frågor av gemensamt intresse. Parlamentet upprepar betydelsen av direkta personkontakter och dialog för att stärka de transatlantiska förbindelserna. Parlamentet uppmanar därför till intensifierat engagemang från både USA:s senat och representanthus samt Europaparlamentet. Parlamentet välkomnar återupptagandet av kongressens tvåpartigrupp för EU-frågor inom den 115:e kongressen och uppmanar Europaparlamentets förbindelsekontor och unionens delegation i Washington att upprätthålla närmare förbindelser med denna. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att samhällena i både EU och USA är starka, har förankring i liberal demokrati och rättsstatsprincipen, och bygger på en mångfald av aktörer, däribland regeringar, parlament, decentraliserade organ och aktörer, olika politiska institutioner, företag och fackföreningar, organisationer i det civila samhället, fria och oberoende medier, religiösa grupper samt akademiska samfund och forskningssamfund. Parlamentet framhåller att vi bör odla banden över Atlanten för att föra fram förtjänsterna med och vikten av vårt transatlantiska partnerskap på olika nivåer och över hela EU och USA, och inte enbart med fokus på öst- och västkusten. Parlamentet efterfrågar utökade och inriktade program med lämplig finansiering för detta ändamål. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet välkomnar den vitaliserande funktion som förbindelserna mellan EU:s institutioner och USA:s delstater och storstadsområden har i de övergripande transatlantiska förbindelserna, framför allt när det gäller partnersamverkan. Parlamentet understryker i detta avseende det befintliga samarbetet inom ramen för samförståndsavtalet ”Under2”. Parlamentet uppmanar USA:s delstater att stärka sina kontakter med EU:s institutioner. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar att kulturella utbyten via utbildningsprogram är centrala för att främja och utveckla gemensamma värderingar och till att bygga broar mellan de transatlantiska partnerna. Parlamentet efterlyser därför en förstärkning och en flerdubbling av samt ett underlättande av tillträdet till rörlighetsprogram för studerande mellan USA och EU inom ramen för Erasmus+. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uttrycker särskild beundran för det sätt på vilket amerikanska skolbarn har reagerat på de många tragedier där skjutvapen använts på skolor genom att stå upp för strängare vapenlagar och motsätta sig det inflytande som National Rifle Association har på lagstiftningen. |
| --- | --- |

21.

Möta globala utmaningar tillsammans

| 22. | Europaparlamentet framhåller att EU och USA bör fortsätta att spela konstruktiva nyckelroller genom att tillsammans ta itu med regionala konflikter och globala utmaningar på grundval av principerna för internationell rätt. Parlamentet understryker att den multilateralism som EU är djupt engagerat för alltmer ifrågasätts av de hållningar som USA och andra globala stormakter uppvisar. Parlamentet påminner om betydelsen av multilateralism för att upprätthålla fred och stabilitet, som ett verktyg för att främja rättsstatens värden och hantera globala frågor, och insisterar på att dessa frågor måste hanteras i relevanta internationella forum. Parlamentet är därför bekymrat över att de ensidiga beslut som USA nyligen har fattat – att träda ur viktiga internationella avtal, återkalla vissa åtaganden, undergräva internationella regler, dra sig ur internationella forum samt underblåsa spänningar i diplomatiska relationer och handelsrelationer – kan avvika från dessa gemensamma värden och göra förbindelserna ansträngda samt undergräva dem. Parlamentet uppmanar EU att visa prov på enighet, bestämdhet och proportionalitet i sina svar på sådana beslut. Parlamentet uppmanar därför EU:s medlemsstater att undvika allt agerande och alla åtgärder som syftar till att vinna bilaterala fördelar på bekostnad av en samstämd gemensam europeisk strategi. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet konstaterar att andra globala stormakter, såsom Ryssland och Kina, har stabila politiska och ekonomiska strategier, varav många kan gå emot och äventyra våra gemensamma värden, internationella åtaganden och det transatlantiska partnerskapet som sådant. Parlamentet påminner om att denna utveckling gör samarbetet mellan EU och USA än viktigare, så att vi kan fortsätta att upprätthålla öppna samhällen och främja och skydda våra gemensamma rättigheter, principer och värden, inbegripet efterlevnad av internationell rätt. Parlamentet efterfrågar i detta sammanhang ökad samordning mellan EU och USA för att harmonisera och inrätta en gemensam sanktionspolitik i syfte att öka dess genomslag. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att det krävs ett gemensamt transatlantiskt svar på Rysslands försök att sätta press på, påverka och destabilisera västvärlden och utnyttja dess svagheter och demokratiska vägval. Parlamentet anser därför att USA och EU bör prioritera samordnade åtgärder mot Ryssland och inbegripa Nato där så är lämpligt. Parlamentet noterar bekymrat i detta hänseende de uttalanden som gjordes av USA:s och Rysslands presidenter vid deras möte i Helsingfors den 16 juli 2018. Parlamentet påminner om den uppenbara fara för våra demokratier som falska nyheter, desinformation och framför allt fientlig inblandning innebär. Parlamentet efterlyser en politisk och samhällelig dialog för att skapa jämvikt mellan anonymitet och ansvarighet på sociala medier. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker att säkerhet är ett mångfacetterat och sammanlänkat begrepp som inte bara omfattar militära aspekter utan även aspekter som avser miljö, energi, handel, it-frågor och kommunikation, hälsa, utveckling, ansvarsskyldighet, humanitära insatser osv. Parlamentet framhåller att säkerhetsfrågor bör hanteras genom en bred strategi. I detta sammanhang beklagar parlamentet de av USA föreslagna betydande nedskärningarna av budgetarna för exempelvis statsbyggandet i Afghanistan, utvecklingsbiståndet till Afrika och USA:s bidrag till FN:s program, insatser och organ. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet understryker att ett balanserat och ömsesidigt fördelaktigt transatlantiskt handelsavtal skulle ha en inverkan som går långt ut utöver handelsmässiga och ekonomiska aspekter. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att Nato fortfarande är den huvudsakliga garanten för Europas kollektiva försvar. Parlamentet välkomnar USA:s upprepade bekräftelse av sitt åtagande gentemot Nato och Europas säkerhet, och understryker att fördjupat samarbete mellan EU och Nato även stärker det transatlantiska partnerskapet. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar betydelsen av samarbete, samordning och synergieffekter på säkerhets- och försvarsområdet. Parlamentet understryker vikten av bättre finansiering av försvaret, och insisterar i detta hänseende på att fördelningen av bördorna inte enbart bör fokusera på insatserna (dvs. målet att lägga två procent av BNP på försvaret), utan även på resultaten (dvs. kapacitet i form av insatsklara, beredda och bärkraftiga styrkor). Parlamentet påminner om att detta kvantifierade insatsmål likväl innebär ett ökat ansvarstagande inom EU för den egna säkerheten, som är absolut nödvändigt till följd av den strategiska miljöns försämring. Parlamentet välkomnar att försvaret håller på att bli ett mer högprioriterat område för EU och dess medlemsstater, vilket genererar större militära effektivitetsvinster till fördel för både EU och Nato, och välkomnar i detta sammanhang närvaron av amerikanska trupper på EU:s territorium. Parlamentet anser att Nato fortfarande är avgörande för Europas och dess allierades kollektiva försvar (artikel 5 i Nordatlantiska fördraget). Parlamentet understryker att Natos förmåga att fullgöra sina uppdrag också fortsättningsvis i hög grad är beroende av styrkan i de transatlantiska förbindelserna. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar EU att stärka den europeiska försvarsunionen i syfte att bygga kapacitet som säkerställer EU:s strategiska relevans på försvars- och säkerhetsområdet, till exempel genom att skapa fler synergier och effektivitetsvinster i försvarsutgifterna, forskning, utveckling, upphandling, underhåll och utbildning mellan medlemsstater. Parlamentet insisterar på att ett utökat försvarssamarbete på EU-nivå stärker det europeiska bidraget till fred, säkerhet och stabilitet regionalt och internationellt och därigenom även främjar Natoalliansens mål och stärker våra transatlantiska band. Parlamentet stöder därför de ansträngningar som nyligen gjorts för att stärka den europeiska försvarsstrukturen, inbegripet Europeiska försvarsfonden och det nyinrättade permanenta strukturerade samarbetet (Pesco). |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av Pesco och stöder de första projekten inom det, såsom militär rörlighet. Parlamentet betonar att Pesco är av gemensamt intresse för både EU och Nato och bör leda till ytterligare samarbete mellan de två organisationerna när det gäller både kapacitetsutveckling och konsolideringen av en EU-pelare inom Nato, inom ramen för varje nationell konstitution. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet upprepar att EU och USA måste förbättra sitt samarbete inom området it-säkerhet och it-försvar, närmare bestämt genom specialiserade byråer och arbetsgrupper såsom Enisa, Europol, Interpol, framtida strukturer inom ramen för Pesco och Europeiska försvarsfonden, i synnerhet för att bekämpa it-angrepp och gemensamt påskynda insatser för att utveckla en omfattande och transparent internationell ram i vilken miniminormer för it-säkerhetsstrategier fastställs samtidigt som grundläggande friheter upprätthålls. Parlamentet anser det mycket viktigt att EU och Nato trappar upp utbytet av underrättelser för att möjliggöra formellt fastställande av ursprung till it-angrepp och följaktligen göra det möjligt att ålägga de ansvariga för it-angreppen restriktiva påföljder. Europaparlamentet understryker betydelsen av och det positiva bidrag som USA:s ”European Reassurance Initiative”, dvs. förstärkt militär närvaro i Europa, har för säkerheten i EU:s medlemsstater. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet framhåller den ökande betydelsen av artificiell intelligens och maskininlärning kräver stärkt samarbete mellan EU och USA och att åtgärder bör vidtas för att främja samarbete mellan amerikanska och europeiska teknikföretag i syfte att partnerskap kring utveckling och tillämpning ska utnyttjas på bästa sätt. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uppmanar den amerikanska kongressen att inbegripa Europaparlamentet i sitt program för utbyte av information om it-hot med parlamenten i Australien, Kanada, Nya Zeeland och Storbritannien. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet understryker behovet av en gemensam strategi för att reglera digitala plattformar och öka deras ansvarsskyldighet i syfte att behandla frågorna om censur på internet, upphovsrätt och rättsinnehavares rättigheter, personuppgifter och begreppet nätneutralitet. Parlamentet framhåller på nytt behovet att arbeta tillsammans för att främja ett öppet, interoperabelt och säkert internet som styrs med en flerpartsmodell som främjar mänskliga rättigheter, demokrati, rättsstaten, yttrandefriheten och gynnar ekonomiskt välstånd och innovation, samtidigt som integriteten respekteras och bedrägerier, svindleri och stöld förebyggs. Parlamentet efterfrågar gemensamma ansträngningar för att utarbeta normer och regleringar och främja tillämpligheten av internationell rätt i cyberrymden. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet framhåller på nytt att nätneutralitet stadgas i EU-rätten. Parlamentet beklagar Federal Communications Commissions beslut att upphäva reglerna om nätneutralitet. Parlamentet välkomnar den nyligen genomförda omröstningen i USA:s senat om att upphäva detta beslut. Parlamentet uppmanar USA:s kongress att följa senatens beslut i syfte att bevara ett öppet och säkert internet som inte tillåter diskriminerande behandling av internetinnehåll. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet framhåller behovet av ordentliga förhandlingar om standardisering, särskilt mot bakgrund av den allt snabbare tekniska utvecklingen på framför allt it-området. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att en viktig del i att stärka EU:s och USA:s insatser för att bekämpa terrorism är skydd av kritisk infrastruktur, bland annat genom att främja gemensamma normer och stimulera kompatibilitet och interoperabilitet, liksom en övergripande strategi för att bekämpa terrorism, även genom samordning i regionala, multilaterala och globala forum och samarbete genom utbyte av uppgifter med koppling till terroristverksamhet. Parlamentet framhåller på nytt behovet att stödja mekanismer såsom EU-systemet för reseuppgifter och resetillstånd (Etias) och andra gemensamma insatser som kan bidra väsentligt till och vara avgörande i kampen mot terrorism och extremism. Parlamentet påminner de båda parterna om att kampen mot terrorism måste vara förenlig med internationell rätt och demokratiska värden samt till fullo respektera medborgerliga rättigheter och grundläggande mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över den nyliga utnämningen av Gina Haspel till direktör för Central Intelligence Agency (CIA), med tanke på den bristande respekt för de mänskliga rättigheterna som hon tidigare har uppvisat, bland annat i och med hennes delaktighet i CIA:s program för överlämnanden och hemliga interneringar. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet ser med stor oro på USA:s administrations rapporterade avveckling av de begränsade restriktionerna för drönarprogrammet, vilket ökar risken för dödsfall bland civila och olagligt dödande, liksom på bristen på transparens kring både USA:s drönarprogram och stödet från vissa EU-medlemsstater. Parlamentet uppmanar USA och EU:s medlemsstater att se till att användningen av bestyckade drönare följer skyldigheterna enligt internationell rätt, däribland internationell människorättslagstiftning och internationell humanitär rätt, och att robusta bindande normer som reglerar tillhandahållandet av alla former av stöd till dödliga drönaroperationer fastställs. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet framhåller behovet att EU och USA bekämpar skatteundandragande och andra finansiella brott och säkerställer transparens. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmuntrar till ett ytterligare förbättrat samarbete avseende kampen mot skatteflykt, skatteundandragande, penningtvätt och finansiering av terrorism, särskilt inom ramen för TFTP-avtalet mellan EU och USA, vilket bör stärkas genom att man inbegriper uppgifter om finansiella flöden med anknytning till utländsk inblandning och olaglig underrättelseverksamhet. Parlamentet uppmanar dessutom EU och USA att samarbeta inom ramen för OECD i kampen mot skatteflykt och aggressiv skatteplanering genom att fastställa internationella regler och normer för att ta itu med detta globala problem. Parlamentet påminner om att ett fortsatt samarbete inom brottsbekämpning är avgörande för att stärka vår gemensamma säkerhet, och uppmanar USA att säkerställa bilateralt och multilateralt samarbete på detta område. Parlamentet beklagar djupt det partiella upphävandet av Dodd Frank Act, vilket gjort att tillsynen över amerikanska banker har minskat avsevärt. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet framhåller de kvarvarande bristerna i skölden för skydd av privatlivet när det gäller respekten för registrerade personers grundläggande rättigheter. Parlamentet välkomnar och stöder uppmaningarna till USA:s lagstiftare om att arbeta för en omnibuslag om integritet och uppgiftsskydd. Parlamentet påpekar att skydd av personuppgifter är en grundläggande rättighet i Europa och att det inte finns någon reglering i USA som kan jämföras med EU:s nya allmänna dataskyddsförordning. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet erinrar om den utbredda transatlantiska solidariteten i samband med förgiftningen av Skripal i Salisbury, vilket ledde till utvisningen av ryska diplomater i 20 EU-medlemsstater, Kanada, USA, Norge och fem EU-kandidatländer. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet upprepar sin oro över att kongressen i mars 2017 röstade emot den bestämmelse som framlagts av Federal Communications Commission om integritetsskydd för kunder som använder bredbands- och andra kommunikationstjänster (”Protecting the Privacy of Customers of Broadband and Other Telecommunications Services”), vilket i praktiken innebär slutet för regler om integritetsskydd som skulle ha gällt för bredbandstjänster och ålagt internetleverantörerna att utverka kundernas uttryckliga samtycke innan de säljer eller delar med sig av uppgifter om webbsökning eller annan privat information till annonsörer eller andra företag. Parlamentet anser detta vara ännu ett hot mot skyddet för privatlivet i USA. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet erinrar om att USA fortfarande är det enda landet utanför EU som är upptaget på EU:s förteckning över viseringsfrihet men inte beviljar viseringsfri inresa för medborgare i alla EU-medlemsstater. Parlamentet uppmanar eftertryckligen USA att inbegripa de fem berörda EU-medlemsstaterna (Bulgarien, Kroatien, Cypern, Polen och Rumänien) i USA:s program för viseringsundantag så snart som möjligt. Parlamentet påminner om att kommissionen är rättsligt skyldig att anta en delegerad akt – som tillfälligt häver viseringslättnaden för medborgare i de tredjeländer som inte har hävt viseringskravet för medborgare i vissa medlemsstater – inom en period av 24 månader efter den dag då den aktuella underrättelsen offentliggjordes, en period som löpte ut den 12 april 2016. Parlamentet uppmanar kommissionen, på grundval av artikel 265 i EUF-fördraget, att anta den nödvändiga delegerade akten. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet betonar att EU är fast beslutet att stärka demokratin, de mänskliga rättigheterna, rättsstaten, välståndet, stabiliteten, motståndskraften och säkerheten i sina grannar i första hand genom icke-militära medel, i synnerhet genom associeringsavtal. Parlamentet uppmanar EU och USA att stärka sitt samarbete och att på ett bättre sätt samordna sina insatser, projekt och ståndpunkter i EU:s grannskap, i både öst och syd. Parlamentet påminner om att EU:s utvecklingspolitik och humanitära politik runt om i världen också bidrar till global säkerhet. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet lovordar USA:s strategiska fokus på och öppenhet inför regionen, och påminner om att Balkan utgör en utmaning för Europa och för kontinentens säkerhet i stort. Parlamentet uppmanar därför USA att delta i ytterligare gemensamma insatser på västra Balkan, särskilt för att stärka rättsstaten, demokratin, yttrandefriheten och säkerhetssamarbetet. Parlamentet rekommenderar fler gemensamma insatser, såsom anti-korruptionsmekanismer och institutionsbyggande, för att skapa mer säkerhet, stabilitet, motståndskraft och ekonomiskt välstånd i länderna i regionen samt bygga en roll i att lösa långvariga problem. Parlamentet anser att EU och USA bör inleda en ny dialog på hög nivå om västra Balkan i syfte att säkerställa att politiska mål och biståndsprogram är förenliga med varandra och dessutom vidta relevanta åtgärder. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar EU och USA att spela en mer aktiv och effektiv roll i lösningen av konflikten på Ukrainas territorium och att stödja alla ansträngningar för en varaktig och fredlig lösning som respekterar Ukrainas enhet, suveränitet och territoriella integritet och inbegriper ett återlämnande av Krimhalvön till Ukraina, och att yrka på och stödja reformprocesser och ekonomisk utveckling i Ukraina som måste överensstämma helt och hållet med Ukrainas åtaganden och rekommendationerna från internationella organisationer. Parlamentet uttrycker sin djupaste besvikelse över den fortsatta bristen på framsteg när det gäller genomförandet av Minskavtalen och den försämrade säkerhetssituationen och humanitära situationen i östra Ukraina. Parlamentet anser därför att sanktionerna mot Ryssland fortfarande är nödvändiga och att USA bör samordna sina insatser med EU. Parlamentet efterlyser närmare samarbete i denna fråga mellan vice ordföranden/den höga representanten och USA:s särskilda representant för Ukraina. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet påminner också om vikten av att EU och USA försöker hitta en lösning på de ”frysta” konflikterna i Georgien och Moldavien. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet påminner om att den internationella ordningen bygger på respekt för internationella avtal. I ljuset av detta beklagar parlamentet USA:s beslut att inte stödja slutsatserna från G7-toppmötet i Kanada. Parlamentet upprepar sitt engagemang för internationell rätt och universella värden, och i synnerhet för ansvarsskyldighet, icke-spridning av kärnvapen och fredlig lösning av tvister. Parlamentet understryker att konsekvens i vår strategi för icke-spridning av kärnvapen är avgörande för vår trovärdighet som central global aktör och förhandlare. Parlamentet uppmanar EU och USA att samarbeta i fråga om att underlätta kärnvapennedrustning och effektiva åtgärder för minskade kärnvapenrisker. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet betonar att den gemensamma övergripande handlingsplanen med Iran är ett betydande multilateralt avtal och en avsevärd diplomatisk framgång för multilateral diplomati och EU:s diplomati för att främja stabilitet i regionen. Parlamentet påminner om att EU är fast beslutet att göra sitt yttersta för att bevara den gemensamma övergripande handlingsplanen med Iran som en central pelare i den internationella icke-spridningsstrukturen, vilket även berör Nordkoreafrågan, och som ett avgörande element för säkerheten och stabiliteten i regionen. Parlamentet upprepar att man mer kritiskt måste granska iranska aktiviteter avseende ballistiska robotar och regional stabilitet, särskilt Irans deltagande i olika konflikter i regionen, och situationen för de mänskliga rättigheterna och minoriteters rättigheter i Iran vid sidan av den gemensamma övergripande handlingsplanen, i relevanta format och forum. Parlamentet betonar att transatlantiskt samarbete är avgörande i de här frågorna. Parlamentet understryker att Iran enligt ett flertal rapporter från Internationella atomenergiorganet (IAEA) uppfyller sina åtaganden enligt den gemensamma övergripande handlingsplanen. Parlamentet kritiserar skarpt president Trumps beslut att ensidigt lämna den gemensamma övergripande handlingsplanen och införa extraterritoriella åtgärder mot företag från EU som är aktiva i Iran. Parlamentet understryker att EU är beslutet att skydda sina egna och sina företags och investerares intressen mot den extraterritoriella verkan av amerikanska sanktioner. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang beslutet att aktivera ”blockeringsförordningen”, som syftar till att skydda EU:s handelsintressen i Iran från konsekvenserna av USA:s extraterritoriella sanktioner, och uppmanar rådet, kommissionen och Europeiska utrikestjänsten att vidta alla ytterligare åtgärder som anses nödvändiga för att skydda den gemensamma övergripande handlingsplanen. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet är bekymrat över USA:s säkerhets- och handelspolitik i östra Asien och Sydostasien, inbegripet det politiska tomrum som uppstår genom USA:s utträde ur Stillahavspartnerskapet. Parlamentet påpekar på nytt vikten av ett konstruktivt åtagande från EU:s sida i östra och sydöstra Asien och Stillahavsregionen, och välkomnar i detta sammanhang EU:s aktiva handelspolitik i denna del av världen och de säkerhetsrelaterade EU-initiativen, framför allt såsom de uttrycks i rådets slutsatser om förstärkning av EU:s säkerhetssamarbete i och med Asien, även för den politiska och ekonomiska balansens skull. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet välkomnar inledandet av nya högnivådialoger med Nordkorea och det nyligen genomförda toppmötet i Singapore den 12 juni 2018, och påminner om att dessa samtal, som ännu inte har visat prov på några påtagliga och kontrollerbara resultat, syftar till en fredlig lösning på spänningarna och därmed till att främja regional och global fred, säkerhet och stabilitet. Parlamentet betonar att det internationella samfundet, inbegripet EU och USA, samtidigt måste fortsätta att utöva påtryckningar på Nordkorea till dess att landet på ett trovärdigt sätt genomför en kärnvapennedrustning genom att ratificera fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBT) och tillåter att den förberedande kommissionen för organisationen för fördraget om fullständigt förbud mot kärnsprängningar (CTBTO) och IAEA dokumenterar kärnvapennedrustningen. Parlamentet uttrycker sin oro över de otillräckliga steg mot kärnvapennedrustning som tagits av Nordkorea och som den 24 augusti 2018 föranledde president Trump att ställa in de planerade samtalen i Nordkorea med utrikesminister Mike Pompeo. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet påminner USA om att landet fortfarande inte har ratificerat CTBT, trots att landet är en bilaga II-stat vars undertecknande är nödvändigt för att fördraget ska träda i kraft. Parlamentet upprepar uppmaningarna från vice ordföranden/den höga representanten med krav på att världens ledare ratificerar fördraget. Parlamentet uppmanar USA att ratificera CTBT så snart som möjligt och att stödja CTBTO ytterligare genom att övertala de återstående bilaga II-staterna att ratificera fördraget. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet insisterar på att internationell sjörätt måste upprätthållas, även i Sydkinesiska havet. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang USA att ratificera FN:s havsrättskonvention. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet efterlyser ökat samarbete mellan EU och USA för en fredlig lösning på regionala konflikter och ombudskriget i Syrien, eftersom avsaknaden av en gemensam strategi undergräver en fredlig lösning på konflikterna, och uppmanar alla berörda parter och regionala aktörer att avstå från våld och alla andra handlingar som kan förvärra situationen. Parlamentet bekräftar att den FN-ledda Genèveprocessen har företräde i lösningen av konflikten i Syrien, i linje med FN:s säkerhetsråds resolution 2254, som förhandlats fram mellan konfliktens parter och har stöd av centrala internationella och regionala aktörer. Parlamentet efterlyser fullständigt genomförande av och respekt för FN:s säkerhetsråds resolutioner, vilka överträds av de länder som är parter i Astana-förhandlingarna. Parlamentet efterfrågar gemensamma ansträngningar för att garantera fullständigt humanitärt tillträde till behövande samt en oberoende, opartisk, grundlig och trovärdig utredning och lagföring av de ansvariga. Parlamentet efterlyser även stöd till bland annat arbetet i den internationella, opartiska och oberoende mekanismen avseende internationella brott som begåtts i Arabrepubliken Syrien sedan mars 2012. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet påminner om att EU stöder ett återupptagande av en meningsfull fredsprocess i Mellanöstern som syftar till en tvåstatslösning, på grundval av 1967 års gränser, med en självständig, demokratisk, livskraftig och geografiskt sammanhängande palestinsk stat som lever i fred och säkerhet sida vid sida med ett säkert Israel och de övriga grannländerna, och insisterar på att alla åtgärder som skulle undergräva detta arbete måste undvikas. Parlamentet beklagar i detta sammanhang djupt USA:s regerings ensidiga beslut att flytta ambassaden från Tel Aviv till Jerusalem och att formellt erkänna staden som Israels huvudstad. Parlamentet understryker att Jerusalemfrågan måste ingå i ett slutligt fredsavtal mellan israeler och palestinier. Parlamentet betonar att den gemensamma färdplanen bör stärkas, och framhåller behovet att USA samordnar fredsinsatserna i Mellanöstern med sina europeiska partner. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uttrycker sin uppskattning för UNRWA och dess hängivna personal för deras enastående och oumbärliga humanitära arbete och utvecklingsarbete för palestinska flyktingar (på Västbanken inklusive östra Jerusalem samt i Gazaremsan, Jordanien, Libanon och Syrien), vilket är av avgörande betydelse för säkerheten och stabiliteten i regionen. Parlamentet beklagar djupt USA:s regerings beslut att upphöra med sin finansiering av UNRWA och begär att USA omprövar detta beslut. Parlamentet betonar Europaparlamentets och Europeiska unionens ihållande stöd för organet och uppmuntrar EU:s medlemsstater att skjuta till ytterligare medel i syfte att garantera långsiktig hållbarhet för UNRWA:s verksamhet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet uppmuntrar till ytterligare globalt samarbete mellan program i EU och USA som främjar demokrati, mediefrihet, fria och rättvisa val samt upprätthållandet av mänskliga rättigheter, inbegripet rättigheterna för flyktingar och migranter, kvinnor samt etniska och religiösa minoriteter. Parlamentet framhåller betydelsen av värdena god samhällsstyrning, ansvarsskyldighet, öppenhet och rättsstatlighet, vilka underbygger försvaret av mänskliga rättigheter. Parlamentet upprepar EU:s starka och principiella ståndpunkt mot dödsstraff och för ett globalt moratorium för dödsstraff, i syfte att avskaffa dödsstraffet i hela världen. Parlamentet framhåller behovet av samarbete när det gäller krisförebyggande och fredsbyggande samt när det gäller insatser vid humanitära kriser. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet upprepar att EU och USA har gemensamma intressen i Afrika, där de båda måste samordna och intensifiera sitt stöd, på lokal, regional och multinationell nivå, för god samhällsstyrning, demokrati, mänskliga rättigheter, hållbar social utveckling, miljöskydd, migrationshantering, ekonomisk styrning och säkerhetsfrågor, liksom fredliga lösningar på regionala konflikter, korruptionsbekämpning, olagliga finansiella transaktioner, våld och terrorism. Parlamentet anser att bättre samordning mellan EU och USA, bland annat genom stärkt politisk dialog och utarbetande av gemensamma strategier för Afrika, med vederbörlig hänsyn till regionala organisationers och subregionala gruppers ståndpunkter, skulle leda till effektivare åtgärder och resursanvändning. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet framhåller vikten av EU:s och USA:s gemensamma politiska, ekonomiska och säkerhetsrelaterade intressen, avseende den ekonomiska politik som bedrivs av länder såsom Kina och Ryssland, och påminner om att gemensamma insatser, inbegripet genom WTO, kan bidra till att hantera sådana frågor som rådande obalanser i den globala handeln och situationen i Ukraina. Parlamentet uppmanar USA:s regering att avstå från ytterligare blockeringar av nomineringen av domare till WTO:s överprövningsorgan. Parlamentet framhåller behovet av närmare samarbete vid hanteringen av Kinas strategi ”One Belt One Road”, bland annat genom att utveckla samarbete i detta avseende mellan EU och Quad-gruppen för fyrpartssamtal om säkerhet mellan USA, Indien, Japan och Australien. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet påpekar behovet av ett bättre samarbete om politiken för Arktis, framför allt inom ramen för Arktiska rådet och särskilt med tanke på att klimatförändringarna kan leda till att nya navigeringsrutter öppnas upp och naturresurser kan komma att bli tillgängliga. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet insisterar på att migration är ett globalt fenomen och därför bör hanteras genom samarbete, partnerskap och skydd av mänskliga rättigheter och säkerhet, men även genom hantering av migrationsvägar och strävan efter en global strategi på FN-nivå på grundval av respekt för internationell rätt, i synnerhet Genèvekonventionen från 1951 och tillhörande protokoll från 1967. Parlamentet välkomnar de ansträngningar som hittills gjorts i FN för att uppnå en global pakt för säker, ordnad och reguljär migration samt en global pakt om flyktingar, och beklagar USA:s beslut från december 2017 att dra sig ur diskussionerna. Parlamentet efterfrågar en gemensam politik för att bekämpa de bakomliggande orsakerna till migration. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet förespråkar ett förbättrat samarbete mellan EU och USA i energifrågor, inklusive förnybara energikällor, på grundval av Energirådet EU–USA. Parlamentet upprepar därför sin uppmaning till fortsatta möten. Parlamentet efterfrågar även mer samarbete inom energiforskning och nya energitekniker, liksom närmare samarbete för att skydda energiinfrastruktur mot it-angrepp. Parlamentet betonar behovet att arbeta tillsammans när det gäller försörjningstrygghet, och understryker att ytterligare klargöranden är nödvändiga i fråga om hur Ukrainas transitroll ska se ut fortsättningsvis. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet framhåller sin oro rörande Nord Stream 2-ledningen och dess potentiellt splittrande roll när det gäller medlemsstaternas energitrygghet och energisolidaritet, och välkomnar USA:s stöd i fråga om att säkerställa energitrygghet i Europa. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet beklagar USA:s utträde ur Parisavtalet, men lovordar de fortsatta insatserna från amerikanska privatpersoner, företag, städer och stater som fortfarande arbetar för att fullgöra Parisavtalet och bekämpa klimatförändringarna, och betonar behovet av mer samverkan från EU:s sida med dessa aktörer. Parlamentet konstaterar att klimatförändringar inte längre är en del av USA:s nationella säkerhetsstrategi. Parlamentet bekräftar på nytt EU:s åtagande gentemot Parisavtalet och FN:s Agenda 2030, och betonar att det är nödvändigt att genomföra dem för att trygga global säkerhet och utveckla en mer hållbar ekonomi och ett mer hållbart samhälle. Parlamentet påminner om att en övergång mot en grön ekonomi för med sig många möjligheter till arbetstillfällen och tillväxt. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet efterlyser fortsatt samarbete inom innovation, vetenskap och teknik, och uppmanar till en förnyelse av vetenskaps- och teknikavtalet mellan USA och EU. |
| --- | --- |

67.

Försvar för en regelbaserad handelsordning i oroliga tider

| 68. | Europaparlamentet konstaterar att USA var den största marknaden för EU:s export och den näst största källan för importen till EU 2017. Parlamentet konstaterar att det finns skillnader i underskott och överskott mellan EU och USA när det gäller handel med varor, handel med tjänster, digital handel och utländska direktinvesteringar. Parlamentet betonar att handels- och investeringsförbindelserna mellan EU och USA, som är de största i världen och alltid har byggt på gemensamma värderingar, är en av de viktigaste drivkrafterna för global ekonomisk tillväxt, handel och välstånd- Parlamentet konstaterar vidare att EU har ett överskott på 147 miljarder US-dollar i varuhandeln med USA. Parlamentet noterar att EU-företag sysselsätter 4,3 miljoner arbetstagare i USA. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet betonar att EU och USA är två nyckelaktörer i en globaliserad värld som utvecklas med aldrig tidigare skådad hastighet och intensitet, och att EU och USA med tanke på de gemensamma utmaningarna har ett gemensamt intresse av samarbete och samordning i handelspolitiska frågor för att forma framtidens multilaterala handelssystem och globala normer. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet påpekar den centrala roll som WTO spelar inom det multilaterala handelssystemet som det bästa alternativet för att garantera ett öppet, rättvist och regelbaserat system som beaktar och balanserar sina medlemmars många olika intressen. Parlamentet upprepar sitt stöd för att ytterligare stärka det multilaterala handelssystemet. Parlamentet stöder det arbete som genomförs av kommissionen för att tillsammans med USA verka ytterligare för ett positivt svar på de nuvarande institutionella och strukturella utmaningarna. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet betonar WTO:s uppgift att lösa handelsrelaterade tvister. Parlamentet uppmanar samtliga WTO-medlemmar att se till att WTO:s system för tvistlösning fungerar ordentligt. Parlamentet beklagar i detta avseende USA:s blockering av nya nomineringar för att fylla de lediga platserna i överprövningsorganet, vilket hotar själva funktionen för WTO:s system för tvistlösning. Parlamentet uppmanar kommissionen och samtliga WTO-medlemmar att undersöka olika sätt att lösa detta dödläge om förnyande av domare vid WTO:s överprövningsorgan, om så krävs genom att reformera tvistlösningssystemet. Parlamentet anser att sådana reformer skulle kunna syfta till att säkerställa systemets effektivitet och oberoende på högsta möjliga nivå, samtidigt som man förblir konsekvent med de värden och det allmänna arbetssätt som EU ständigt har försvarat sedan WTO inrättades, framför allt främjandet av fri och rättvis global handel, i enlighet med rättsstatsprincipen, och behovet att alla WTO-medlemmar fullgör samtliga skyldigheter inom WTO. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet välkomnar – samtidigt som det beklagar bristen på resultat vid WTO:s elfte ministerkonferens (MC11) – undertecknandet av den gemensamma förklaringen från USA, EU och Japan om avskaffande av orättvisa marknadssnedvridande och protektionistiska åtgärder, vilket även framhölls i uttalandet från G20 i juli 2017. Parlamentet efterfrågar ytterligare samarbete med USA och Japan på detta område för att ta itu med illojala handelsmetoder såsom diskriminering, begränsat marknadstillträde, dumpning och subventioner. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att fastställa en arbetsplan med USA och andra WTO-medlemmar om undanröjandet av snedvridande subventioner inom bomullssektorn och fiskerisektorn (särskilt i fråga om olagligt, orapporterat och oreglerat fiske). Parlamentet efterlyser samarbete för att främja den multilaterala agendan inom nya frågor, såsom e-handel, digital handel – inbegripet digital utveckling – investeringsfrämjande samt frågor om handel och miljö och om handel och jämställdhet, och för att främja särskild politik som ska underlätta mikroföretags och små och medelstora företags deltagande i den globala ekonomin. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar EU och USA att främja samarbete på internationell nivå för att stärka de internationella avtalen på området offentlig upphandling, i synnerhet WTO:s avtal om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inleda en dialog med USA i syfte att återuppta förhandlingarna om det plurilaterala avtalet om miljöanpassade varor och avtalet om handel med tjänster. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet uppmanar EU och USA att gemensamt utnyttja sina resurser för att bekämpa illojal politik och praxis på handelsområdet, och samtidigt respektera multilaterala regler och tvistlösningsförfarandet inom WTO och undvika ensidiga åtgärder, eftersom de är skadliga för alla de globala värdekedjor inom vilka företag från EU och USA verkar. Parlamentet beklagar djupt den osäkerhet i det internationella handelssystemet som orsakats av USA:s användning av instrument och politiska verktyg (t.ex. avsnitt 232 från 1962 och avsnitt 301 från 1974) som skapades före inrättandet av WTO och dess system för tvistlösning. Parlamentet noterar i detta hänseende att USA:s beslut att införa stål- och aluminiumtullar i enlighet med avsnitt 232 inte kan motiveras med nationell säkerhet som grund, och uppmanar USA att bevilja EU och andra allierade fullständigt och permanent undantag från åtgärderna. Parlamentet uppmanar kommissionen att reagera kraftfullt om dessa tullar skulle komma att användas som ett sätt att minska EU:s export. Parlamentet betonar också att det skulle vara oberättigat med sanktioner från USA:s sida i form av motåtgärder mot europeiska varor efter offentliggörandet av rapporten från överprövningsorganet mot bakgrund av USA:s klagomål mot EU om åtgärder som påverkar handeln med stora civila flygplan, eftersom 204 av de 218 yrkanden som lagts fram av USA avvisats av WTO och en ytterligare rapport om det relaterade målet mot USA:s olagliga subventioner fortfarande kan förväntas. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet noterar det fortsatta bilaterala samarbetet mellan EU och USA i ett stort antal regleringsfrågor, så som visas av det nyligen ingångna bilaterala avtalet om tillsynsregler för försäkring och återförsäkring eller det ömsesidiga avtalet om erkännande med avseende på erkännande av inspektioner av läkemedelstillverkare. Parlamentet uppmanar kommissionen och rådet att fullt ut respektera Europaparlamentets roll i denna process. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet betonar vilken avgörande betydelse immaterialrätt har för EU:s och USA:s ekonomier. Parlamentet uppmanar båda parterna att stödja forskning och innovation på båda sidor av Atlanten och garantera immaterialrättsligt skydd på hög nivå, och se till att de som skapar innovativa produkter av hög kvalitet kan fortsätta att göra det. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet uppmanar EU och USA att förbättra marknadstillträdet för små och medelstora företag som exporterar till USA och till EU, genom ökad öppenhet angående befintliga regler och marknadsöppningar på båda sidor av Atlanten, t.ex. genom en portal för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet betonar att USA:s marknad är viktig för EU:s små och medelstora företag. Parlamentet uppmanar EU och USA att ta itu med den oproportionerliga effekt som tullar, icke-tariffära handelshinder och tekniska handelshinder har på små och medelstora företag på båda sidor om Atlanten, inte bara genom en minskning av tullar utan även en förenkling av tullförfaranden och eventuellt nya mekanismer som syftar till att hjälpa små och medelstora företag att utbyta erfarenheter och bästa praxis om att köpa och sälja på EU:s och USA:s marknader. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet uppmanar EU och USA att inom ramen för sitt bilaterala samarbete avhålla sig från skattekonkurrens med varandra, då detta bara leder till minskade investeringar i båda ekonomierna. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet uppmanar EU och USA att komma överens om en ram för digital handel som respekterar båda sidors befintliga rättsliga ramar och avtal, dataskyddslagstiftning och uppgiftsskyddsregler, vilket är av särskild betydelse för tjänstesektorn. Parlamentet betonar i detta avseende att EU och USA bör samarbeta för att få tredjeländer att anta kraftfulla normer för dataskydd. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet vädjar till EU och USA att öka samarbetet kring klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar EU och USA att använda sig av nuvarande och framtida handelsförhandlingar, på alla nivåer, för att se till att internationellt avtalade normer såsom Parisavtalet tillämpas, främja handel med miljövänliga varor, däribland teknik, och säkerställa en global energiövergång, med en tydlig och samordnad internationell handelsagenda, både för att skydda miljön och för att skapa möjligheter till arbete och tillväxt. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet anser att ett potentiellt nytt avtal om EU:s och USA:s handels- och investeringsförbindelser inte kan förhandlas fram under vare sig press eller hot och att endast ett brett, ambitiöst och balanserat avtal som omfattar alla handelsområden skulle vara i EU:s intresse. Parlamentet noterar i detta avseende att det skulle kunna vara fördelaktigt att inrätta en möjlig särskild och permanent samarbetsmekanism för regelverk och samråd. Parlamentet uppmanar kommissionen att återuppta förhandlingarna med USA under de rätta omständigheterna. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet betonar att handelsflöden i allt högre grad kräver nya, snabbare och säkrare sätt att flytta varor och tjänster över gränserna. Parlamentet uppmanar EU och USA att som centrala handelspartner samarbeta om handelsrelaterade digitala tekniska lösningar för att underlätta handeln. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet påminner om betydelsen av den befintliga dialogen och samarbetet om vetenskap och teknik mellan EU och USA. Parlamentet inser att EU:s och USA:s arbete på området forskning och utveckling är en viktig drivkraft för kunskap och ekonomisk tillväxt, och stöder att vetenskaps- och teknikavtalet mellan EU och USA förlängs och utvidgas efter 2018, i syfte att främja forskning, innovation och ny teknik, skydda immaterialrätten och skapa fler och bättre arbetstillfällen, hållbar handel och tillväxt för alla. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet delar USA:s oro över den globala överkapaciteten inom stålsektorn. Parlamentet beklagar samtidigt ensidiga åtgärder som inte är förenliga med WTO, vilka endast kommer att undergräva integriteten för ett regelbaserat handelssystem. Parlamentet betonar att inte ens ett permanent undantag för EU från USA:s tullar kan rättfärdiga denna åtgärd. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med USA för att stärka insatserna för att bekämpa överkapaciteten inom stålsektorn inom ramen för G20:s globala forum, för att kunna utnyttja den enorma potentialen med multilaterala åtgärder. Parlamentet upprepar sin övertygelse att gemensamma åtgärder inom de regelbaserade handelssystemen är det bästa sättet att lösa sådana globala problem. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet hävdar åter att det är viktigt att EU och USA på ett samordnat och konstruktivt sätt tar itu med den nödvändiga moderniseringen av WTO, i syfte att göra organisationen mer effektiv, öppen och ansvarsskyldig, och även säkerställa att aspekterna jämställdhet, sociala frågor, miljö och mänskliga rättigheter införlivas tillräckligt i utarbetandet av internationella regler och policyer för handel. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet påpekar att EU står för en marknadsekonomi utan snedvridning och för en öppen, värderings- och regelbaserad och rättvis handel. Parlamentet upprepar sitt stöd för kommissionens strategi till svar på USA:s nuvarande handelspolitik, samtidigt som man följer reglerna för det multilaterala handelssystemet. Parlamentet efterfrågar enighet bland alla EU:s medlemsstater och uppmanar kommissionen att utveckla en gemensam strategi för att ta itu med denna situation. Parlamentet betonar vikten av att bevara enigheten bland EU:s medlemsstater i detta avseende, eftersom gemensamma åtgärder från EU inom ramen för den gemensamma handelspolitiken och EU:s tullunion på internationell nivå, liksom bilateralt med USA, har visat sig betydligt mer effektiva än något initiativ från enskilda medlemsstater. Parlamentet upprepar att EU är redo att samarbeta med USA i handelsrelaterade frågor av ömsesidigt intresse inom reglerna för det multilaterala handelssystemet. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet beklagar president Trumps beslut att USA ska dra sig ur den gemensamma övergripande handlingsplanen och de följder som detta beslut kommer att få för EU-företag som gör affärer i Iran. Parlamentet stöder alla de insatser från EU som syftar till att värna intressena för EU-företag som investerar i Iran, framför allt kommissionens beslut att aktivera den blockerande stadgan, som visar EU:s engagemang för den gemensamma övergripande handlingsplanen. Parlamentet anser att samma stadga skulle kunna användas närhelst det är lämpligt. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar EU och USA att stärka samarbetet och insatserna för att genomföra och utöka system för tillbörlig aktsamhet för företag, för att stärka skyddet av mänskliga rättigheter internationellt, däribland på området handel med mineraler och metaller från konfliktdrabbade områden. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet beklagar djupt USA:s avståndstagande från miljöskydd. Parlamentet beklagar i detta sammanhang president Trumps beslut att – när USA är den största importören av jakttroféer från elefanter – häva förbudet mot import av sådana troféer från vissa afrikanska länder, däribland Zimbabwe och Zambia. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar EU och USA att fortsätta och att stärka det transatlantiska parlamentariska samarbetet, vilket bör leda till en starkare och bredare politisk ram för att förbättra handels- och investeringsbanden mellan EU och USA. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet uttrycker oro över att USA och Kina kan komma att ingå ett avtal som inte är helt förenligt med WTO, vilket också skulle kunna undergräva våra intressen och leda till besvärliga transatlantiska handelsförbindelser. Parlamentet betonar därför behovet av en mer global överenskommelse med våra viktigaste handelspartner, med tanke på våra gemensamma intressen i hela världen. |
| --- | --- |

94.

o

o o

| 95. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, utrikestjänsten, kommissionen, medlemsstaternas och anslutnings- och kandidatländernas regeringar och parlament, USA:s president samt USA:s senat och representanthus. |
| --- | --- |

95.

---

(1)  EGT L 309, 29.11.1996, s. 1.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2018)0068.

(3)  EUT C 298 E, 8.12.2006, s. 226.

(4)  EUT C 117 E, 6.5.2010, s. 198.

(5)  EUT C 153 E, 31.5.2013, s. 124.

(6)  EUT C 65, 19.2.2016, s. 120.

(7)  Antagna texter, P8_TA(2016)0435.

(8)  Antagna texter, P8_TA(2017)0493.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2017)0492.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2018)0042.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/103 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/103

---

P8_TA(2018)0343

Läget i förbindelserna mellan EU och Kina

Europaparlamentets resolution av den 12 september 2018 om läget i förbindelserna mellan EU och Kina (2017/2274(INI))

(2019/C 433/13)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av etableringen av diplomatiska förbindelser mellan EU och Kina den 6 maj 1975, |
| --- | --- |

—

med beaktande av etableringen av diplomatiska förbindelser mellan EU och Kina den 6 maj 1975,

| — | med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, som lanserades 2003, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, som lanserades 2003,

| — | med beaktande av den huvudsakliga rättsliga ramen för förbindelser med Kina, nämligen avtalet om handelssamarbete och ekonomiskt samarbete mellan EEG och Kina (1), vilket undertecknades i maj 1985 och omfattar ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser samt samarbetsprogrammet mellan EU och Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den huvudsakliga rättsliga ramen för förbindelser med Kina, nämligen avtalet om handelssamarbete och ekonomiskt samarbete mellan EEG och Kina (1), vilket undertecknades i maj 1985 och omfattar ekonomiska förbindelser och handelsförbindelser samt samarbetsprogrammet mellan EU och Kina,

| — | med beaktande av den strategiska agendan för förbindelserna mellan EU och Kina fram till 2020, som godkändes den 21 november 2013, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strategiska agendan för förbindelserna mellan EU och Kina fram till 2020, som godkändes den 21 november 2013,

| — | med beaktande av den strukturerade politiska dialogen mellan EU och Kina, som formellt upprättades 1994, och den strategiska högnivådialogen om strategiska och utrikespolitiska frågor, som upprättades 2010, särskilt de femte och sjunde strategiska högnivådialogerna mellan EU och Kina, som hölls i Peking den 6 maj 2015 respektive den 19 april 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den strukturerade politiska dialogen mellan EU och Kina, som formellt upprättades 1994, och den strategiska högnivådialogen om strategiska och utrikespolitiska frågor, som upprättades 2010, särskilt de femte och sjunde strategiska högnivådialogerna mellan EU och Kina, som hölls i Peking den 6 maj 2015 respektive den 19 april 2017,

| — | med beaktande av förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal, som inleddes 2007, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingarna om ett nytt partnerskaps- och samarbetsavtal, som inleddes 2007,

| — | med beaktande av förhandlingarna om ett bilateralt investeringsavtal, som påbörjades i januari 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förhandlingarna om ett bilateralt investeringsavtal, som påbörjades i januari 2014,

| — | med beaktande av det nittonde toppmötet mellan EU och Kina, som hölls i Bryssel den 1–2 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det nittonde toppmötet mellan EU och Kina, som hölls i Bryssel den 1–2 juni 2017,

| — | med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 22 juni 2016 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Byggstenar för en ny EU-strategi för Kina (JOIN(2016)0030), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma meddelandet av den 22 juni 2016 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Byggstenar för en ny EU-strategi för Kina (JOIN(2016)0030),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juli 2016 om EU:s strategi avseende Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 juli 2016 om EU:s strategi avseende Kina,

| — | med beaktande av det gemensamma rapporten av den 24 april 2018 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Den särskilda administrativa regionen Hongkong: Årsrapport 2017 (JOIN(2018)0007), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma rapporten av den 24 april 2018 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik Den särskilda administrativa regionen Hongkong: Årsrapport 2017 (JOIN(2018)0007),

| — | med beaktande av rådets riktlinjer av den 15 juni 2012 för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik i Östasien, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets riktlinjer av den 15 juni 2012 för EU:s utrikes- och säkerhetspolitik i Östasien,

| — | med beaktande av den kinesiska nationella folkkongressens ständiga kommittés antagande den 1 juli 2015 av den nya lagen för nationell säkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den kinesiska nationella folkkongressens ständiga kommittés antagande den 1 juli 2015 av den nya lagen för nationell säkerhet,

| — | med beaktande av vitboken av den 26 maj 2015 om Kinas militära strategi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av vitboken av den 26 maj 2015 om Kinas militära strategi,

| — | med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Kina, som inleddes 1995, och dess trettiofemte runda, som hölls i Bryssel den 22–23 juni 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av människorättsdialogen mellan EU och Kina, som inleddes 1995, och dess trettiofemte runda, som hölls i Bryssel den 22–23 juni 2017,

| — | med beaktande av de över 60 sektorsdialogerna mellan EU och Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de över 60 sektorsdialogerna mellan EU och Kina,

| — | med beaktande av inrättandet i februari 2012 av högnivådialogen människor emellan mellan EU och Kina, som omfattar alla gemensamma initiativ mellan EU och Kina på detta område, |
| --- | --- |

—

med beaktande av inrättandet i februari 2012 av högnivådialogen människor emellan mellan EU och Kina, som omfattar alla gemensamma initiativ mellan EU och Kina på detta område,

| — | med beaktande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Kina, som trädde i kraft 2000 (2), och av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete, som undertecknades den 20 maj 2009, |
| --- | --- |

—

med beaktande av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete mellan Europeiska gemenskapen och Kina, som trädde i kraft 2000 (2), och av avtalet om vetenskapligt och tekniskt samarbete, som undertecknades den 20 maj 2009,

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och klimatavtalet från Paris, som trädde i kraft den 4 november 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och klimatavtalet från Paris, som trädde i kraft den 4 november 2016,

| — | med beaktande av energidialogen mellan Europeiska gemenskapen och Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av energidialogen mellan Europeiska gemenskapen och Kina,

| — | med beaktande av rundabordssamtalen mellan EU och Kina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rundabordssamtalen mellan EU och Kina,

| — | med beaktande av den nittonde nationalkongressen i Kinas kommunistiska parti, vilken avhölls den 18–24 november 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den nittonde nationalkongressen i Kinas kommunistiska parti, vilken avhölls den 18–24 november 2017,

| — | med beaktande av den skattelag för miljöskydd som utfärdades av Nationella folkkongressen i december 2016 och som trädde i kraft den 1 januari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den skattelag för miljöskydd som utfärdades av Nationella folkkongressen i december 2016 och som trädde i kraft den 1 januari 2018,

| — | med beaktande av att Internationella organisationen för migration konstaterat att miljöfaktorer påverkar nationella och internationella migrationsströmmar, eftersom människor lämnar platser med svåra eller försämrade villkor till följd av accelererande klimatförändringar (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av att Internationella organisationen för migration konstaterat att miljöfaktorer påverkar nationella och internationella migrationsströmmar, eftersom människor lämnar platser med svåra eller försämrade villkor till följd av accelererande klimatförändringar (3),

| — | med beaktande av det europeisk–kinesiska turiståret 2018 som lanserades i Venedig den 19 januari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det europeisk–kinesiska turiståret 2018 som lanserades i Venedig den 19 januari 2018,

| — | med beaktande av rapporten om arbetsvillkor av den 30 januari 2018 från föreningen för utrikeskorrespondenter i Kina (FCCC) Access Denied – Surveillance, harassment and intimidation as reporting conditions in China deteriorate (”Åtkomst nekad – övervakning, trakasserier och hot när rapporteringsvillkoren i Kina försämras”), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om arbetsvillkor av den 30 januari 2018 från föreningen för utrikeskorrespondenter i Kina (FCCC) Access Denied – Surveillance, harassment and intimidation as reporting conditions in China deteriorate (”Åtkomst nekad – övervakning, trakasserier och hot när rapporteringsvillkoren i Kina försämras”),

| — | med beaktande av EU:s uttalande, punkt 4, utfärdat vid det 37:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 13 mars 2018, Människorättssituation som måste uppmärksammas av rådet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s uttalande, punkt 4, utfärdat vid det 37:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 13 mars 2018, Människorättssituation som måste uppmärksammas av rådet,

| — | med beaktande av det 41:a interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och Kina, som ägde rum i Peking i maj 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det 41:a interparlamentariska sammanträdet mellan Europaparlamentet och Kina, som ägde rum i Peking i maj 2018,

| — | med beaktande av sina resolutioner om Kina, särskilt av den 2 februari 2012 om EU:s utrikespolitik gentemot Briks-länderna och andra framväxande stormakter: mål och strategier (4), av den 23 maj 2012EU och Kina: Handel i obalans? (5), av den 14 mars 2013 om kärnvapenhot och mänskliga rättigheter i Demokratiska folkrepubliken Korea (6), av den 5 februari 2014 om en ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (7), av den 17 april 2014 om situationen i Nordkorea (8), av den 21 januari 2016 om Nordkorea (9) respektive den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina resolutioner om Kina, särskilt av den 2 februari 2012 om EU:s utrikespolitik gentemot Briks-länderna och andra framväxande stormakter: mål och strategier (4), av den 23 maj 2012EU och Kina: Handel i obalans? (5), av den 14 mars 2013 om kärnvapenhot och mänskliga rättigheter i Demokratiska folkrepubliken Korea (6), av den 5 februari 2014 om en ram för klimat- och energipolitiken fram till 2030 (7), av den 17 april 2014 om situationen i Nordkorea (8), av den 21 januari 2016 om Nordkorea (9) respektive den 13 december 2017 om årsrapporten om genomförandet av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 september 2006 om förbindelserna mellan EU och Kina (11), av den 5 februari 2009 om handel och ekonomiska förbindelser med Kina (12), av den 14 mars 2013 om förbindelserna mellan EU och Kina (13), av den 9 oktober 2013 om förhandlingarna mellan EU och Kina om ett bilateralt investeringsavtal (14) och om handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan (15) respektive den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (16) samt sin rekommendation av den 13 december 2017 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende Hongkong – 20 år efter överlämnandet (17), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 september 2006 om förbindelserna mellan EU och Kina (11), av den 5 februari 2009 om handel och ekonomiska förbindelser med Kina (12), av den 14 mars 2013 om förbindelserna mellan EU och Kina (13), av den 9 oktober 2013 om förhandlingarna mellan EU och Kina om ett bilateralt investeringsavtal (14) och om handelsförbindelserna mellan EU och Taiwan (15) respektive den 16 december 2015 om förbindelserna mellan EU och Kina (16) samt sin rekommendation av den 13 december 2017 till rådet, kommissionen och vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik avseende Hongkong – 20 år efter överlämnandet (17),

| — | med beaktande av sin människorättsresolution av den 27 oktober 2011 om Tibet, särskilt fallen av självbränningar bland nunnor och munkar (18), av den 14 juni 2012 om människorättssituationen i Tibet (19), av den 12 december 2013 om organskörden i Kina (20), av den 15 december 2016 om fallen med det tibetanska buddhistinstitutet Larung Gar och med Ilham Tohti (21), av den 16 mars 2017 om EU:s prioriteringar för mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2017 (22), av den 6 juli 2017 om fallen med Nobelpristagaren Liu Xiaobo och Lee Ming-che (23) respektive den 18 januari 2018 om fallen med människorättsaktivisterna Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che och Tashi Wangchuk samt den tibetanske munken Chökyi (24), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin människorättsresolution av den 27 oktober 2011 om Tibet, särskilt fallen av självbränningar bland nunnor och munkar (18), av den 14 juni 2012 om människorättssituationen i Tibet (19), av den 12 december 2013 om organskörden i Kina (20), av den 15 december 2016 om fallen med det tibetanska buddhistinstitutet Larung Gar och med Ilham Tohti (21), av den 16 mars 2017 om EU:s prioriteringar för mötena i FN:s råd för mänskliga rättigheter under 2017 (22), av den 6 juli 2017 om fallen med Nobelpristagaren Liu Xiaobo och Lee Ming-che (23) respektive den 18 januari 2018 om fallen med människorättsaktivisterna Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che och Tashi Wangchuk samt den tibetanske munken Chökyi (24),

| — | med beaktande av EU:s vapenembargo, som infördes efter kraftåtgärderna på Himmelska fridens torg i juni 1989 och som parlamentet stödde i sin resolution av den 2 februari 2006 om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (25), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s vapenembargo, som infördes efter kraftåtgärderna på Himmelska fridens torg i juni 1989 och som parlamentet stödde i sin resolution av den 2 februari 2006 om de viktigaste aspekterna och de grundläggande vägvalen när det gäller den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken (25),

| — | med beaktande av de nio samtalsrundor som hölls under perioden 2002–2010 mellan högt uppsatta företrädare för Kinas regering och Dalai lama, Kinas vitbok om Tibet Tibet’s Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide, som offentliggjordes den 15 april 2015 av det kinesiska statsrådets informationskontor, samt 2008 års memorandum och 2009 års meddelande om verkligt självstyre, båda presenterade av den fjortonde Dalai lamas företrädare, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de nio samtalsrundor som hölls under perioden 2002–2010 mellan högt uppsatta företrädare för Kinas regering och Dalai lama, Kinas vitbok om Tibet Tibet’s Path of Development Is Driven by an Irresistible Historical Tide, som offentliggjordes den 15 april 2015 av det kinesiska statsrådets informationskontor, samt 2008 års memorandum och 2009 års meddelande om verkligt självstyre, båda presenterade av den fjortonde Dalai lamas företrädare,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0252/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för utrikesfrågor och yttrandena från utskottet för internationell handel och utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0252/2018), och av följande skäl:

| A. | Vid det nittonde toppmötet mellan EU och Kina 2017 främjades ett bilateralt strategiskt partnerskap med global inverkan. Vidare betonades vikten av gemensamma åtaganden för att hantera globala utmaningar, gemensamma säkerhetshot och främjande av multilateralism. Det finns många områden där ett konstruktivt samarbete skulle kunna innebära ömsesidiga fördelar, även i internationella fora som FN och G20. EU och Kina har bekräftat sin avsikt att öka samarbetet i samband med genomförandet av Parisavtalet från 2015 när det gäller att bekämpa klimatförändringen, dra ner på fossila bränslen, främja ren energi och minska föroreningarna. Det krävs mer samarbete och samordning mellan de två sidorna inom denna sektor, även när det gäller forskning och utbyte av bästa praxis. Kina har antagit ett system för handel med utsläppsrätter som är baserat på EU:s system. EU:s vision om multilateral styrning är en vision som präglas av en regelbaserad ordning och som bygger på universella värden som demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, öppenhet och ansvar. Mot den aktuella geopolitiska bakgrunden är det viktigare än någonsin att främja multilateralism och ett regelbaserat system. EU förväntar sig att dess förbindelser med Kina är ömsesidigt gynnsamma i såväl politiska som ekonomiska termer. EU förväntar sig även att Kina tar ansvar i en utsträckning som motsvarar landets globala inflytande och stöder den regelbaserade internationella ordning som även gynnar Kina. |
| --- | --- |

A.

Vid det nittonde toppmötet mellan EU och Kina 2017 främjades ett bilateralt strategiskt partnerskap med global inverkan. Vidare betonades vikten av gemensamma åtaganden för att hantera globala utmaningar, gemensamma säkerhetshot och främjande av multilateralism. Det finns många områden där ett konstruktivt samarbete skulle kunna innebära ömsesidiga fördelar, även i internationella fora som FN och G20. EU och Kina har bekräftat sin avsikt att öka samarbetet i samband med genomförandet av Parisavtalet från 2015 när det gäller att bekämpa klimatförändringen, dra ner på fossila bränslen, främja ren energi och minska föroreningarna. Det krävs mer samarbete och samordning mellan de två sidorna inom denna sektor, även när det gäller forskning och utbyte av bästa praxis. Kina har antagit ett system för handel med utsläppsrätter som är baserat på EU:s system. EU:s vision om multilateral styrning är en vision som präglas av en regelbaserad ordning och som bygger på universella värden som demokrati, mänskliga rättigheter, rättsstatsprincipen, öppenhet och ansvar. Mot den aktuella geopolitiska bakgrunden är det viktigare än någonsin att främja multilateralism och ett regelbaserat system. EU förväntar sig att dess förbindelser med Kina är ömsesidigt gynnsamma i såväl politiska som ekonomiska termer. EU förväntar sig även att Kina tar ansvar i en utsträckning som motsvarar landets globala inflytande och stöder den regelbaserade internationella ordning som även gynnar Kina.

| B. | Samarbetet mellan EU och Kina på områdena utrikespolitik, säkerhet och försvar, och i kampen mot terrorismen, är extremt viktigt. Samarbetet mellan de båda sidorna var avgörande när det gäller att säkerställa kärnavtalet med Iran. Kinas attityd spelade en viktig roll i skapandet av utrymme för förhandlingar under Nordkoreakrisen. |
| --- | --- |

B.

Samarbetet mellan EU och Kina på områdena utrikespolitik, säkerhet och försvar, och i kampen mot terrorismen, är extremt viktigt. Samarbetet mellan de båda sidorna var avgörande när det gäller att säkerställa kärnavtalet med Iran. Kinas attityd spelade en viktig roll i skapandet av utrymme för förhandlingar under Nordkoreakrisen.

| C. | Den kinesiska regeringen har, vilket till stor del har ignorerats i Europa, successivt och systematiskt ökat sina ansträngningar för att omsätta landets ekonomiska vikt till politiskt inflytande, särskilt genom strategiska investeringar i infrastruktur och nya transportlänkar, liksom strategisk kommunikation som riktas mot att påverka politiska och ekonomiska beslutsfattare, medier, universitet och akademiska förlag och allmänheten i Europa för att forma uppfattningarna om Kina och förmedla en positiv bild av landet, genom att bygga upp ”nätverk” av positivt sinnade europeiska organisationer och individer i olika samhällen. Kinas övervakning av det stora antalet kinesiska studenter som i nuläget studerar i Europa är oroväckande, precis som landets ansträngningar för att kontrollera människor i Europa som har flytt från Kina. |
| --- | --- |

C.

Den kinesiska regeringen har, vilket till stor del har ignorerats i Europa, successivt och systematiskt ökat sina ansträngningar för att omsätta landets ekonomiska vikt till politiskt inflytande, särskilt genom strategiska investeringar i infrastruktur och nya transportlänkar, liksom strategisk kommunikation som riktas mot att påverka politiska och ekonomiska beslutsfattare, medier, universitet och akademiska förlag och allmänheten i Europa för att forma uppfattningarna om Kina och förmedla en positiv bild av landet, genom att bygga upp ”nätverk” av positivt sinnade europeiska organisationer och individer i olika samhällen. Kinas övervakning av det stora antalet kinesiska studenter som i nuläget studerar i Europa är oroväckande, precis som landets ansträngningar för att kontrollera människor i Europa som har flytt från Kina.

| D. | 16+1-formatet mellan å ena sidan Kina och å andra sidan elva central- och östeuropeiska länder och fem länder på Balkan inrättades 2012 i efterdyningarna av finanskrisen som ett led i den kinesiska subregionala diplomatin för att utveckla storskaliga infrastrukturprojekt och stärka det ekonomiska samarbetet och handelssamarbetet. De planerade kinesiska investeringarna och satsningarna i dessa länder är betydande men ändå inte lika stora som EU:s investeringar och engagemang. De europeiska länder som deltar i detta format bör överväga att lägga större vikt vid uppfattningen att EU ska tala med en röst i sina förbindelser med Kina. |
| --- | --- |

D.

16+1-formatet mellan å ena sidan Kina och å andra sidan elva central- och östeuropeiska länder och fem länder på Balkan inrättades 2012 i efterdyningarna av finanskrisen som ett led i den kinesiska subregionala diplomatin för att utveckla storskaliga infrastrukturprojekt och stärka det ekonomiska samarbetet och handelssamarbetet. De planerade kinesiska investeringarna och satsningarna i dessa länder är betydande men ändå inte lika stora som EU:s investeringar och engagemang. De europeiska länder som deltar i detta format bör överväga att lägga större vikt vid uppfattningen att EU ska tala med en röst i sina förbindelser med Kina.

| E. | Kina är den snabbast växande marknaden för livsmedelsprodukter från EU. |
| --- | --- |

E.

Kina är den snabbast växande marknaden för livsmedelsprodukter från EU.

| F. | Kinas initiativ ”Ett bälte, en väg”, inklusive Kinas Arktispolitik, är det mest ambitiösa utrikespolitiska initiativ som landet någonsin har antagit. Initiativet omfattar nämligen geopolitiska och säkerhetsrelaterade aspekter och sträcker sig därför bortom det åberopade tillämpningsområdet för den ekonomiska politiken och handelspolitiken. Initiativet stärktes ytterligare i och med inrättandet av Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) 2015. EU insisterar på att initiativet ska ha en multilateral styrningsstruktur och präglas av ett icke-diskriminerande genomförande. Den europeiska sidan vill att man ska säkerställa att alla förbindelseprojekt inom ramen för initiativet kommer att uppfylla skyldigheterna i Parisavtalet och se till att andra internationella miljömässiga, arbetsrelaterade och sociala standarder, liksom ursprungsbefolkningars rättigheter, upprätthålls. De kinesiska infrastrukturprojekten skulle kunna medföra stora skulder för de europeiska regeringarna till kinesiska statsägda banker som erbjuder lån på icke-transparenta villkor och skapa få arbetstillfällen i Europa. Vissa infrastrukturprojekt med koppling till initiativet har redan lett till att tre regeringar blivit överskuldsatta, och hittills har merparten av alla kontrakt med koppling till detta initiativ tilldelats kinesiska företag. Kina använder vissa av landets branschstandarder i projekt med koppling till initiativet på ett diskriminerande sätt. Dessa projekt får inte tilldelas utan transparenta anbudsförfaranden. Inom initiativet använder Kina en mängd olika kanaler. 27 nationella EU-ambassadörer i Peking har nyligen sammanställt en rapport där de riktar skarp kritik mot initiativet och menar att det har utformats för att hindra frihandeln och ge kinesiska företag fördelar. Initiativet innehåller tyvärr inte några typer av skydd för de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

F.

Kinas initiativ ”Ett bälte, en väg”, inklusive Kinas Arktispolitik, är det mest ambitiösa utrikespolitiska initiativ som landet någonsin har antagit. Initiativet omfattar nämligen geopolitiska och säkerhetsrelaterade aspekter och sträcker sig därför bortom det åberopade tillämpningsområdet för den ekonomiska politiken och handelspolitiken. Initiativet stärktes ytterligare i och med inrättandet av Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar (AIIB) 2015. EU insisterar på att initiativet ska ha en multilateral styrningsstruktur och präglas av ett icke-diskriminerande genomförande. Den europeiska sidan vill att man ska säkerställa att alla förbindelseprojekt inom ramen för initiativet kommer att uppfylla skyldigheterna i Parisavtalet och se till att andra internationella miljömässiga, arbetsrelaterade och sociala standarder, liksom ursprungsbefolkningars rättigheter, upprätthålls. De kinesiska infrastrukturprojekten skulle kunna medföra stora skulder för de europeiska regeringarna till kinesiska statsägda banker som erbjuder lån på icke-transparenta villkor och skapa få arbetstillfällen i Europa. Vissa infrastrukturprojekt med koppling till initiativet har redan lett till att tre regeringar blivit överskuldsatta, och hittills har merparten av alla kontrakt med koppling till detta initiativ tilldelats kinesiska företag. Kina använder vissa av landets branschstandarder i projekt med koppling till initiativet på ett diskriminerande sätt. Dessa projekt får inte tilldelas utan transparenta anbudsförfaranden. Inom initiativet använder Kina en mängd olika kanaler. 27 nationella EU-ambassadörer i Peking har nyligen sammanställt en rapport där de riktar skarp kritik mot initiativet och menar att det har utformats för att hindra frihandeln och ge kinesiska företag fördelar. Initiativet innehåller tyvärr inte några typer av skydd för de mänskliga rättigheterna.

| G. | Den kinesiska diplomatin har allt mer framträtt som en starkare aktör efter den nittonde partikongressen och årets Nationella folkkongress, med minst fem högt uppsatta tjänstemän med ansvar för landets utrikespolitik och en avsevärd utökning av budgeten för utrikesministeriet. Den nyinrättade statliga styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete kommer att ansvara för samordningen av Kinas växande biståndsbudget. |
| --- | --- |

G.

Den kinesiska diplomatin har allt mer framträtt som en starkare aktör efter den nittonde partikongressen och årets Nationella folkkongress, med minst fem högt uppsatta tjänstemän med ansvar för landets utrikespolitik och en avsevärd utökning av budgeten för utrikesministeriet. Den nyinrättade statliga styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete kommer att ansvara för samordningen av Kinas växande biståndsbudget.

| H. | På 80-talet införde Kina en begränsning av antalet mandatperioder, som en reaktion på excesserna under kulturrevolutionen. Den 11 mars 2018 röstade Nationella folkkongressen nästan enhälligt för ett upphävande av begränsningen om högst två mandatperioder i följd för Folkrepubliken Kinas president och vicepresident. |
| --- | --- |

H.

På 80-talet införde Kina en begränsning av antalet mandatperioder, som en reaktion på excesserna under kulturrevolutionen. Den 11 mars 2018 röstade Nationella folkkongressen nästan enhälligt för ett upphävande av begränsningen om högst två mandatperioder i följd för Folkrepubliken Kinas president och vicepresident.

| I. | Den kinesiska högsta ledningen påstår att den inte lägger sig i andra länders inre angelägenheter men ifrågasätter regelbundet västerländska länders politiska system i sina officiella meddelanden. |
| --- | --- |

I.

Den kinesiska högsta ledningen påstår att den inte lägger sig i andra länders inre angelägenheter men ifrågasätter regelbundet västerländska länders politiska system i sina officiella meddelanden.

| J. | Den 11 mars 2018 godkände Nationella folkkongressen inrättandet av en nationell tillsynskommission, en ny partistyrd myndighet som ska institutionalisera och utöka kontrollen över alla offentliga tjänstemän i Kina. Myndigheten klassas som ett statligt organ i Kinas konstitution. |
| --- | --- |

J.

Den 11 mars 2018 godkände Nationella folkkongressen inrättandet av en nationell tillsynskommission, en ny partistyrd myndighet som ska institutionalisera och utöka kontrollen över alla offentliga tjänstemän i Kina. Myndigheten klassas som ett statligt organ i Kinas konstitution.

| K. | 2014 tillkännagav det kinesiska statsrådet detaljerade planer på att skapa ett socialt kreditsystem i syfte att belöna beteenden som partiet anser vara finansiellt, ekonomiskt och sociopolitiskt ansvarsfulla och bestraffa dem som inte rättar sig efter dess politik. Projektet med sociala kreditriskomdömen (s.k. credit scoring) kommer sannolikt också att påverka utlänningar som bor och arbetar i Kina, däribland EU-medborgare, och få konsekvenser för EU-företag och andra utländska företag med verksamhet i landet. |
| --- | --- |

K.

2014 tillkännagav det kinesiska statsrådet detaljerade planer på att skapa ett socialt kreditsystem i syfte att belöna beteenden som partiet anser vara finansiellt, ekonomiskt och sociopolitiskt ansvarsfulla och bestraffa dem som inte rättar sig efter dess politik. Projektet med sociala kreditriskomdömen (s.k. credit scoring) kommer sannolikt också att påverka utlänningar som bor och arbetar i Kina, däribland EU-medborgare, och få konsekvenser för EU-företag och andra utländska företag med verksamhet i landet.

| L. | I en del regioner i Kina är det tydligt att landsbygdsbefolkningens försörjningsmöjligheter kommer att försämras till följd av variationer i temperatur och nederbörd och andra extrema klimatförhållanden. Att planera för omplaceringar har blivit en effektiv anpassningsstrategi för att minska klimatrelaterad sårbarhet och fattigdom (26). |
| --- | --- |

L.

I en del regioner i Kina är det tydligt att landsbygdsbefolkningens försörjningsmöjligheter kommer att försämras till följd av variationer i temperatur och nederbörd och andra extrema klimatförhållanden. Att planera för omplaceringar har blivit en effektiv anpassningsstrategi för att minska klimatrelaterad sårbarhet och fattigdom (26).

| M. | Situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina har fortsatt att försämras, och regeringen har trappat upp sina fientligheter mot fredliga protester, yttrande- och religionsfriheten samt rättsstatsprincipen. Aktörer från civilsamhället och människorättsförsvarare grips, åtalas och döms på grundval av vaga anklagelser som ”underminering av statens makt” och ”skapande av missämja och orosstiftande”, och kvarhålls ofta isolerade från omvärlden på hemliga platser, utan tillgång till läkarvård eller juridiskt ombud. Gripna människorättsförsvarare och människorättsaktivister hålls ibland i ”övervakning i bostadsmiljö på särskild plats”, en metod som används för att avskärma de gripna personerna från kontakt, varifrån tortyr och misshandel ofta rapporteras. Kina fortsätter att förvägra människor yttrandefrihet och informationsfrihet, och ett stort antal journalister, bloggare och oberoende röster har fängslats. I sin strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati har EU gjort utfästelser om att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten kommer att främjas ”på alla områden för sina yttre åtgärder utan undantag” och att EU kommer att ”göra mänskliga rättigheter till en central del av sina förbindelser med tredjeländer, inbegripet dess strategiska partner”. Toppmötena mellan EU och Kina har använts för att uppnå konkreta resultat på området mänskliga rättigheter, nämligen att fängslade människorättsförsvarare, människorättsadvokater och människorättsaktivister ska släppas fria. |
| --- | --- |

M.

Situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina har fortsatt att försämras, och regeringen har trappat upp sina fientligheter mot fredliga protester, yttrande- och religionsfriheten samt rättsstatsprincipen. Aktörer från civilsamhället och människorättsförsvarare grips, åtalas och döms på grundval av vaga anklagelser som ”underminering av statens makt” och ”skapande av missämja och orosstiftande”, och kvarhålls ofta isolerade från omvärlden på hemliga platser, utan tillgång till läkarvård eller juridiskt ombud. Gripna människorättsförsvarare och människorättsaktivister hålls ibland i ”övervakning i bostadsmiljö på särskild plats”, en metod som används för att avskärma de gripna personerna från kontakt, varifrån tortyr och misshandel ofta rapporteras. Kina fortsätter att förvägra människor yttrandefrihet och informationsfrihet, och ett stort antal journalister, bloggare och oberoende röster har fängslats. I sin strategiska ram för mänskliga rättigheter och demokrati har EU gjort utfästelser om att mänskliga rättigheter, demokrati och rättsstaten kommer att främjas ”på alla områden för sina yttre åtgärder utan undantag” och att EU kommer att ”göra mänskliga rättigheter till en central del av sina förbindelser med tredjeländer, inbegripet dess strategiska partner”. Toppmötena mellan EU och Kina har använts för att uppnå konkreta resultat på området mänskliga rättigheter, nämligen att fängslade människorättsförsvarare, människorättsadvokater och människorättsaktivister ska släppas fria.

| N. | EU-diplomater har ibland hindrats av de kinesiska myndigheterna från att närvara vid rättegångar eller besöka människorättsförsvarare, trots att en sådan verksamhet är i linje med EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

N.

EU-diplomater har ibland hindrats av de kinesiska myndigheterna från att närvara vid rättegångar eller besöka människorättsförsvarare, trots att en sådan verksamhet är i linje med EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare.

| O. | Kina har inrättat ett utbrett statligt system för digital övervakning, som sträcker sig från prognosticerat polisarbete till godtycklig insamling av biometriska uppgifter i en miljö utan rätt till integritet. |
| --- | --- |

O.

Kina har inrättat ett utbrett statligt system för digital övervakning, som sträcker sig från prognosticerat polisarbete till godtycklig insamling av biometriska uppgifter i en miljö utan rätt till integritet.

| P. | Den kinesiska regeringen har antagit en uppsättning nya lagar, i synnerhet lagen om statens säkerhet från den 1 juli 2015, terrorismbekämpningslagen, it-säkerhetslagen och lagen om hantering av utländska icke-statliga organisationer. Dessa lagar framställer medborgaraktivism och fredlig kritik av regeringen som hot mot statens säkerhet, skärper censuren, övervakningen och kontrollen av enskilda personer och grupper i samhället samt avskräcker människor från att kämpa för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

P.

Den kinesiska regeringen har antagit en uppsättning nya lagar, i synnerhet lagen om statens säkerhet från den 1 juli 2015, terrorismbekämpningslagen, it-säkerhetslagen och lagen om hantering av utländska icke-statliga organisationer. Dessa lagar framställer medborgaraktivism och fredlig kritik av regeringen som hot mot statens säkerhet, skärper censuren, övervakningen och kontrollen av enskilda personer och grupper i samhället samt avskräcker människor från att kämpa för mänskliga rättigheter.

| Q. | Lagen om hantering av utländska icke-statliga organisationer, som trädde i kraft den 1 januari 2017, är en av de största utmaningarna för internationella icke-statliga organisationer eftersom denna lag reglerar all verksamhet i Kina som finansieras av sådana organisationer och det är regionala säkerhetstjänstemän som främst är ansvariga för genomförandet av denna lag. |
| --- | --- |

Q.

Lagen om hantering av utländska icke-statliga organisationer, som trädde i kraft den 1 januari 2017, är en av de största utmaningarna för internationella icke-statliga organisationer eftersom denna lag reglerar all verksamhet i Kina som finansieras av sådana organisationer och det är regionala säkerhetstjänstemän som främst är ansvariga för genomförandet av denna lag.

| R. | De nya bestämmelser om religiösa frågor som trädde i kraft den 1 februari 2018 är mer restriktiva gentemot religiösa grupper och aktiviteter och gör dem mer bundna av partiets politik. De nya reglerna hotar personer med koppling till religiösa samfund som inte har någon rättslig ställning i landet, genom att de människor som åker utomlands för religiös utbildning i vidare mening och i än högre grad för att delta i pilgrimsfärder åläggs böter som är flerfaldigt större än minimilönen. Religionsfriheten och samvetsfriheten har nått ett nytt bottenläge sedan inledandet av de ekonomiska reformerna och öppnandet av Kina i slutet av 1970-talet. Religiösa samfund utsätts för allt mer förtryck i Kina, där kristna i både privata och statligt sanktionerade kyrkor blir trakasserade och frihetsberövade, kyrkor rivs och tillslag görs mot kristna sammankomster. |
| --- | --- |

R.

De nya bestämmelser om religiösa frågor som trädde i kraft den 1 februari 2018 är mer restriktiva gentemot religiösa grupper och aktiviteter och gör dem mer bundna av partiets politik. De nya reglerna hotar personer med koppling till religiösa samfund som inte har någon rättslig ställning i landet, genom att de människor som åker utomlands för religiös utbildning i vidare mening och i än högre grad för att delta i pilgrimsfärder åläggs böter som är flerfaldigt större än minimilönen. Religionsfriheten och samvetsfriheten har nått ett nytt bottenläge sedan inledandet av de ekonomiska reformerna och öppnandet av Kina i slutet av 1970-talet. Religiösa samfund utsätts för allt mer förtryck i Kina, där kristna i både privata och statligt sanktionerade kyrkor blir trakasserade och frihetsberövade, kyrkor rivs och tillslag görs mot kristna sammankomster.

| S. | Situationen i den uiguriska autonoma regionen Xinjiang, där det bor tio miljoner muslimska uigurer och etniska kazaker, har snabbt försämrats, framför allt sedan Xi Jinping kom till makten. Den absoluta kontrollen över Xinjiang har nämligen fått högsta prioritet och drivits på av både återkommande terroristattacker i eller med påstådd anknytning till Xinjiang av uigurer och den strategiska placeringen av den uiguriska autonoma regionen Xinjiang för initiativet ”Ett bälte, en väg”. Det har inrättats ett program för utomrättsligt kvarhållande av tiotusentals människor som tvingas genomgå politisk ”omskolning”, och man har utvecklat ett sofistikerat nätverk av invasiv digital övervakning, inklusive ansiktsigenkänningsteknik och datainsamling, utstationerat mängder av poliser och infört strikta begränsningar av religiösa riter, det uiguriska språket och uigurernas sedvänjor. |
| --- | --- |

S.

Situationen i den uiguriska autonoma regionen Xinjiang, där det bor tio miljoner muslimska uigurer och etniska kazaker, har snabbt försämrats, framför allt sedan Xi Jinping kom till makten. Den absoluta kontrollen över Xinjiang har nämligen fått högsta prioritet och drivits på av både återkommande terroristattacker i eller med påstådd anknytning till Xinjiang av uigurer och den strategiska placeringen av den uiguriska autonoma regionen Xinjiang för initiativet ”Ett bälte, en väg”. Det har inrättats ett program för utomrättsligt kvarhållande av tiotusentals människor som tvingas genomgå politisk ”omskolning”, och man har utvecklat ett sofistikerat nätverk av invasiv digital övervakning, inklusive ansiktsigenkänningsteknik och datainsamling, utstationerat mängder av poliser och infört strikta begränsningar av religiösa riter, det uiguriska språket och uigurernas sedvänjor.

| T. | Situationen i Tibet har försämrats under de senaste åren, trots den ekonomiska tillväxten och utvecklingen av infrastrukturen, och den kinesiska regeringen har med hänvisning till säkerhet och stabilitet kringskurit en lång rad mänskliga rättigheter och gjort ständiga utfall mot den tibetanska identiteten och kulturen. Övervaknings- och kontrollåtgärderna har ökat under de senaste åren, liksom fallen av godtyckliga frihetsberövanden, tortyr och misshandel. Den kinesiska regeringen har skapat en miljö i Tibet där statens makt är obegränsad, rädslan genomsyrar hela samhället och varje aspekt av det offentliga och privata livet noga kontrolleras och regleras. I Tibet kan alla typer av icke-våldsamma avvikande meningar eller kritik mot offentlig politik med anknytning till etniska eller religiösa minoriteter ses som ”splittrande” och därmed brottsliga. Tillträdet till den autonoma regionen Tibet är i dag mer begränsat än någonsin för utlänningar, inbegripet EU-medborgare, särskilt för journalister, diplomater och andra oberoende observatörer, och ännu svårare är det för EU-medborgare med tibetansk bakgrund att få tillträde. Eftersom den senaste omgången av fredsförhandlingar hölls 2010 har inga framsteg gjorts under de senaste åren när det gäller en lösning på Tibetkrisen. Den försämrade humanitära situationen i Tibet har lett till ett ökat antal självbränningar, som nu är uppe i 156 sedan 2009. |
| --- | --- |

T.

Situationen i Tibet har försämrats under de senaste åren, trots den ekonomiska tillväxten och utvecklingen av infrastrukturen, och den kinesiska regeringen har med hänvisning till säkerhet och stabilitet kringskurit en lång rad mänskliga rättigheter och gjort ständiga utfall mot den tibetanska identiteten och kulturen. Övervaknings- och kontrollåtgärderna har ökat under de senaste åren, liksom fallen av godtyckliga frihetsberövanden, tortyr och misshandel. Den kinesiska regeringen har skapat en miljö i Tibet där statens makt är obegränsad, rädslan genomsyrar hela samhället och varje aspekt av det offentliga och privata livet noga kontrolleras och regleras. I Tibet kan alla typer av icke-våldsamma avvikande meningar eller kritik mot offentlig politik med anknytning till etniska eller religiösa minoriteter ses som ”splittrande” och därmed brottsliga. Tillträdet till den autonoma regionen Tibet är i dag mer begränsat än någonsin för utlänningar, inbegripet EU-medborgare, särskilt för journalister, diplomater och andra oberoende observatörer, och ännu svårare är det för EU-medborgare med tibetansk bakgrund att få tillträde. Eftersom den senaste omgången av fredsförhandlingar hölls 2010 har inga framsteg gjorts under de senaste åren när det gäller en lösning på Tibetkrisen. Den försämrade humanitära situationen i Tibet har lett till ett ökat antal självbränningar, som nu är uppe i 156 sedan 2009.

| U. | Folkrepubliken Kinas statliga råd utfärdade den 10 juni 2014 en vitbok om tillämpningen av politiken ”ett land, två system” i Hongkong, där det påpekades att den särskilda administrativa regionen Hongkongs självstyre ytterst är underordnat Folkrepubliken Kinas centralregerings godkännande. Under åren har befolkningen i Hongkong bevittnat massdemonstrationer till förmån för demokrati, mediefrihet och ett fullständigt genomförande av grundlagen. Hongkongs traditionellt öppna samhälle har banat väg för utvecklingen av ett genuint och oberoende civilsamhälle som aktivt och konstruktivt deltar i det offentliga livet i den särskilda administrativa regionen. |
| --- | --- |

U.

Folkrepubliken Kinas statliga råd utfärdade den 10 juni 2014 en vitbok om tillämpningen av politiken ”ett land, två system” i Hongkong, där det påpekades att den särskilda administrativa regionen Hongkongs självstyre ytterst är underordnat Folkrepubliken Kinas centralregerings godkännande. Under åren har befolkningen i Hongkong bevittnat massdemonstrationer till förmån för demokrati, mediefrihet och ett fullständigt genomförande av grundlagen. Hongkongs traditionellt öppna samhälle har banat väg för utvecklingen av ett genuint och oberoende civilsamhälle som aktivt och konstruktivt deltar i det offentliga livet i den särskilda administrativa regionen.

| V. | Den kontrasterande politiska utvecklingen i Folkrepubliken Kina respektive Taiwan, med en alltmer auktoritär och nationalistisk statspartiregim på ena sidan och en flerpartidemokrati på andra sidan, ökar risken för en upptrappning i förbindelserna över Taiwansundet. EU följer sin politik för ”ett enat Kina” när det gäller Taiwan och stöder principen om ”ett land, två system” för Hongkong. |
| --- | --- |

V.

Den kontrasterande politiska utvecklingen i Folkrepubliken Kina respektive Taiwan, med en alltmer auktoritär och nationalistisk statspartiregim på ena sidan och en flerpartidemokrati på andra sidan, ökar risken för en upptrappning i förbindelserna över Taiwansundet. EU följer sin politik för ”ett enat Kina” när det gäller Taiwan och stöder principen om ”ett land, två system” för Hongkong.

| W. | Efter tre års förhandlingar kom Kina och Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) i augusti 2017 överens om ett ramverk på en sida som grund för framtida diskussioner om en uppförandekod för alla parter i Sydkinesiska havet. Den bestridda kinesiska landåtervinningen har i stort sett slutförts på Spratlyöarna, men fortsatte förra året på Paracelöarna längre norrut. |
| --- | --- |

W.

Efter tre års förhandlingar kom Kina och Sydostasiatiska nationers förbund (Asean) i augusti 2017 överens om ett ramverk på en sida som grund för framtida diskussioner om en uppförandekod för alla parter i Sydkinesiska havet. Den bestridda kinesiska landåtervinningen har i stort sett slutförts på Spratlyöarna, men fortsatte förra året på Paracelöarna längre norrut.

| X. | Även Kina håller på att bli en mer aktiv och viktig extern aktör i Mellanöstern på grund av dess uppenbara ekonomiska, säkerhetsrelaterade och geopolitiska intressen. |
| --- | --- |

X.

Även Kina håller på att bli en mer aktiv och viktig extern aktör i Mellanöstern på grund av dess uppenbara ekonomiska, säkerhetsrelaterade och geopolitiska intressen.

| Y. | Kina ger allt mer officiellt utvecklingsbistånd och har börjat spela en betydande roll på det utvecklingspolitiska området genom att ge utvecklingspolitiken en välbehövlig knuff, men det har samtidigt uppstått frågor om det lokala ansvaret för projekt. |
| --- | --- |

Y.

Kina ger allt mer officiellt utvecklingsbistånd och har börjat spela en betydande roll på det utvecklingspolitiska området genom att ge utvecklingspolitiken en välbehövlig knuff, men det har samtidigt uppstått frågor om det lokala ansvaret för projekt.

| Z. | Kinas närvaro och investeringar i Afrika har ökat stort och detta har lett till en exploatering av naturresurser, ofta utan samråd med lokalbefolkningen. |
| --- | --- |

Z.

Kinas närvaro och investeringar i Afrika har ökat stort och detta har lett till en exploatering av naturresurser, ofta utan samråd med lokalbefolkningen.

| 1. | Europaparlamentet slår åter fast att det övergripande strategiska partnerskapet mellan EU och Kina är ett av de viktigaste partnerskapen för EU och att det fortfarande erbjuder mycket större potential till fördjupning av denna förbindelse och till ytterligare samarbete på den internationella arenan. Parlamentet betonar vikten av att stärka samarbetet och samordningen på området global styrning och internationella institutioner, främst på FN- och G20-nivå. I en komplex, globaliserad och multipolär värld där Kina har blivit en viktig ekonomisk och politisk aktör måste EU upprätthålla möjligheterna till en konstruktiv dialog och ett konstruktivt samarbete och främja alla reformer som krävs på områden av gemensamt intresse. Parlamentet påminner Kina om de internationella skyldigheter och det ansvar för att bidra till fred och global säkerhet som Kina har i egenskap av permanent medlem i FN:s säkerhetsråd. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påminner om att det övergripande strategiska partnerskapet mellan EU och Kina baseras på ett delat åtagande kring öppenhet och samarbete som en del av ett regelbaserat internationellt system. Parlamentet betonar att båda sidor har åtagit sig att upprätta ett öppet, rättvist och jämlikt globalt styrningssystem, genom att dela ansvaret för att främja fred, välstånd och hållbar utveckling. Parlamentet påminner om att EU i sina kontakter med Kina bör styras av principer, vara praktiskt och pragmatiskt och hålla fast vid sina intressen och värderingar. Parlamentet oroas över att Kinas ökade globala ekonomiska och politiska vikt under de tio senaste åren har blivit en prövning för de delade åtaganden som står i centrum för EU:s förbindelser med Kina. Parlamentet framhåller Kinas ansvar som världsmakt och uppmanar myndigheterna i Peking att under alla omständigheter säkerställa respekten för internationell rätt, demokrati, mänskliga rättigheter och grundläggande friheter i enlighet med FN-stadgan och den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna och andra internationella instrument som undertecknats eller ratificerats av Kina. Parlamentet uppmanar rådet, Europeiska utrikestjänsten och kommissionen att se till att samarbetet mellan EU och Kina utgår från rättsstatsprincipen, den universella principen om mänskliga rättigheter, de internationella åtaganden gällande mänskliga rättigheter som båda sidor gjort och åtagandet att arbeta mot högsta möjliga nivå av skydd för de mänskliga rättigheterna. Parlamentet betonar att ömsesidighet, lika villkor och rättvis konkurrens inom alla samarbetsområden bör stärkas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att hanteringen av alla globala och regionala utmaningar – såsom säkerhet, nedrustning, icke-spridning, terrorismbekämpning och cyberrymd, fredssamarbete, klimatförändringen, energi, hav och resurseffektivitet, avskogning, olaglig handel med vilda djur och växter, migration, global hälsa, utveckling och kampen mot förstörelse av kulturarv och plundring och smuggling av olagliga antikviteter – kräver genuina partnerskap mellan EU och Kina. Parlamentet kräver att EU drar nytta av Kinas åtagande om att ta itu med globala problem såsom klimatförändringen och vidareutvecklar sitt framgångsrika samarbete när det gäller fredsbevarande insatser med Kina, som är en av de största bidragsgivarna till FN:s budget och allt mer bidrar med trupper till FN:s fredsbevarande uppdrag, till andra områden av gemensamt intresse samtidigt som man främjar multilateralism och en global styrning som baseras på respekten för internationell lagstiftning, inbegripet internationell humanitär rätt och människorättslagstiftning. Parlamentet välkomnar i detta avseende det framgångsrika samarbetet för att bekämpa piratdåd i Adenviken sedan 2011. Parlamentet uppmanar EU och EU-medlemsstaterna att proaktivt främja EU:s ekonomiska och politiska intressen och att försvara EU:s värderingar och principer. Parlamentet betonar att multilateralism är ett av EU:s grundläggande värden med avseende på global styrning och att detta aktivt måste skyddas i samband med förbindelserna med Kina. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet noterar att den höga representantens och kommissionens gemensamma meddelande ”Byggstenar för en ny EU-strategi för Kina”, tillsammans med rådets slutsatser av den 18 juli 2016, tillhandahåller den politiska ramen för EU:s kontakter med Kina under de kommande åren. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att rådet har slagit fast att medlemsstaterna, den höga representanten och kommissionen ska samarbeta, i samband med förbindelserna med Kina, för att säkerställa överensstämmelse med EU:s lagstiftning, regler och politik och se till att det övergripande resultatet gynnar EU som helhet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att eftersom Kina fortsätter att växa och integreras i den globala ekonomin genom sin politik för utvidgning av företagens verksamhet utomlands som tillkännagavs 2001 försöker landet förbättra sitt tillträde till den europeiska marknaden för kinesiska varor och tjänster samt sin tillgång till teknik och kunnande för att kunna stödja sådana planer som ”Made in China 2025 och stärka sitt politiska och diplomatiska inflytande i Europa. Parlamentet betonar att dessa ambitioner har intensifierats, i synnerhet efter den globala finanskrisen 2008 som formade den nya dynamiken i förbindelserna mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppmanar de medlemsstater som deltar i 16+1-formatet att säkerställa att deras deltagande i detta format gör det möjligt för EU att agera samfällt i sina förbindelser med Kina. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att genomföra en sund analys och granskning av föreslagna infrastrukturprojekt som inbegriper alla berörda parter och inte äventyra nationella och europeiska intressen för kortfristigt finansiellt stöd och långsiktiga åtaganden som innebär kinesisk inblandning i projekt för strategisk infrastruktur och potentiellt större politiskt inflytande, vilket skulle undergräva EU:s gemensamma ståndpunkter om Kina. Parlamentet är medvetet om Kinas ökade inflytande över infrastrukturen och marknaderna i EU:s kandidatländer. Parlamentet understryker behovet av transparens i formatet genom att bjuda in EU-institutionerna till dess möten och hålla dem fullständigt informerade om formatets verksamhet för att se till att relevanta aspekter är förenliga med EU:s politik och lagstiftning och ger alla sidor ömsesidiga fördelar och möjligheter. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet noterar Kinas intresse för strategiska infrastrukturinvesteringar i Europa. Parlamentet drar slutsatsen att den kinesiska regeringen använder sitt initiativ ”Ett bälte, en väg” som ett mycket effektivt narrativ för delar av sin utrikespolitik och att EU:s offentliga diplomatiska insatser måste stärkas mot bakgrund av denna utveckling. Parlamentet stöder uppmaningen till Kina om att följa öppenhetsprinciperna i samband med offentliga upphandlingar liksom miljöstandarder och sociala standarder. Parlamentet uppmanar samtliga EU-medlemsstater att stödja EU:s offentliga diplomatiska svar. Parlamentet föreslår att uppgifter om alla kinesiska infrastrukturinvesteringar i EU:s medlemsstater och länder som håller på att förhandla om EU-medlemskap delas med EU-institutionerna och övriga medlemsstater. Parlamentet påminner om att sådana investeringar är ett led i en övergripande strategi för att få kinesiska statskontrollerade eller statligt finansierade företag att ta kontroll över bankverksamheten och energisektorn samt andra leveranskedjor. Parlamentet understryker de sex övergripande utmaningarna med initiativet ”Ett bälte, en väg”: ett multilateralt förhållningssätt till styrningen av initiativet; mycket lite lokal arbetskraft anlitas; extremt begränsat deltagande av entreprenörer i mottagande länder och tredjeländer – omkring 86 procent av alla projekt inom ramen för initiativet involverar kinesiska entreprenörer och byggmaterial och utrustning som importeras från Kina; brist på transparens i samband med anbudsförfaranden och potentiell användning av kinesiska standarder i stället för internationella standarder. Parlamentet insisterar på att initiativet ska omfatta skydd av de mänskliga rättigheterna, och anser att det är av yttersta vikt att utveckla synergieffekter och projekt på ett fullt öppet sätt och med medverkan av alla berörda parter och i linje med EU:s lagstiftning, samtidigt som man kompletterar EU:s politik och projekt för att ge fördelar för alla länder längs de planerade rutterna. Parlamentet välkomnar uppförandet av EU:s och Kinas förbindelseplattform, som främjar samarbete gällande transportinfrastruktur över hela Eurasien. Parlamentet konstaterar med glädje att flera infrastrukturprojekt har fastställts, och understryker att dessa bör genomföras på grundval av viktiga principer såsom främjande av ekonomiskt, socialt och miljömässigt hållbara projekt, geografisk balans mellan regioner samt lika villkor mellan investerare och initiativtagare till projekt liksom öppenhet. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet noterar med glädje att EU:s politik i fråga om Kina ingår i en fullständig och välavvägd politisk strategi gentemot Asien och Stillahavsområdet, där man utnyttjar och tar hänsyn till EU:s nära förbindelser med partner som Förenta staterna, Japan, Sydkorea, Asean-länderna, Australien och Nya Zeeland. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet betonar att ett samarbete mellan EU och Kina bör vara mer människoinriktat och medföra fler verkliga fördelar för medborgarna för att bygga upp ömsesidigt förtroende och ömsesidig förståelse. Parlamentet uppmanar EU och Kina att leva upp till de åtaganden som gjordes i samband med den fjärde högnivådialogen människor emellan mellan EU och Kina under 2017 och att främja mer kontakter mellan människor, till exempel genom att intensifiera det kulturella samarbetet när det gäller utbildning, ungdomar och jämställdhet mellan könen och gemensamma initiativ när det gäller utbyte mellan människor. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmärksammar behovet av mer stöd till studenter och forskare från Kina som befinner sig i Europa så att de blir mindre sårbara inför påtryckningarna från de kinesiska myndigheterna att övervaka varandra och bli statliga kinesiska verktyg, liksom behovet av att mycket noga granska omfattande kinesiska donationer till akademiska institutioner i hela Europa. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar resultatet av den fjärde högnivådialogen människor emellan mellan EU och Kina som ägde rum den 13–14 november 2017 i Shanghai. Parlamentet betonar att högnivådialogen människor emellan bör hjälpa till att bygga upp ömsesidigt förtroende och konsolidera den interkulturella förståelsen mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet välkomnar det europeisk–kinesiska turiståret 2018. Parlamentet framhåller att detta turistår, utöver dess ekonomiska betydelse, är ett fint exempel på EU:s kulturdiplomati inom ramen för det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina liksom ett sätt att utveckla en bättre förståelse mellan befolkningen i Europa och i Kina. Parlamentet understryker att det europeisk–kinesiska turiståret 2018 sammanfaller med Europaåret för kulturarv och att ett ökande antal kinesiska turister värdesätter Europas kulturella rikedom högt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar EU:s medlemsstater att snabbt och beslutsamt stärka samarbetet och enigheten kring sin Kinapolitik, även på FN-nivå, med tanke på att EU, för första gången någonsin, misslyckades att göra ett gemensamt uttalande om situationen för de mänskliga rättigheterna i Kina i FN:s människorättsråd i Genève i juni 2017. Parlamentet förordar starkt att Europa drar nytta av att man har en mycket större samlad förhandlingsstyrka än Kina, och att Europa försvarar sina demokratier så att man bättre kan stå emot Kinas systematiska försök att påverka dess politiker och civila samhälle med syftet att bilda en opinion som är gynnsammare för Kinas strategiska intressen. Parlamentet uppmanar i detta avseende de större medlemsstaterna att använda sin politiska och ekonomiska vikt mot Kina för att främja EU:s intressen. Parlamentet är bekymrat över att Kina också försöker påverka utbildningsinrättningar och akademiska institutioner och deras läroplaner. Parlamentet föreslår att EU och medlemsstaterna stöder högkvalitativa europeiska tankesmedjor om Kina i syfte att säkra tillgången till oberoende expertrådgivning för strategiska riktlinjer och beslutsfattande. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet understryker att främjandet av de mänskliga rättigheterna och rättsstatsprincipen måste vara centralt för EU:s kontakter med Kina. Parlamentet fördömer med bestämdhet de pågående trakasserierna, de godtyckliga gripandena och åtalen av människorättsförsvarare, advokater, journalister, bloggare, akademiker och försvarare av arbetstagares rättigheter och deras anhöriga utan rättslig prövning, och påpekar att detta även drabbar utländska medborgare, både i Kina och utomlands. Parlamentet understryker att ett levande civilsamhälle, och det arbete som utförs av människorättsförsvarare, är avgörande för ett öppet och blomstrande samhälle. Parlamentet betonar vikten av att EU agerar med bestämdhet för att främja fullständig efterlevnad av de mänskliga rättigheterna i samband med EU:s förbindelser med Kina. EU bör rikta in sig på direkta resultat såsom att sätta stopp för landets kraftåtgärder mot människorättsförsvarare, civilsamhällets aktörer och dissidenter, att få slut på alla rättsliga trakasserier och hot mot dem, att omedelbart och villkorslöst frige alla politiska fångar, även EU-medborgare, och att uppnå mål på medellång/lång sikt såsom rättsliga och politiska reformer i linje med internationell människorättslagstiftning, och att ta fram, genomföra och fortsätta att anpassa en strategi för att upprätthålla synligheten kring EU:s åtgärder när det gäller mänskliga rättigheter i Kina, inbegripet en strategi för kommunikation med allmänheten. Parlamentet insisterar på att EU:s och medlemsstaternas diplomater inte får hämmas eller hindras från att genomföra EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare. Parlamentet anser att EU måste prioritera att erbjuda skydd och stöd till utsatta människorättsförsvarare. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att följa en mer ambitiös, enhetlig och öppen politik när det gäller mänskliga rättigheter i Kina och att konsultera och diskutera med civilsamhället i stor utsträckning, i synnerhet inför högnivåmöten och människorättsdialoger. Parlamentet understryker att EU vid den 35:e rundan av människorättsdialogen mellan EU och Kina framhöll den allt sämre situationen för civila och politiska rättigheter i Kina, bland annat begränsningarna av yttrandefriheten. Parlamentet uppmanar Kina att agera med avseende på de frågor som togs upp i samband med människorättsdialogen, att uppfylla sina internationella skyldigheter och att respektera sina egna grundlagsenliga bestämmelser för att upprätthålla rättsstatsprincipen. Parlamentet insisterar på att man upprätthåller en regelbunden och resultatinriktad människorättsdialog på hög nivå. Parlamentet oroas över att utvecklingen av människorättsdialogerna med Kina aldrig har varit offentlig eller öppen för oberoende grupper från Kina. Parlamentet uppmanar EU att fastställa tydliga riktmärken för framsteg för att säkerställa mer öppenhet och involvera oberoende kinesiska röster i diskussionen. Parlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att avslöja, samla in och ta itu med alla former av trakasserier i samband med viseringar (försenat eller nekat visum/tillträde utan skäl och påtryckningar från de kinesiska myndigheterna under ansökningsförfarandet i form av ”intervjuer” med kinesiska samtalspartner som inte vill identifiera sig) för akademiker, journalister eller medlemmar av organisationer i det civila samhället. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet är allvarligt oroat över slutsatserna i 2017 års rapport från föreningen för utrikeskorrespondenter i Kina om att den kinesiska regeringen har intensifierat sina försök att neka eller begränsa tillträdet för utländska journalister till stora delar av landet och samtidigt i allt större utsträckning utnyttjar förfarandet för visumförnyelse för att sätta press på oönskade korrespondenter och nyhetsorganisationer. EU och dess medlemsstater uppmanas kraftfullt att begära att de kinesiska myndigheterna iakttar ömsesidighet i fråga om pressfrihet, och varnar för de påtryckningar som utländska korrespondenter upplever på hemmaplan när kinesiska diplomater kontaktar deras huvudkontor för att kritisera reportrarnas arbete på fältet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet konstaterar att Folkrepubliken Kina är EU:s näst största handelspartner och att EU är Folkrepubliken Kinas största handelspartner. Parlamentet betonar att handeln konstant ökar mellan de båda länderna, men anser att det råder en snedvriden varuhandelsbalans till Folkrepubliken Kinas fördel. Parlamentet efterlyser en samarbetsinriktad strategi och en konstruktiv attityd för att effektivt ta itu med dessa frågor och utnyttja den stora handelspotentialen mellan EU och Folkrepubliken Kina. Parlamentet uppmanar kommissionen att intensifiera samarbetet och dialogen med Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att nyligen genomförda undersökningar visar att Kina sedan 2008 har förvärvat tillgångar i Europa till ett värde av 318 miljarder dollar. Parlamentet noterar att detta inte inkluderar flera sammanslagningar, investeringar och samriskföretag. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet konstaterar att Folkrepubliken Kina är en av världens största handelsaktörer och att landets stora marknad i princip kan innebära goda möjligheter för EU och företagen i EU, särskilt med hänsyn till den aktuella globala handelssituationen. Parlamentet noterar att kinesiska företag, däribland statsägda företag, gynnas av mycket öppna marknader i EU. Parlamentet medger att Folkrepubliken Kina har uppnått anmärkningsvärda resultat när det gäller att lyfta hundratals miljoner av sina medborgare ur fattigdom under de senaste fyra årtiondena. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet konstaterar att utflödet av direktinvesteringar från EU till Folkrepubliken Kina har minskat stadigt sedan 2012, särskilt inom den traditionella tillverkningssektorn, med en parallell ökning av investeringarna i högteknologiska tjänster, allmännyttiga tjänster, jordbrukstjänster och byggtjänster, medan Folkrepubliken Kinas investeringar i EU har ökat exponentiellt under de senaste åren. Parlamentet noterar att Folkrepubliken Kina sedan 2016 är en nettoinvesterare i EU. Parlamentet noterar att 68 % av de kinesiska investeringarna i Europa kom från statsägda företag 2017. Parlamentet är bekymrat över statsorganiserade förvärv som kan hämma EU:s strategiska intressen, målen på området för allmän säkerhet, konkurrenskraften och sysselsättningen. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om inrättande av en mekanism för granskning av utländska direktinvesteringar inom områdena för säkerhet och allmän ordning, vilket är ett försök av EU att anpassa sig till en föränderlig global miljö, utan att specifikt inrikta sig på någon av EU:s internationella handelspartner. Parlamentet varnar för att mekanismen inte får leda till förtäckt protektionism. Parlamentet efterlyser icke desto mindre ett snabbt genomförande. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet välkomnar president Xi Jinpings åtaganden att ytterligare öppna upp den kinesiska marknaden för utländska investerare och förbättra investeringsklimatet, fullborda översynen av den negativa listan över utländska investeringar och häva restriktionerna för europeiska företag, samt stärka skyddet av immateriella rättigheter och skapa likvärdiga förutsättningar genom att öka transparensen på och förbättra regleringen av den kinesiska marknaden. Parlamentet begär att dessa åtaganden fullgörs. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet påminner om att det är viktigt att stoppa all diskriminerande behandling av utländska investerare. Parlamentet påminner i detta sammanhang om att dessa reformer kommer att gynna både kinesiska och europeiska företag, särskilt mikroföretag och små och medelstora företag. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja unionens nya allmänna dataskyddsförordning (GDPR) som en gyllene standard i dess handelsförbindelser med Kina. Parlamentet framhåller behovet av en systematisk dialog med Kina och andra partner inom WTO om de lagstadgade krav som gäller för digitaliseringen av våra ekonomier och dess inverkan på handeln, produktionskedjor, digitala gränsöverskridande tjänster, 3D-utskrifter, konsumtionsmönster, betalningar, skatter, skydd av personuppgifter, frågor gällande äganderätt, tillhandahållande och skydd av audiovisuella tjänster, medier samt direkta personkontakter. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att påskynda processen för att ansluta sig till WTO:s avtal om offentlig upphandling och att lämna ett erbjudande till avtalet, så att de europeiska företagen ges samma tillträde till dess marknad som de kinesiska företagen redan har i EU. Parlamentet beklagar att den kinesiska marknaden för offentlig upphandling fortfarande till största delen är stängd för utländska leverantörer, och att europeiska företag diskrimineras och har bristande tillträde till den kinesiska marknaden. Parlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att ge europeiska företag och arbetstagare icke-diskriminerande tillträde i fråga om offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar rådet att snabbt anta det internationella instrumentet för offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara vaksam mot avtal som tilldelats utländska företag som misstänks för dumpning och i förekommande fall vidta åtgärder. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet efterlyser ett samordnat samarbete med Folkrepubliken Kina kring initiativet ”Ett bälte, en väg” på grundval av ömsesidighet, hållbar utveckling, god förvaltning samt öppna och tydliga regler, särskilt i fråga om offentlig upphandling. Parlamentet beklagar i detta sammanhang att det samförståndsavtal som undertecknats av Europeiska investeringsfonden och Folkrepubliken Kinas sidenvägsfond (SRF), och det avtal som undertecknats av Europeiska investeringsbanken (EIB), Asiatiska utvecklingsbanken, Asiatiska banken för infrastrukturinvesteringar, Europeiska banken för återuppbyggnad och utveckling, den nya utvecklingsbanken och Världsbanken, ännu inte har förbättrat företagsklimatet för europeiska företag och arbetstagare. Parlamentet beklagar avsaknaden av professionella bedömningar av konsekvenserna för hållbar utveckling inom många av de projekt som rör initiativet ”Ett bälte, en väg”, och understryker vikten av kvalitet när det gäller investeringar, i synnerhet i fråga om positiva effekter på sysselsättningen, arbetstagarrättigheter, miljövänlig produktion och begränsningen av klimatförändringarna, i enlighet med multilateralt flernivåstyre och internationella normer. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet stöder de pågående förhandlingarna om ett övergripande investeringsavtal mellan EU och Folkrepubliken Kina, vilka inleddes 2013, och uppmanar Folkrepubliken Kina att engagera sig mer i denna process. Parlamentet uppmanar båda parterna att intensifiera sina insatser för att komma vidare i förhandlingarna, vars syfte är att skapa verkligt lika villkor för europeiska företag och arbetstagare, och för att garantera ömsesidighet i fråga om marknadstillträde, i en strävan efter särskilda bestämmelser för små och medelstora företag samt offentlig upphandling. Parlamentet uppmanar dessutom båda parterna att utnyttja investeringsavtalet för att öka samarbetet när det gäller miljö- och arbetstagarrättigheter samt att införa ett kapitel om hållbar utveckling i texten. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet påminner om att EU-företag i Folkrepubliken Kina ställs inför ett allt större antal restriktiva åtgärder avseende marknadstillträde på grund av krav på samriskföretag inom flera industrisektorer och ytterligare diskriminerande tekniska krav, bland annat obligatorisk datalokalisering och offentliggörande av källkod, och regelverk för utlandsägda företag. Parlamentet välkomnar i detta avseende meddelandet om flera åtgärder för att främja ytterligare öppenhet och aktivt utnyttjande av utländska investeringar, vilket utfärdades av Folkrepubliken Kinas statsråd 2017, men beklagar avsaknaden av en tidsplan för uppnåendet av målen. Parlamentet uppmanar därför de kinesiska myndigheterna att snabbt fullgöra dessa åtaganden. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet uppmanar både EU och dess medlemsstater och Kina att intensifiera samarbetet för att bygga upp en cirkulär ekonomi, eftersom detta brådskande behov har blivit ännu tydligare efter Kinas legitima beslut att förbjuda importen av plastavfall från Europa. Parlamentet uppmanar båda parter att intensifiera det ekonomiska och tekniska samarbetet i syfte att förhindra att sådana globala produktionskedjor, sådan handel och transport och sådana turismtjänster förorsakar en oacceptabel mängd plastföroreningar i haven. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att sträva efter en ansvarsfull ställning globalt, med full kännedom om det ansvar som härrör från dess ekonomiska närvaro och ekonomiska resultat i tredjeländer och på de globala marknaderna, bland annat genom att aktivt stödja det multilaterala regelbaserade handelssystemet och WTO. Parlamentet anser att de spända handelsförbindelserna, med hänsyn till dagens globala värdekedjor, bör lösas genom förhandlingar och upprepar nödvändigheten att hålla fast vid multilaterala lösningar. Parlamentet begär i detta avseende att de åtaganden som ingår i protokollet om Folkrepubliken Kinas anslutning till WTO fullgörs och att dess operativa mekanismer skyddas. Parlamentet betonar anmälnings- och öppenhetsskyldigheterna avseende de subventioner som fastställs i WTO-avtalen och uttrycker oro över aktuell praxis med den direkta eller indirekta subventioneringen av kinesiska företag. Parlamentet efterlyser samordning med EU:s viktigaste handelspartner vid gemensamma insatser och åtgärder för att ta itu med och undanröja snedvridningar på marknaden som orsakats av staten och som påverkar världshandeln. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet beklagar att Folkrepubliken Kina ännu inte har dragit tillbaka sitt klagomål mot EU vid WTO:s överprövningsorgan, trots att förfarandet avseende reformen av den europeiska metoden för att beräkna antidumpningstullen avslutats. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet uttrycker oro över Kinas och Förenta staternas allt strängare tulltaxebestämmelser. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uttrycker oro över de begränsningar som europeiska företag, och i synnerhet mikroföretag och små och medelstora företag, fortfarande drabbas av i Folkrepubliken Kina, inbegripet 2017 års katalog för utländska investeringar och 2017 års negativa lista avseende frihandelsområden, i sektorer som omfattas av planen ”Made in China 2025”. Parlamentet begär att dessa begränsningar snabbt minskas för att man till fullo ska kunna utnyttja potentialen av samarbetet och synergierna mellan industri 4.0-systemen i Europa och strategin ”Made in China 2025”, till följd av behovet av att omstrukturera våra produktionssektorer mot intelligenta tillverkningssystem, inbegripet utvecklingssamarbete och utformning av respektive industristandarder i multilaterala forum. Parlamentet påminner om vikten av att minska de statliga bidragen i Folkrepubliken Kina. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar Kina att upphöra med att i allt högre grad göra marknadstillträde beroende av påtvingad tekniköverföring, enligt vad som anges i 2017 års principförklaring från EU:s handelskammare i Kina. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet efterlyser ett återupptagande av förhandlingarna om avtalet om miljöanpassade varor, utgående från det framgångsrika samarbetet mellan EU och Folkrepubliken Kina i kampen mot klimatförändringarna och det starka gemensamma åtagandet för genomförandet av Parisavtalet. Parlamentet framhåller handelspotentialen hos tekniskt samarbete på området för miljövänlig teknik. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet noterar med oro slutsatserna i kommissionens rapport om skydd och säkerställande av immateriella rättigheter i tredjeländer, nämligen att Folkrepubliken Kina är huvudproblemet. Parlamentet upprepar behovet av att skydda den europeiska kunskapsbaserade ekonomin. Parlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att bekämpa kinesiska företags olagliga användning av europeiska licenser. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att garantera en EU-närvaro vid importmässan (China International Import Expo) i Shanghai i november 2018, och att framför allt ge små och medelstora företag möjlighet att presentera sitt arbete. Parlamentet uppmanar kommissionen att nå ut till handelskammare, särskilt i de medlemsstater som för närvarande inte är så involverade i handeln med Kina, för att främja denna möjlighet. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uttrycker oro över Folkrepubliken Kinas statliga åtgärder, som leder till snedvridningar av handeln, inbegripet industriell överkapacitet i råvarusektorerna, bland annat stål- och aluminiumsektorn. Parlamentet påminner om de åtaganden om att avstå från marknadssnedvridande subventioner som gjordes vid det första ministermötet inom det globala forumet om överkapacitet i stålsektorn 2017, men beklagar att den kinesiska delegationen inte har lämnat uppgifter om kapacitet. Parlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att fullgöra sitt åtagande att fastställa och offentliggöra uppgifter om sina subventioner och stödåtgärder till stål- och aluminiumindustrin. Parlamentet konstaterar att global industriell överkapacitet är kopplad till ökningen av protektionistiska handelsåtgärder och fortsätter att efterlysa multilateralt samarbete för att ta itu med de strukturella problemen bakom överkapaciteten. Parlamentet välkomnar den föreslagna trepartsåtgärden av USA, Japan och EU på WTO-nivå. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet framhåller vikten av ett ambitiöst avtal om geografiska beteckningar mellan EU och Folkrepubliken Kina på grundval av strängaste internationella normer, och välkomnar EU:s och Folkrepubliken Kinas gemensamma meddelande från 2017 om en förteckning med 200 kinesiska och europeiska geografiska beteckningar vars skydd kommer att bli föremål för förhandlingar. Med tanke på att förhandlingarna inleddes 2010 anser parlamentet dock att resultatet är mycket blygsamt och beklagar bristen på framsteg i detta avseende. Parlamentet efterlyser ett snabbt slutförande av förhandlingarna och uppmanar båda parter att se det kommande toppmötet mellan EU och Folkrepubliken Kina som ett bra tillfälle att uppnå verkliga resultat i detta syfte. Parlamentet påminner om behovet av ytterligare samarbete på området sanitära och fytosanitära åtgärder i syfte att minska bördan för EU:s exportörer. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet välkomnar Kinas beslut att i ett år skjuta upp genomförandet av nya certifieringar för importerade livsmedel och drycker, vilket dramatiskt skulle ha minskat livsmedelsimporten från EU. Parlamentet välkomnar också senareläggandet av genomförandet av de nya standarderna för elfordon och efterlyser en omfattande dialog och ökad samordning när det gäller sådana initiativ. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet anser att EU och den kinesiska regeringen bör inleda ett gemensamt initiativ inom G20 för att upprätta ett globalt forum om överkapacitet avseende aluminium, med ett mandat att hantera hela värdekedjan för bauxit, aluminiumoxid och aluminiumindustrin, däribland råvarupriser och miljöaspekter. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att aktivt övervaka kinesiska handelssnedvridande åtgärder som påverkar EU-företagens ställning på de globala marknaderna, och att vidta lämpliga åtgärder inom WTO och andra fora, bland annat genom tvistlösning. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet noterar att Kinas nya lag om utländska investeringar håller på att utarbetas. Parlamentet uppmanar med kraft de berörda kinesiska parterna att sträva efter transparens, ansvarsskyldighet, förutsägbarhet och rättssäkerhet, och att beakta förslagen och förväntningarna från den pågående dialogen mellan EU och Kina om handels- och investeringsförbindelserna. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uttrycker oro över den nya lagen om cybersäkerhet, som bland annat omfattar nya lagstiftningshinder för utländska företag som säljer telekommunikations- och it-utrustning och motsvarande tjänster. Parlamentet beklagar att sådana nyligen antagna åtgärder, tillsammans med inrättandet av KKP-grupper inom privata företag, däribland utländska företag, och åtgärder såsom lagen om icke-statliga organisationer, gör det allmänna företagsklimatet i Folkrepubliken Kina mer ogynnsamt för utländska och privata ekonomiska aktörer. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att Folkrepubliken Kinas banksystem under 2016 gick om euroområdet som världens största. Parlamentet uppmanar Folkrepubliken Kina att låta utländska bankföretag konkurrera på lika villkor med inhemska institutioner och att samarbeta med EU när det gäller reglering av finansmarknaden. Parlamentet välkomnar Folkrepubliken Kinas beslut att sänka tullarna för 187 konsumentvaror och att avskaffa begränsningarna av utländskt ägande för banker. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påminner om sitt betänkande från 2015 om förbindelserna mellan EU och Folkrepubliken Kina, i vilket det begärde att förhandlingar skulle inledas om ett bilateralt investeringsavtal med Taiwan. Parlamentet påpekar att kommissionen flera gånger har meddelat att man ska inleda förhandlingar om investeringar med Hongkong och Taiwan och beklagar att inga sådana förhandlingar faktiskt har inletts. Parlamentet upprepar sitt stöd för ett bilateralt investeringsavtal med Taiwan och Hongkong. Parlamentet erkänner att båda parter även skulle kunna vara en språngbräda till Fastlandskina för EU-företag. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna och samråda med parlamentet för att utarbeta en enhetlig europeisk ståndpunkt och en gemensam ekonomisk strategi gentemot Folkrepubliken Kina. Parlamentet uppmanar alla medlemsstater att konsekvent följa denna strategi. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet understryker att det föreslagna sociala kreditsystemet medför potentiella konsekvenser för företagsklimatet, och anser att det bör genomföras på ett transparent, rättvist och opartiskt sätt. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet välkomnar den rättsliga utvecklingen i EU när det gäller förordning (EU) 2017/821 om fastställande av skyldigheter avseende tillbörlig aktsamhet i leveranskedjan för unionsimportörer av tenn, tantal och volfram, malmer av dessa metaller, samt guld med ursprung i konfliktdrabbade områden och högriskområden, samt liknande lagstiftning i Kina om konfliktmineraler, som syftar till att säkerställa att handeln med dessa mineraler inte finansierar väpnade konflikter. Parlamentet betonar behovet av att förhindra att konfliktmineraler bearbetas för att användas i våra mobiltelefoner, bilar och smycken. Parlamentet uppmanar både kommissionen och den kinesiska regeringen att inleda ett strukturerat samarbete för att främja genomförandet av den nya lagstiftningen, fullständigt förhindra användningen av konfliktmineraler vid globala, kinesiska och europeiska smältverk och anrikningsverk, skydda gruvarbetare, inbegripet barn, från att utnyttjas samt kräva att EU-företag och kinesiska företag garanterar att de endast importerar dessa mineraler och metaller från ansvarsfulla källor. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet konstaterar att den nittonde partikongressen ägde rum i oktober 2017 och att generalsekreterare och president Xi Jinping, vid Nationella folkkongressens senaste möte, befäste sin maktställning genom att bana väg för en obegränsad förlängning av hans mandat och ökade partiorganens kontroll över statsapparaten och ekonomin, bland annat genom att inrätta particeller vid utländska företag. Parlamentet noterar att denna omstrukturering av Folkrepubliken Kinas politiska system åtföljs av en ytterligare förskjutning av politiken till en politik baserad på nära övervakning på alla områden. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar att inrättandet av den nationella tillsynskommissionen, vars rättsliga ställning är lika med domstolars och åklagarmyndighetens, är ett drastiskt steg mot en sammansmältning av partiets och statens funktioner, eftersom det är en statlig tillsynsmyndighet som tar order från och delar kontor och personal med partiets centrala disciplinkommission. Parlamentet är bekymrat över de långtgående personliga konsekvenserna av denna utvidgning av partiövervakningen till ett stort antal människor, eftersom den innebär att kampanjen mot korruption kan utvidgas till åtal mot inte bara partimedlemmar utan även civilanställda, från chefer vid statligt ägda företag till universitetsprofessorer och rektorer för byskolor. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet konstaterar att det sociala kreditsystemet visserligen fortfarande är under uppbyggnad, men att svarta listor över fysiska och juridiska personer som brutit mot reglerna och ”röda listor” över enastående individer och företag bildar kärnan i det nuvarande skedet av genomförandet, där tyngdpunkten ligger på att straffa förbrytare på de svarta listorna och belöna dem som står på de röda listorna. Parlamentet noterar att Kinas högsta folkdomstol redan tidigt under 2017 uppgav att fler än sex miljoner kinesiska medborgare hade förbjudits att flyga som en följd av samhällsförseelser. Parlamentet avvisar bestämt offentlig uthängning av svartlistade personer som en ingående del av det sociala kreditsystemet. Parlamentet betonar vikten och behovet av en dialog mellan EU-institutionerna och deras kinesiska motparter om alla allvarliga samhällskonsekvenser av dagens centrala planering och lokala experiment med det sociala kreditsystemet. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet oroas över Kinas system för massövervakning av cyberrymden och efterlyser ett antagande av en förordning för verkställbara integritetsrättigheter. Parlamentet fördömer det pågående ingripandet mot friheten på internet från de kinesiska myndigheternas sida, i synnerhet friheten att nå utländska webbplatser, och beklagar den policy för självcensur som har antagits av några västerländska företag som är verksamma i Kina. Parlamentet påminner om att åtta av de 25 populäraste webbplatserna i världen, bl.a. webbplatser från stora it-företag, är blockerade i Kina. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet påpekar att Xi Jinpings uttalande om att ”stabilitet på lång sikt” i Xinjiang är avgörande för att initiativet ”Ett bälte, en väg” ska bli framgångsrikt har lett till en intensifiering av de långsiktiga kontrollstrategierna tillsammans med en mängd tekniska innovationer och en snabb ökning av utgifterna för den nationella säkerheten. Uttalandet har också lett till att terrorismbekämpningsåtgärder används för att kriminalisera avvikande åsikter och dissidenter genom tillämpning av en bred definition av terrorism. Parlamentet oroas över statens genomförande av åtgärder för att säkerställa ”omfattande övervakning” av regionen via installation av Kinas elektroniska övervakningssystem ”Skynet” i större stadsområden, installationen av GPS-spårare i alla motorfordon, användningen av skannrar för ansiktsigenkänning vid kontrollpunkter, tågstationer och bensinstationer och arbetet med att samla in blod hos polisen i Xinjiang för att utöka Kinas DNA-databas ytterligare. Parlamentet är mycket bekymrat över att tusentals uigurer och etniska kazaker sänts till politiska ”omskolningsläger”, vilket bygger på en analys av data som samlats in genom ett system för ”prediktivt polisarbete”, bland annat för att personerna har rest utomlands eller anses vara allt för djupt troende. Parlamentet anser att Xis kungörelse om att initiativet ”Ett bälte, en väg” kommer att ”gynna människor över hela världen” eftersom det kommer att baseras på Silkesvägens anda av ”fred och samarbete, öppenhet och inkludering” ligger långt från den verklighet som de uigurer och etniska kazaker som bor i Xinjiang upplever. Parlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att frige de personer som uppges sitta i förvar på grund av sin tro eller sina kulturella sedvänjor och identiteter. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att den institutionella och ekonomiska förstärkningen av Kinas diplomati visar hur högt Xi Jinping prioriterar utrikespolitiken som en del av sin vision om att Kina ska vara en global stormakt senast 2049. Parlamentet noterar att den överföring av ansvaret för utrikesfrågor som gjordes på Nationella folkkongressens senaste möte visar att utrikespolitiken spelar en allt viktigare roll i partiets beslutsprocess. Parlamentet understryker att inrättandet av den statliga styrelsen för internationellt utvecklingssamarbete visar på den stora vikt som Xis ledarskap fäster vid att stärka sina globala säkerhetsintressen genom ekonomiska medel, till exempel genom ett ”bättre fungerande” initiativ (”Ett bälte, en väg”). Parlamentet drar därför slutsatsen att Kina under de kommande fem åren kommer att bli mer närvarande och mer engagerat i andra länder, med diplomatiska och ekonomiska initiativ på vilka EU och dess medlemsstater måste hitta gemensamma svar och strategier. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet betonar att säkerställandet av fred och säkerhet i Syd- och Östkinesiska havet är viktigt för stabiliteten i regionen. Parlamentet understryker vikten av att säkerställa fred och säkerhet med avseende på sjöfarten i regionen för många asiatiska och europeiska stater. Parlamentet noterar att de strukturer som uppförts under det senaste året på både Spratly- och Paracelöarna i Sydkinesiska havet inkluderar stora hangarer längs med 3 km långa flygstråk, skyddsrum för missilplattformar, stora underjordiska lagringsutrymmen, ett antal administrativa byggnader, militär störsändningsutrustning, omfattande nätverk med högfrekvensradar och över-horisonten-radar och sensorer, och att detta pekar på konsolidering och vidareuppbyggnad av långgående övervakningskapacitet och militär kapacitet, medan ytterligare militarisering av öarna genom utplacering av ännu mer avancerade militärplattformar kan vara avsedda för potentiell vedergällning mot senare rättsliga åtgärder eller en utökad närvaro av internationella flottor. Kina och Asean uppmanas att skynda på samråden om en uppförandekod för fredlig lösning av tvister och kontroverser i detta område. Parlamentet framhåller att frågan bör lösas i enlighet med internationell rätt enligt FN:s havsrättskonvention (Unclos). Parlamentet understryker att EU och dess medlemsstater, som avtalsslutande parter i Unclos, erkänner det beslut som fattats av skiljedomstolen. Parlamentet uppmanar återigen Kina att acceptera domstolens beslut och understryker att EU skulle vilja upprätthålla den internationella ordningen baserat på rättsstatsprincipen. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet är djupt oroat över det krympande utrymmet för civilsamhället sedan Xi Jinping kom till makten 2012, särskilt med tanke på lagen om hantering av utländska icke-statliga organisationer, som trädde i kraft den 1 januari 2017, som innebär en ökad administrativ börda för och ekonomiska påtryckningar mot alla utländska icke-statliga organisationer, inklusive tankesmedjor och akademiska institut, och att de ställs under strikt kontroll av en tillsynsenhet som har koppling till ministeriet för allmän säkerhet, något som påverkar deras verksamhet och finansiering mycket negativt. Parlamentet förväntar sig att europeiska icke-statliga organisationer åtnjuter samma friheter i Kina som kinesiska icke-statliga organisationer åtnjuter i EU. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att upphäva restriktiv lagstiftning såsom lagen om utländska icke-statliga organisationer, som är oförenlig med rätten till föreningsfrihet, åsiktsfrihet och yttrandefrihet. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet insisterar på att de kinesiska myndigheterna måste säkerställa att alla frihetsberövade personer behandlas i enlighet med internationella normer och ges tillgång till juridiskt ombud och läkarvård, i linje med FN:s samtliga principer om skydd av alla personer som på något sätt är frihetsberövade eller fängslade. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmuntrar Kina att, i takt med att tjugoårsjubiléet för Kinas undertecknande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter närmar sig, ratificera denna konvention och att säkerställa att den genomförs till fullo, även genom att sätta stopp för allt missbruk och anpassa landets lagstiftning enligt vad som är nödvändigt. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet fördömer användningen av dödsstraff och påminner om att Kina har avrättat fler människor än alla andra länder tillsammans. Under 2016 verkställde landet omkring 2 000 dödsstraff. Parlamentet uppmanar med kraft Kina att belysa omfattningen av avrättningarna i landet och att säkerställa rättslig öppenhet. Parlamentet uppmanar EU att öka sina diplomatiska ansträngningar och kräva att de mänskliga rättigheterna respekteras och dödsstraffet avskaffas. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet är djupt oroat över att det huvudsakliga innehållet i de nya religiösa föreskrifterna kommer att leda till att den kinesiska regeringen sätter vissa etiketter på alla religioner och icke-religiösa etiska sammanslutningar, vare sig de är tillåtna eller otillåtna. Parlamentet understryker att det finns många husförsamlingar i Kina som av teologiska skäl vägrar att ansluta sig till den av partiet/staten sanktionerade patriotiska rörelsen ”Tre själv” och Kinas kristna råd. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att låta de många husförsamlingar som är beredda att registrera sig att göra detta direkt hos det statliga departementet för civila frågor, så att deras rättigheter och intressen som sociala organisationer skyddas. |
| --- | --- |

62.

| 63. | Europaparlamentet uppmanar Kina kraftfullt att se över sin politik i Tibet. Parlamentet uppmanar Kina att se över och ändra de lagar, föreskrifter och åtgärder som antagits under de senaste åren som kraftigt begränsar tibetanernas utövande av sina civila och politiska rättigheter, bland annat sin yttrandefrihet och religionsfrihet. Parlamentet uppmanar med kraft den kinesiska staten att bedriva en utvecklings- och miljöpolitik som respekterar tibetanernas ekonomiska, sociala och kulturella rättigheter och inkluderar lokalbefolkningen, i linje med FN:s mål för hållbar utveckling. Parlamentet uppmanar den kinesiska regeringen att undersöka de pågående fallen av påtvingade försvinnanden, tortyr och misshandel av tibetaner och att respektera deras rätt till föreningsfrihet, frihet att delta i fredliga sammankomster samt religions- och trosfrihet i linje med internationella normer för mänskliga rättigheter. Parlamentet betonar att den försämrade situationen för de mänskliga rättigheterna i Tibet systematiskt måste avhandlas vid alla toppmöten mellan EU och Kina. Parlamentet efterlyser ett återupptagande av en konstruktiv och fredlig dialog mellan de kinesiska myndigheterna och företrädarna för det tibetanska folket. Kina uppmanas kraftfullt att ge diplomater, journalister och vanliga medborgare från EU fritt tillträde till Tibet på samma sätt som kinesiska resenärer får fritt och öppet tillträde till EU-medlemsstaternas hela territorier. Parlamentet uppmanar de kinesiska myndigheterna att låta tibetaner i Tibet resa fritt och att respektera deras rätt till rörelsefrihet. Parlamentet uppmanar med kraft de kinesiska myndigheterna att ge oberoende observatörer, inklusive FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, tillträde till Tibet. EU:s institutioner uppmanas kraftfullt att ta frågan om tillträde till Tibet under allvarligt övervägande i diskussionerna om avtalet om förenklade viseringsförfaranden mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet konstaterar att det i årsrapporten för 2017 om den särskilda administrativa regionen Hongkong från unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik och Europeiska kommissionen slås fast att trots vissa utmaningar har principen om ett land, två system fungerat bra, att rättsstatsprincipen upprätthålls och att yttrandefriheten och informationsfriheten i allmänhet respekteras. Parlamentet konstaterar dock att denna rapport också uttrycker oro över den gradvisa urholkningen av samma princip, något som ger upphov till legitima frågor om genomförandet av denna och Hongkongs omfattande självständighet i det långa loppet. Parlamentet betonar att det i årsrapporten konstateras att två negativa tendenser i fråga om yttrandefrihet och informationsfrihet blivit mer uttalade, nämligen självcensuren vid rapportering om utvecklingen av den kinesiska inrikes- och utrikespolitiken och pressen på journalister. Parlamentet står helt bakom EU:s uppmuntran till den särskilda administrativa regionen Hongkong och till de centrala statliga myndigheterna att fortsätta sin reform av valsystemet i linje med grundlagsstiftningen, för att nå en överenskommelse om ett valsystem som är demokratiskt, rättvist, öppet och transparent. Parlamentet understryker att Hongkongs befolkning har legitim rätt att fortsätta att förlita sig på ett pålitligt rättsväsende, upprätthållandet av rättsstatsprincipen och låga nivåer av korruption samt öppenhet, mänskliga rättigheter, yttrandefrihet och höga folkhälso- och säkerhetsstandarder. Parlamentet understryker att fullständig respekt för Hongkongs självstyre skulle kunna utgöra en modell för en djupgående politisk reformprocess i demokratisk riktning i Kina och för gradvis liberalisering och gradvist öppnande av det kinesiska samhället. |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet uppmanar EU och dess medlemsstater att göra sitt yttersta för att med kraft uppmana Folkrepubliken Kina att avstå från ytterligare militär provokation mot Taiwan och därmed äventyra freden och stabiliteten i Taiwansundet. Alla tvister mellan Kina och Taiwan bör lösas på fredlig väg och på grundval av internationell rätt. Parlamentet oroas över Kinas ensidiga beslut att börja använda nya flygrutter över Taiwansundet. Parlamentet uppmuntrar till ett återupptagande av den formella dialogen mellan Peking och Taipei. Parlamentet upprepar att det ger sitt konsekventa stöd till att Taiwan ska kunna delta på ett meningsfullt sätt i internationella organisationer som Världshälsoorganisationen (WHO) och Internationella civila luftfartsorganisationen (Icao), där det inte ligger i EU:s intressen att Taiwan fortsätter att stängas ute. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet påminner om att som Nordkoreas främsta handelspartner och huvudsakliga livsmedels- och energileverantör fortsätter Kina att spela en viktig roll när det gäller att tillsammans med världssamfundet ta itu med Nordkoreas globala provokationer. Parlamentet välkomnar därför Kinas villighet att på sistone upprätthålla vissa av de internationella sanktionerna mot Pyongyang, även genom att tillfälligt stoppa kolimporten från Nordkorea och begränsa nordkoreanska individers och företags finansiella aktiviteter och handelsbegränsningar i fråga om textilier och skaldjur. Parlamentet välkomnar också Pekings arbete för att etablera en dialog med Pyongyang. Parlamentet uppmanar med kraft EU att sända samma budskap om Kina för att spela en konstruktiv roll när det gäller att stödja det kommande toppmötet mellan Nord- och Sydkorea liksom toppmötet mellan Nordkorea och Förenta staterna för att aktivt bidra till en verifierbar kärnvapennedrustning av Nordkorea och uppnå permanent fred på Koreahalvön. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet berömmer Kina för landets efterlevnad av sanktionerna mot Nordkorea. Parlamentet uppmanar Kina att på ett konstruktivt sätt bidra till att lösa situationen på Koreahalvön och att fortsätta att tillämpa sanktioner mot Nordkorea till dess att landet har gjort påtagliga framsteg när det gäller att överlämna sina kärnvapen, byta retorik gentemot Sydkorea och Japan och börja upprätthålla de mänskliga rättigheterna. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet understryker betydelsen av Kinas insatser för att uppnå fred, säkerhet och stabilitet på Koreahalvön. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet välkomnar Kinas bidrag till FN:s och Afrikanska unionens fredsbevarande insatser. Parlamentet påpekar att EU strävar efter att stärka sitt samarbete med Kina om utrikespolitik och säkerhetsfrågor genom att uppmuntra Kina att mobilisera sina diplomatiska resurser och övriga resurser för att stärka den internationella säkerheten och bidra till fred och säkerhet i EU:s grannskap baserat på internationell rätt. Parlamentet noterar att samarbetet med Kina på området exportkontroll, nedrustning, icke-spridning och kärnvapennedrustningen av Koreahalvön är avgörande för att säkerställa stabiliteten i Östasien. |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet välkomnar Kinas mål om att utvecklas till en hållbar ekonomi och betonar att EU kan stödja Kinas ekonomiska reformprogram med sitt kunnande. Parlamentet understryker att Kina är en viktig partner för EU med avseende på hanteringen av klimatförändringen och globala utmaningar på miljöområdet. Parlamentet strävar efter att arbeta tillsammans med Kina för att skynda på genomförandet av Parisavtalet om klimatförändringar. |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet välkomnar de reformer som Kina genomfört sedan landet lanserade strategin för en ”ekologisk civilisation”. Parlamentet anser att den särskilda ställning som ges icke-statliga miljöorganisationer i domstolar, granskningar av miljökonsekvenserna av tjänstemäns arbete och stora investeringar i elektromobilitet och ren energi är reformer som rör sig i rätt riktning. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet välkomnar Kinas handlingsplan från 2016 mot antimikrobiell resistens. Parlamentet betonar vikten av samarbete mellan Kina, som står för hälften av den årliga förbrukningen av antimikrobiella läkemedel i världen, och EU för att hantera detta globala hot. Parlamentet insisterar på att djurskyddsbestämmelser bör ingå i bilaterala handelsavtal mellan EU och Kina. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet noterar Kinas beslut att förbjuda import av fast avfall, vilket understryker vikten av att utforma, tillverka, reparera, återanvända och återvinna produkter, med särskild tonvikt på tillverkningen och användningen av plast. Parlamentet erinrar om Kinas senaste försök att förbjuda export av sällsynta jordartsmetaller, och uppmanar kommissionen att ta hänsyn till det ömsesidiga beroendet mellan de globala ekonomierna vid fastställandet av EU:s politiska prioriteringar. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet anser att det finns utrymme för, intresse för och behov av ett samarbete mellan EU och Asean för att tillsammans utarbeta en gemensam strategi för den cirkulära ekonomin. Parlamentet anser att Kina skulle kunna spela en viktig roll när det gäller att föra detta initiativ vidare till Asean. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet anser att Kina och Europeiska unionen kommer att gynnas av att hållbarhet främjas i deras ekonomier och att en sektorsövergripande, hållbar och cirkulär bioekonomi utvecklas. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet välkomnar överenskommelsen om att öka samarbetet om forskning och innovation inom flaggskeppsinitiativ såsom de som rör t.ex. mat, jordbruk och bioteknik, miljö och hållbar urbanisering, yttransport, säkrare och miljövänligare luftfart samt bioteknik för miljön och människors hälsa, som man enades om inom ramen för den tredje dialogen om innovationssamarbete mellan EU och Kina i juni 2017 och motsvarande färdplan för samarbete inom vetenskap och teknik mellan EU och Kina från oktober 2017. EU och Kina uppmanas att fortsätta anstränga sig och att omsätta resultaten från forskningen och utvecklingsprojekten i praktiken. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet påpekar att EU och Kina i hög grad är beroende av fossila bränslen och att de tillsammans står för ungefär en tredjedel av den sammanlagda globala förbrukningen, vilket placerar Kina högst upp på Världshälsoorganisationens (WHO) förteckning över dödliga utomhusluftföroreningar. Parlamentet betonar att ökad handel med bioekonomiska produkter som tillverkats av förnybara material kan bidra till att Kinas och EU:s ekonomier blir mindre beroende av fossila bränslen. Parlamentet uppmanar EU och Kina att fördjupa sina förbindelser på andra områden som rör begränsningen av växthusgasutsläpp, såsom elektromobilitet, förnybar energi och energieffektivitet, att fortsätta med och bredda färdplanen för energisamarbete mellan EU och Kina efter 2020 och att intensifiera gemensamma ansträngningar för att utveckla instrument för grön finansiering, särskilt klimatfinansiering. Parlamentet uppmanar Kina och EU att utforska och delta i att främja planeringen och utvecklingen av gränsöverskridande kraftledningar med högspänd likströmsteknik för att göra förnybara energikällor mer tillgängliga. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmuntrar EU och Kina att fortsätta med sitt partnerskap kring hållbar urbanisering, även på områden såsom rena transporter, bättre luftkvalitet, den cirkulära ekonomin och ekodesign. Parlamentet betonar behovet av ytterligare miljöskyddsåtgärder med tanke på att mer än 90 procent av städerna inte uppfyller den nationella normen för luftföroreningar på 2,5 partiklar (PM) och att mer än en miljon människor varje år dör i Kina på grund av luftföroreningsrelaterade sjukdomar. |
| --- | --- |

78.

| 79. | Europaparlamentet betonar EU:s och Kinas ömsesidiga intresse av att främja en koldioxidsnål utveckling och hantera utsläppen av växthusgaser på transparenta, offentliga och välreglerade energimarknader. Parlamentet tror på värdet av strategiska partnerskap mellan EU och Kina och anser att de är nödvändiga för genomförandet av Parisavtalet och för en effektiv kamp mot klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar EU och Kina att använda sin politiska tyngd för att driva på genomförandet av Parisavtalet och Agenda 2030 för hållbar utveckling samt målen för hållbar utveckling, och vädjar om en samarbetsinriktad strategi vid partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar samt vid FN:s politiska högnivåforum. Parlamentet uppmanar båda sidor att anta ett gemensamt uttalande om klimatåtgärder för att visa ett gemensamt åtagande i fråga om ett kraftfullt genomförande av Parisavtalet och ett aktivt deltagande i 2018 års Talanoa-dialog samt vid COP 24. Båda sidor uppmuntras att ta på sig en ansvarsfull roll i internationella förhandlingar genom att bidra till målet att begränsa den globala uppvärmningen genom sin respektive interna klimatpolitik samt genom att ge finansiella bidrag för att nå målet att tillhandahålla 100 miljarder US-dollar per år fram till 2020 för begränsnings- och anpassningsåtgärder. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet välkomnar lanseringen av det landsomfattande systemet för handel med utsläppsrätter i Kina i december 2017. Parlamentet noterar det framgångsrika samarbete mellan Kina och EU under förberedelsefasen som möjliggjort denna lansering. Parlamentet erkänner att den kinesiska ledningen är beredd att minska växthusgasutsläppen, och ser fram emot resultatet av det pågående arbetet med övervakning, rapportering och verifiering, vilket är avgörande för att systemet ska fungera väl. Parlamentet betonar vikten av åtgärder mot klimatförändringen inom hela ekonomin och välkomnar avsikten att utvidga dess tillämpningsområde till att omfatta industriella sektorer och förbättra handelsordningen inom systemet. Parlamentet uppmanar EU och Kina att fortsätta sitt partnerskap inom samarbetsprojektet för att utveckla Kinas koldioxidmarknad, så att den blir ett effektivt instrument som skapar meningsfulla incitament för utsläppsminskningar, och att den ytterligare anpassas till EU:s system för handel med utsläppsrätter. Parlamentet uppmanar båda sidor att fortsätta främja mekanismerna för koldioxidprissättning i andra länder och regioner genom att använda sin egen erfarenhet och sakkunskap samt genom utbyte av bästa praxis och ökade insatser för att bygga upp ett samarbete mellan befintliga koldioxidmarknader, i syfte att arbeta för globalt lika villkor. |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet hoppas att Kina kommer att frikoppla ekonomisk tillväxt från ekologisk försämring genom att införliva skydd av biologisk mångfald i sina nuvarande globala strategier, vilket gör det lättare att nå FN:s Agenda 2030 för hållbar utveckling och målen för hållbar utveckling, och att genomföra förbudet mot handel med elfenben på ett effektivt sätt. Parlamentet uppmärksammar det arbete som utförts genom EU:s och Kinas bilaterala samordningsmekanism för skogslagstiftningens efterlevnad och skogsförvaltning i syfte att motverka olaglig skogsavverkning i hela världen. Dock uppmanar parlamentet med kraft Kina att undersöka den betydande odokumenterade handeln med timmer mellan Kina och signatärstaterna i det frivilliga partnerskapsavtalet om skogslagstiftningens efterlevnad samt förvaltning av och handel med skog. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet rekommenderar att Kina antar obligatoriska politiska riktlinjer för ansvarsfulla investeringar i skogsbruk utomlands som ska genomföras tillsammans med leverantörsländerna. Vidare rekommenderar parlamentet att Kina gör kinesiska företag delaktiga i arbetet med att motverka den olagliga handeln med timmer. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet välkomnar att Kina och EU har undertecknat ett samförståndsavtal om vattenpolitik med syftet att stärka dialogen om utveckling och genomförande av lagstiftning för skydd av vattenresurser. Parlamentet ger sitt starka stöd åt Åboförklaringen från september 2017, som undertecknades av EU och Kina, i vilken det betonades att god vattenförvaltning bör prioritera ekologi och grön utveckling, ge bevarande av vatten en framträdande plats och återställa akvatiska ekosystem. Parlamentet understryker att samförståndsavtalet om inrättande av en dialog mellan EU och Kina om vattenpolitiken inte bara berikar innehållet i det strategiska partnerskapet mellan EU och Kina, utan också fastställer inriktningen, omfattningen, metoderna och de finansiella arrangemangen för samarbetet. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet erkänner den viktiga roll som intas av det samarbetsprojekt mellan europeiska och kinesiska organisationer som finansierats av kommissionen och som genomfördes 2014–2017 under överinseende av instrumentet för kärnsäkerhetssamarbete i fråga om att bedöma standarder och system för radiologisk och nukleär katastrofhantering i Kina och att öka kapaciteten hos det kinesiska forskningsinstitutet för kärnkraftsteknik när det gäller riktlinjer för hantering av allvarliga olyckor. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet uppmuntrar kinesiska och europeiska investerare att anta bättre globala standarder för socialt och miljömässigt ansvarstagande och förbättra säkerhetsnormerna för utvinningsindustrier över hela världen. Parlamentet upprepar att med avseende på förhandlingarna om ett övergripande investeringsavtal med Kina måste Europeiska unionen ge sitt stöd åt initiativ för hållbar utveckling genom att uppmuntra till ansvarstagande investeringar och främja centrala miljömässiga och arbetsrättsliga normer. Parlamentet uppmanar de kinesiska och europeiska myndigheterna att införa stimulansåtgärder för att uppmuntra kinesiska och europeiska gruvföretag att bedriva sin verksamhet i utvecklingsländer i enlighet med internationella standarder för mänskliga rättigheter och att uppmuntra till investeringar i kapacitetsuppbyggnad för kunskaps- och tekniköverföring och lokal rekrytering. |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet välkomnar Kinas tillkännagivande i samband med toppmötet One Planet Summit i december 2017 om att öka insynen i företags miljöpåverkan i Kina och vid kinesiska investeringar utomlands. Parlamentet är oroat över att infrastrukturprojekt som ”Ett bälte, en väg” i Kina kan ha en negativ effekt på miljön och klimatet och skulle kunna leda till ökad användning av fossila bränslen i andra länder som är inblandade i eller påverkas av infrastrukturutvecklingen. Parlamentet uppmanar EU:s institutioner och medlemsstater att genomföra miljökonsekvensbedömningar och att inkludera hållbarhetsklausuler i alla samarbetsprojekt inom ramen för ”Ett bälte, en väg”. Parlamentet insisterar på att det inrättas en gemensam kommitté, sammansatt av företrädare för berörda länder och tredje parter, för att övervaka effekterna på miljön och klimatet. Parlamentet välkomnar kommissionens och utrikestjänstens initiativ om att utarbeta en strategi för konnektivitet mellan EU och Asien under första halvåret 2018. Parlamentet insisterar på att denna strategi bör innehålla tydliga åtaganden avseende hållbarhet, miljöskydd och klimatåtgärder. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet välkomnar Kinas framsteg med att förbättra standarderna för livsmedelssäkerhet, vilket är grundläggande för att skydda kinesiska konsumenter och förebygga livsmedelsbedrägerier. Parlamentet betonar att ett förbättrat konsumentinflytande är ett viktigt steg i framväxten av en konsumentkultur i Kina. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet uppmuntrar de kinesiska och europeiska polismyndigheterna och brottsbekämpande organen att vidta gemensamma åtgärder för att kontrollera exporten av olaglig narkotika och utbyta underrättelseuppgifter om narkotikahandel genom utbyte av information för att identifiera enskilda personer och kriminella nätverk. Enligt ”Europeisk narkotikarapport – Trender och utveckling” för 2017 av Europeiska centrumet för kontroll av narkotika och narkotikamissbruk (ECNN) har en stor del av utbudet av nya psykoaktiva ämnen i Europa sitt ursprung i Kina, och nya ämnen produceras i stor skala av kemiska och farmaceutiska företag i Kina, varifrån de transporteras till Europa, där de bearbetas till produkter, förpackas och säljs. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet konstaterar att familjer och enskilda personer har migrerat till följd av torka och andra naturkatastrofer, och att de kinesiska myndigheterna som en reaktion på detta har planerat flera storskaliga omplaceringsprojekt. Parlamentet oroar sig över rapporter från regionen Ningxia i vilka det pekats på många problem med de nya städerna och repressalier mot personer som vägrat flytta. Parlamentet uttrycker sin oro över att miljöförkämpar hålls i förvar, åtalas och döms och att registrerade inhemska icke-statliga miljöorganisationer möter ökad kontroll från de kinesiska tillsynsmyndigheternas sida. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar Kina att utöka sina brottsbekämpande insatser ytterligare för att stoppa det olagliga fisket, eftersom kinesiska fiskefartyg fortsätter att bedriva olagligt fiske i utländska vatten, bland annat i Gula havet utanför Koreahalvön, Östkinesiska havet, Sydkinesiska havet, Indiska oceanen och till och med i Sydamerika. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kinesiska exportörer och europeiska importörer att minska giftigt avfall i kläder som tillverkats i Kina genom att fastställa lämpliga bestämmelser om kemikaliehantering och fasa ut användningen av bly, nonylfenoletoxilater, ftalater, perfluorerade ämnen, formaldehyd och andra giftiga ämnen i textilier. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, Europeiska utrikestjänsten, kommissionen, medlemsstaternas och anslutnings- och kandidatländernas regeringar och parlament, Folkrepubliken Kinas regering och den kinesiska nationella folkkongressen samt Taiwans regering och Taiwans lagstiftande yuan. |
| --- | --- |

92.

---

(1)  EGT L 250, 19.9.1985, s. 2.

(2)  EGT L 6, 11.1.2000, s. 40.

(3)  https://www.iom.int/migration-and-climate-change

(4)  EUT C 239 E, 20.8.2013, s. 1.

(5)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 33.

(6)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 123.

(7)  EUT C 93, 24.3.2017, s. 93.

(8)  EUT C 443, 22.12.2017, s. 83.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2016)0024.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2017)0493.

(11)  EUT C 305 E, 14.12.2006, s. 219.

(12)  EUT C 67 E, 18.3.2010, s. 132.

(13)  EUT C 36, 29.1.2016, s. 126.

(14)  EUT C 181, 19.5.2016, s. 45.

(15)  EUT C 181, 19.5.2016, s. 52.

(16)  EUT C 399, 24.11.2017, s. 92.

(17)  Antagna texter, P8_TA(2017)0495.

(18)  EUT C 131 E, 8.5.2013, s. 121.

(19)  EUT C 332 E, 15.11.2013, s. 69.

(20)  EUT C 468, 15.12.2016, s. 208.

(21)  Antagna texter, P8_TA(2016)0505.

(22)  Antagna texter, P8_TA(2017)0089.

(23)  Antagna texter, P8_TA(2017)0308.

(24)  Antagna texter, P8_TA(2018)0014.

(25)  EUT C 288 E, 25.11.2006, s. 59.

(26)  Y. Zhen, J. Pan, X. Zhang, Relocation as a policy response to climate change vulnerability in Northern China, ISSC och UNESCO 2013, World Social Science Report 2013, Changing Global Environments, s. 234–241.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/121 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/121

---

P8_TA(2018)0344

Uganda, gripanden av parlamentariker från oppositionen

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om Uganda, gripanden av parlamentariker från oppositionen (2018/2840(RSP))

(2019/C 433/14)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Uganda, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Uganda,

| — | med beaktande av det gemensamma lokala uttalande som gjordes den 17 augusti 2018 av EU:s delegation, uppdragscheferna från Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Irland, Italien, Nederländerna, Sverige, Tyskland och Österrike samt uppdragscheferna från Norge och Island och som gällde fyllnadsvalet i kommunen Arua, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma lokala uttalande som gjordes den 17 augusti 2018 av EU:s delegation, uppdragscheferna från Belgien, Danmark, Frankrike, Förenade kungariket, Irland, Italien, Nederländerna, Sverige, Tyskland och Österrike samt uppdragscheferna från Norge och Island och som gällde fyllnadsvalet i kommunen Arua,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, som Uganda har undertecknat, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, som Uganda har undertecknat,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, ratificerad av Uganda den 21 juni 1995, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, ratificerad av Uganda den 21 juni 1995,

| — | med beaktande av 1984 års FN-konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av 1984 års FN-konvention mot tortyr och annan grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning,

| — | med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Afrikanska stadgan om demokrati, val och samhällsstyrning,

| — | med beaktande av uttalandet av Ugandas människorättskommission om framväxande människorättsfrågor i landet efter fyllnadsvalet i kommunen Arua den 15 augusti 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av Ugandas människorättskommission om framväxande människorättsfrågor i landet efter fyllnadsvalet i kommunen Arua den 15 augusti 2018,

| — | med beaktande av rapporten om Uganda från människorättsrådets arbetsgrupp för allmän periodisk översyn, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten om Uganda från människorättsrådets arbetsgrupp för allmän periodisk översyn,

| — | med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (”Cotonouavtalet”), särskilt artikel 8.4 om icke-diskriminering, |
| --- | --- |

—

med beaktande av AVS–EU-partnerskapsavtalet (”Cotonouavtalet”), särskilt artikel 8.4 om icke-diskriminering,

| — | med beaktande av Ugandas konstitution från 1995, ändrad 2005, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Ugandas konstitution från 1995, ändrad 2005,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Fyllnadsvalet den 15 augusti 2018 i kommunen Arua i nordvästra Uganda, där den oberoende oppositionskandidaten Kassiano Wadri blev invald, kantades av våldsamheter. |
| --- | --- |

A.

Fyllnadsvalet den 15 augusti 2018 i kommunen Arua i nordvästra Uganda, där den oberoende oppositionskandidaten Kassiano Wadri blev invald, kantades av våldsamheter.

| B. | Ugandas president Yoweri Museveni och den oberoende parlamentsledamoten Robert Kyagulanyi Ssentamu, även känd som Bobi Wine, bedrev tillsammans med flera andra politiker kampanj i Arua den 13 augusti 2018 i samband med det mycket laddade fyllnadsval som utlösts av mordet på en parlamentsledamot i juni. |
| --- | --- |

B.

Ugandas president Yoweri Museveni och den oberoende parlamentsledamoten Robert Kyagulanyi Ssentamu, även känd som Bobi Wine, bedrev tillsammans med flera andra politiker kampanj i Arua den 13 augusti 2018 i samband med det mycket laddade fyllnadsval som utlösts av mordet på en parlamentsledamot i juni.

| C. | Den populäre musikern Bobi Wine har vuxit fram som en inflytelserik kritiker av president Museveni sedan han tog plats i Ugandas parlament 2017. |
| --- | --- |

C.

Den populäre musikern Bobi Wine har vuxit fram som en inflytelserik kritiker av president Museveni sedan han tog plats i Ugandas parlament 2017.

| D. | Bobi Wines chaufför Yasin Kawuma sköts sent den 13 augusti 2018 ihjäl under oklara omständigheter. När president Museveni lämnade Arua ska anhängare till Kassiano Wadri ha attackerat presidentbilen med stenar. |
| --- | --- |

D.

Bobi Wines chaufför Yasin Kawuma sköts sent den 13 augusti 2018 ihjäl under oklara omständigheter. När president Museveni lämnade Arua ska anhängare till Kassiano Wadri ha attackerat presidentbilen med stenar.

| E. | Polisen grep två journalister från den ugandiska tv-kanalen NTV, Herbert Zziwa och Ronald Muwanga, medan de rapporterade direkt från området där Kawuma mist livet. |
| --- | --- |

E.

Polisen grep två journalister från den ugandiska tv-kanalen NTV, Herbert Zziwa och Ronald Muwanga, medan de rapporterade direkt från området där Kawuma mist livet.

| F. | Strax därefter greps både Bobi Wine och Kassiano Wadri, tillsammans med flera andra. Wine anklagades för innehav av skjutvapen. |
| --- | --- |

F.

Strax därefter greps både Bobi Wine och Kassiano Wadri, tillsammans med flera andra. Wine anklagades för innehav av skjutvapen.

| G. | 33 människor, däribland Kassiano Wadri och fyra parlamentsledamöter – Robert Kyagulanyi, Francis Zaake, Gerald Karuhanga och Paul Mwiru – åtalades för förräderi dagen efter valet, och Bobi Wine åtalades i en militärdomstol för olaga vapeninnehav. |
| --- | --- |

G.

33 människor, däribland Kassiano Wadri och fyra parlamentsledamöter – Robert Kyagulanyi, Francis Zaake, Gerald Karuhanga och Paul Mwiru – åtalades för förräderi dagen efter valet, och Bobi Wine åtalades i en militärdomstol för olaga vapeninnehav.

| H. | De protester som dessa gripanden utlöst i Arua, Kampala och Mityana har slagits ned med våld av Ugandas säkerhetsstyrkor. Det har rapporterats om att tårgas och skarp ammunition ska ha använts. |
| --- | --- |

H.

De protester som dessa gripanden utlöst i Arua, Kampala och Mityana har slagits ned med våld av Ugandas säkerhetsstyrkor. Det har rapporterats om att tårgas och skarp ammunition ska ha använts.

| I. | James Akena, en fotograf som arbetar för nyhetsbyrån Reuters och som höll på att bevaka de politiska protesterna #freeBobiWine i Kampala, blev den 20 augusti 2018 slagen av soldater och därefter gripen och kvarhållen i häkte i flera timmar. |
| --- | --- |

I.

James Akena, en fotograf som arbetar för nyhetsbyrån Reuters och som höll på att bevaka de politiska protesterna #freeBobiWine i Kampala, blev den 20 augusti 2018 slagen av soldater och därefter gripen och kvarhållen i häkte i flera timmar.

| J. | Det förekommer rapporter om att Bobi Wine och andra frihetsberövade torterats i häktet. Efter att först ha tillbakavisat dessa beskyllningar har nu myndigheterna lovat att utreda dem. |
| --- | --- |

J.

Det förekommer rapporter om att Bobi Wine och andra frihetsberövade torterats i häktet. Efter att först ha tillbakavisat dessa beskyllningar har nu myndigheterna lovat att utreda dem.

| K. | Bobi Wine åtalades senare för förräderi i en civil domstol efter militärdomstolens beslut att inte gå vidare med anklagelserna om olaga vapeninnehav. |
| --- | --- |

K.

Bobi Wine åtalades senare för förräderi i en civil domstol efter militärdomstolens beslut att inte gå vidare med anklagelserna om olaga vapeninnehav.

| L. | Bobi Wine släpptes senare fri mot borgen och har lämnat Uganda för att söka behandling i USA. |
| --- | --- |

L.

Bobi Wine släpptes senare fri mot borgen och har lämnat Uganda för att söka behandling i USA.

| M. | FN:s tidigare högkommissarie för mänskliga rättigheter Zeid Ra’ad al-Hussein har manat Ugandas regering att göra en ingående, oberoende och opartisk utredning av de allvarliga anklagelserna om människorättsbrott, bland annat utomrättsliga avrättningar, övervåld, tortyr och andra former av misshandel, och att ställa de ansvariga inför rätta. |
| --- | --- |

M.

FN:s tidigare högkommissarie för mänskliga rättigheter Zeid Ra’ad al-Hussein har manat Ugandas regering att göra en ingående, oberoende och opartisk utredning av de allvarliga anklagelserna om människorättsbrott, bland annat utomrättsliga avrättningar, övervåld, tortyr och andra former av misshandel, och att ställa de ansvariga inför rätta.

| N. | Kizza Besigye, ledare för partiet Forum för demokratisk förändring (FDC) och fyrfaldig presidentkandidat, frihetsberövades åtskilliga gånger av polis eller militär mellan 2001 och 2017, senast den 25 september 2017. |
| --- | --- |

N.

Kizza Besigye, ledare för partiet Forum för demokratisk förändring (FDC) och fyrfaldig presidentkandidat, frihetsberövades åtskilliga gånger av polis eller militär mellan 2001 och 2017, senast den 25 september 2017.

| O. | Att företrädare för den politiska oppositionen grips och hotas tillhör vardagen i Uganda. |
| --- | --- |

O.

Att företrädare för den politiska oppositionen grips och hotas tillhör vardagen i Uganda.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sin djupa oro över gripandena av oppositionsparlamentariker i samband med fyllnadsvalet i Arua. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller hur viktigt det är för demokratin i Uganda att dess president och regering respekterar oberoendet hos landets parlament som institution och parlamentsledamöternas oberoende mandat och säkerställer att alla parlamentsledamöter fritt kan fullgöra sina mandat som folkvalda. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar de ugandiska myndigheterna att dra tillbaka de till synes falska anklagelserna mot Bobi Wine och att upphöra med tillslagen mot oppositionspolitiker och anhängare av oppositionen. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de ugandiska myndigheterna att omedelbart inleda en effektiv, opartisk och oberoende utredning av Yasin Kawumas död och rapporterna om dödsfall och övervåld i samband med protesterna. Parlamentet förväntar sig en snabb och oberoende utredning av anklagelserna om att de gripna i Arua utsatts för tortyr och misshandel. Parlamentet framhåller behovet av att de ansvariga ställs inför rätta. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller på nytt sin tro på yttrandefriheten och mediernas viktiga roll i ett demokratiskt samhälle. Parlamentet konstaterar med oro att journalister som bevakade demonstrationerna och de upplopp som bröt ut blev slagna tillsammans med deltagarna och att två journalister greps. Parlamentet uppmanar de ugandiska myndigheterna att skapa ett klimat där journalister obehindrat kan utöva sitt yrke och informera om den politiska utvecklingen i landet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet erinrar de ugandiska myndigheterna om deras skyldigheter att garantera, skydda och främja de grundläggande rättigheterna, bland annat befolkningens medborgerliga och politiska rättigheter, som till exempel yttrande- och mötesfriheten. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet erinrar Ugandas regering om dess internationella skyldigheter, särskilt beträffande respekten för grundläggande friheter och rättsstatliga principer och hanteringen av domstolsmål, i synnerhet med avseende på rätten till en rättvis och opartisk rättegång. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar med kraft de brottsbekämpande myndigheterna att skydda de grundläggande friheterna utan någon form av hot och att därigenom efterleva artikel 24 i landets konstitution, som stipulerar att ”ingen person får utsättas för någon form av tortyr eller grym, omänsklig eller förnedrande behandling eller bestraffning”. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar de ugandiska säkerhetsstyrkorna att visa prov på återhållsamhet när de övervakar protester, avstå från användning av skarp ammunition, verka lagenligt och med full respekt för människorättslagstiftningen och låta journalister bedriva sitt informationsarbete fritt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet vädjar samtidigt till de protesterande att vara laglydiga och utöva sina rättigheter och friheter inom lagens råmärken. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar EU att utnyttja det politiska inflytande som utvecklingsbiståndsprogrammen ger, särskilt programmen för budgetstöd, för att stärka försvaret och främjandet av mänskliga rättigheter i Uganda. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet lovordar det arbete som Ugandas människorättskommission bedrivit efter gripandena, dödsfallen och tortyren i samband med fyllnadsvalet i Arua, bland annat genom att rapportera, besöka interneringsanläggningar, leta efter försvunna personer samt ingripa för att säkerställa fångarnas rättigheter, medicinsk behandling och anhörigbesök. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att noga följa situationen i Uganda, och begär att bli underrättat om varje nytt tecken på att ugandiska oppositionsparlamentariker hindras eller obstrueras i sitt arbete som lagstiftare. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Republiken Ugandas president, talmannen i Ugandas parlament samt Afrikanska unionen och dess institutioner. |
| --- | --- |

14.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/124 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/124

---

P8_TA(2018)0345

Burma/Myanmar, särskilt fallet med journalisterna Wa Lone och Kyaw Soe Oo

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om Myanmar, särskilt fallet med journalisterna Wa Lone och Kyaw Soe Oo (2018/2841(RSP))

(2019/C 433/15)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar och om situationen för rohingyafolket, särskilt de resolutioner som antogs den 14 juni 2018 (1), den 14 december 2017 (2), den 14 september 2017 (3), den 7 juli 2016 (4) och den 15 december 2016 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Myanmar och om situationen för rohingyafolket, särskilt de resolutioner som antogs den 14 juni 2018 (1), den 14 december 2017 (2), den 14 september 2017 (3), den 7 juli 2016 (4) och den 15 december 2016 (5),

| — | med beaktande av uttalandet av den 3 september 2018 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om domarna mot Wa Lone och Kyaw Soe Oo i Myanmar och uttalandet av den 9 juli 2018 om åtalen mot två Reuters-journalister i Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 3 september 2018 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om domarna mot Wa Lone och Kyaw Soe Oo i Myanmar och uttalandet av den 9 juli 2018 om åtalen mot två Reuters-journalister i Myanmar,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 16 oktober 2017 och den 26 februari 2018 om Myanmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 16 oktober 2017 och den 26 februari 2018 om Myanmar,

| — | med beaktande av rådets slutsats (Gusp) 2018/655 av den 26 april 2018 (6) och (Gusp) 2018/900 av den 25 juni 2018 (7) om införande av ytterligare restriktiva åtgärder mot Myanmar som förstärker EU:s vapenembargo och riktar sig mot militära tjänstemän och tjänstemän inom gränsbevakningspolisen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsats (Gusp) 2018/655 av den 26 april 2018 (6) och (Gusp) 2018/900 av den 25 juni 2018 (7) om införande av ytterligare restriktiva åtgärder mot Myanmar som förstärker EU:s vapenembargo och riktar sig mot militära tjänstemän och tjänstemän inom gränsbevakningspolisen,

| — | med beaktande av rapporten från det oberoende undersökningsuppdraget avseende Myanmar för FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 24 augusti 2018, som kommer att presenteras vid det 39:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 10–28 september 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det oberoende undersökningsuppdraget avseende Myanmar för FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 24 augusti 2018, som kommer att presenteras vid det 39:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter den 10–28 september 2018,

| — | med beaktande av det uttalande som Michelle Bachelet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, gjorde den 3 september 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det uttalande som Michelle Bachelet, FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter, gjorde den 3 september 2018,

| — | med beaktande av den slutliga rapporten och rekommendationerna från den Kofi Annan-ledda rådgivande kommissionen för delstaten Rakhine, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den slutliga rapporten och rekommendationerna från den Kofi Annan-ledda rådgivande kommissionen för delstaten Rakhine,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av internationell humanitär rätt, Genèvekonventionerna och tilläggsprotokollen till dem och av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av internationell humanitär rätt, Genèvekonventionerna och tilläggsprotokollen till dem och av Romstadgan för Internationella brottmålsdomstolen,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna från 1948,

| — | med beaktande av stadgan för Sydostasiatiska nationers förbund (Asean), |
| --- | --- |

—

med beaktande av stadgan för Sydostasiatiska nationers förbund (Asean),

| — | med beaktande av FN:s säkerhetsråds rapport från generalsekreteraren om konfliktrelaterat sexuellt våld av den 23 mars 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s säkerhetsråds rapport från generalsekreteraren om konfliktrelaterat sexuellt våld av den 23 mars 2018,

| — | med beaktande av Internationella brottmålsdomstolens första förundersökningskammares beslut av den 6 september 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella brottmålsdomstolens första förundersökningskammares beslut av den 6 september 2018,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 12 december 2017 greps och häktades de två journalisterna Wa Lone och Kyaw Soe Oo godtyckligen för påstådd rapportering om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts av Tatmadaw (Myanmars väpnade styrkor) i delstaten Rakhine. |
| --- | --- |

A.

Den 12 december 2017 greps och häktades de två journalisterna Wa Lone och Kyaw Soe Oo godtyckligen för påstådd rapportering om allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna som begåtts av Tatmadaw (Myanmars väpnade styrkor) i delstaten Rakhine.

| B. | Journalisterna Wa Lone och Kyaw Soe Oo åtalades därefter med stöd av sekretesslagen från 1923. Den 3 september 2018 dömdes de av en domstol i Myanmar till 7 års fängelse. Detta viktiga mål undergräver ytterligare yttrandefriheten, demokratin och rättsstatsprincipen i Myanmar. |
| --- | --- |

B.

Journalisterna Wa Lone och Kyaw Soe Oo åtalades därefter med stöd av sekretesslagen från 1923. Den 3 september 2018 dömdes de av en domstol i Myanmar till 7 års fängelse. Detta viktiga mål undergräver ytterligare yttrandefriheten, demokratin och rättsstatsprincipen i Myanmar.

| C. | Europeiska unionens och medlemsstaternas diplomater fanns bland de många internationella observatörer som närvarade vid varje domstolsförhandling efter det att journalisterna greps den 12 december 2017, och de har kontinuerligt tagit upp ärendet med Myanmars regering. |
| --- | --- |

C.

Europeiska unionens och medlemsstaternas diplomater fanns bland de många internationella observatörer som närvarade vid varje domstolsförhandling efter det att journalisterna greps den 12 december 2017, och de har kontinuerligt tagit upp ärendet med Myanmars regering.

| D. | Aktörer från det civila samhället, däribland journalister, advokater och människorättsförsvarare, som framfört kritiska synpunkter på myndigheterna i Myanmar, särskilt på Tatmadaw och andra säkerhetsstyrkor i Myanmar och på de handlingar som utförts av dem i delstaten Rakhine, blir enligt utsago godtyckligt gripna, kvarhållna eller trakasserade. Mediernas bevakning av våldet i delstaten Rakhine kontrolleras strikt av militären och regeringen |
| --- | --- |

D.

Aktörer från det civila samhället, däribland journalister, advokater och människorättsförsvarare, som framfört kritiska synpunkter på myndigheterna i Myanmar, särskilt på Tatmadaw och andra säkerhetsstyrkor i Myanmar och på de handlingar som utförts av dem i delstaten Rakhine, blir enligt utsago godtyckligt gripna, kvarhållna eller trakasserade. Mediernas bevakning av våldet i delstaten Rakhine kontrolleras strikt av militären och regeringen

| E. | Människorättsaktivisten, rohingyern Wai Nu, som satt fängslad från 18 års ålder till 25 års ålder, är ett av de många exempel på aktivister som Myanmars myndigheter inriktar sig på. |
| --- | --- |

E.

Människorättsaktivisten, rohingyern Wai Nu, som satt fängslad från 18 års ålder till 25 års ålder, är ett av de många exempel på aktivister som Myanmars myndigheter inriktar sig på.

| F. | Den tidigare barnsoldaten Aung Ko Htwe avtjänar ett fängelsestraff på två år och sex månader för en intervju i media om sina erfarenheter i Myanmars armé. Han dömdes enligt § 505 b i Myanmars strafflag, en vagt formulerad bestämmelse som ofta har använts för att begränsa yttrandefriheten. |
| --- | --- |

F.

Den tidigare barnsoldaten Aung Ko Htwe avtjänar ett fängelsestraff på två år och sex månader för en intervju i media om sina erfarenheter i Myanmars armé. Han dömdes enligt § 505 b i Myanmars strafflag, en vagt formulerad bestämmelse som ofta har använts för att begränsa yttrandefriheten.

| G. | Tiotals journalister har enligt uppgifter gripits och kvarhållits sedan 2016. Myndigheterna i Myanmar använder ett antal repressiva lagar, bland annat sekretesslagen, för att gripa, kvarhålla, tysta eller trakassera det civila samhällets aktörer, journalister, advokater och människorättsaktivister som uttrycker sig kritiskt om Myanmars regering och dess säkerhetsstyrkor. Parlamentet noterar att Myanmar kom på 159:e plats av 198 länder i Freedom House 2017 års rankning av press- och mediefrihet. |
| --- | --- |

G.

Tiotals journalister har enligt uppgifter gripits och kvarhållits sedan 2016. Myndigheterna i Myanmar använder ett antal repressiva lagar, bland annat sekretesslagen, för att gripa, kvarhålla, tysta eller trakassera det civila samhällets aktörer, journalister, advokater och människorättsaktivister som uttrycker sig kritiskt om Myanmars regering och dess säkerhetsstyrkor. Parlamentet noterar att Myanmar kom på 159:e plats av 198 länder i Freedom House 2017 års rankning av press- och mediefrihet.

| H. | Rapporten från FN:s oberoende internationella undersökningsuppdrag till Myanmar fastställde den 24 augusti 2018 att de allvarligaste kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och de grövsta brotten enligt internationell rätt, däribland folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser begicks i delstaterna Kachin, Rakhine och Shan av Tatmadaw, Myanmars polisstyrka, NaSaKa (tidigare högkvarteret för gränsövervaknings- och immigrationsmyndigheterna), Myanmars gränspolis och icke-statliga väpnade grupper. I rapporten anges också att Arakan Rohingya Salvation Army inledde samordnade attacker mot en militär bas och flera av säkerhetsstyrkornas utposter i den norra delen av delstaten Rakhine för att sätta press på rohingyasamhällena. Rapporten kräver dessutom att högre militära befälhavare i Myanmar och de som är ansvariga för särskilt grymma brott mot rohingyafolket ska utredas och lagföras internationellt. Myanmar har avvisat dessa slutsatser. |
| --- | --- |

H.

Rapporten från FN:s oberoende internationella undersökningsuppdrag till Myanmar fastställde den 24 augusti 2018 att de allvarligaste kränkningarna av de mänskliga rättigheterna och de grövsta brotten enligt internationell rätt, däribland folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser begicks i delstaterna Kachin, Rakhine och Shan av Tatmadaw, Myanmars polisstyrka, NaSaKa (tidigare högkvarteret för gränsövervaknings- och immigrationsmyndigheterna), Myanmars gränspolis och icke-statliga väpnade grupper. I rapporten anges också att Arakan Rohingya Salvation Army inledde samordnade attacker mot en militär bas och flera av säkerhetsstyrkornas utposter i den norra delen av delstaten Rakhine för att sätta press på rohingyasamhällena. Rapporten kräver dessutom att högre militära befälhavare i Myanmar och de som är ansvariga för särskilt grymma brott mot rohingyafolket ska utredas och lagföras internationellt. Myanmar har avvisat dessa slutsatser.

| I. | Rapporten från det oberoende internationella undersökningsuppdraget till Myanmar fastställer att Myanmars statsrådgivare Aung San Suu Kyi, som tilldelats Nobels fredspris och Sacharovpriset, har misslyckats med att utnyttja sin faktiska ställning som regeringschef och hennes moraliska auktoritet att stoppa eller förhindra händelseutvecklingen i delstaten Rakhine. Också de civila myndigheterna har bidragit till dessa särskilt grymma brott genom sina handlingar och försummelser, särskilt genom att sprida falska berättelser, bestrida Tatmadaws brottsliga handlingar, stoppa oberoende utredningar och övervaka förstöringen av bevis. |
| --- | --- |

I.

Rapporten från det oberoende internationella undersökningsuppdraget till Myanmar fastställer att Myanmars statsrådgivare Aung San Suu Kyi, som tilldelats Nobels fredspris och Sacharovpriset, har misslyckats med att utnyttja sin faktiska ställning som regeringschef och hennes moraliska auktoritet att stoppa eller förhindra händelseutvecklingen i delstaten Rakhine. Också de civila myndigheterna har bidragit till dessa särskilt grymma brott genom sina handlingar och försummelser, särskilt genom att sprida falska berättelser, bestrida Tatmadaws brottsliga handlingar, stoppa oberoende utredningar och övervaka förstöringen av bevis.

| J. | Den 8 september 2018 bekräftade Internationella brottsmålsdomstolen att den kan utöva jurisdiktion över de påstådda utvisningarna av rohingyer från Myanmar till Bangladesh. |
| --- | --- |

J.

Den 8 september 2018 bekräftade Internationella brottsmålsdomstolen att den kan utöva jurisdiktion över de påstådda utvisningarna av rohingyer från Myanmar till Bangladesh.

| K. | Sociala medier har använts i Myanmar för smutskastningskampanjer och konspirationsteorier som inriktas på rohingyafolket och muslimer i landet. |
| --- | --- |

K.

Sociala medier har använts i Myanmar för smutskastningskampanjer och konspirationsteorier som inriktas på rohingyafolket och muslimer i landet.

| L. | Rohingyafolket står för den största procentuella andelen av Myanmars muslimer, och flertalet av dem bor i delstaten Rakhine. Enligt försiktiga beräkningar uppgår dödstalet till 10 000. Sedan augusti 2017 har mer än 700 000 rohingyer flytt för sin säkerhet till Bangladesh, varav cirka 500 000 barn, och många av dem har rest ensamma efter att deras föräldrar har dödats eller de skilts från sina familjer. |
| --- | --- |

L.

Rohingyafolket står för den största procentuella andelen av Myanmars muslimer, och flertalet av dem bor i delstaten Rakhine. Enligt försiktiga beräkningar uppgår dödstalet till 10 000. Sedan augusti 2017 har mer än 700 000 rohingyer flytt för sin säkerhet till Bangladesh, varav cirka 500 000 barn, och många av dem har rest ensamma efter att deras föräldrar har dödats eller de skilts från sina familjer.

| 1. | Europaparlamentet fördömer det godtyckliga gripandet och dömandet av journalisterna Wa Lone och Kyaw Soe Oo för rapporteringen om situationen i delstaten Rakhine. Parlamentet uppmanar Myanmars myndigheter att omedelbart och villkorslöst frige dem och dra tillbaka alla anklagelser mot dem och alla personer som frihetsberövats godtyckligt, inbegripet politiska fångar, människorättsförsvarare, journalister och mediearbetare, endast för att de har utövat sina rättigheter och friheter. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet fördömer alla hotelser, trakasserier och begränsningar av yttrandefriheten, särskilt av Myanmars militär och säkerhetsstyrkor. Parlamentet betonar att mediefrihet och kritisk journalistik är viktiga pelare för demokrati, främjande av god förvaltning, transparens och ansvarighet, och uppmanar myndigheterna i Myanmar att säkerställa adekvata förhållanden för journalister och mediearbetare, så att de kan utföra sitt jobb utan rädsla för hot, trakasserier eller otillbörliga gripanden eller åtal. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till myndigheterna i Myanmar att upphäva sitt beslut att upphöra med samarbetet med FN: s särskilda rapportör om situationen för mänskliga rättigheter i Myanmar och att ge nationella och internationella mediaorganisationer, särskilt FN:s särskilda rapportör, fullständigt och obehindrat tillträde till delstaten Rakhine och att garantera mediepersonalens säkerhet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uttrycker djup oro över missbruket av repressiva rättsliga bestämmelser som begränsar yttrandefriheten. Parlamentet uppmanar myndigheterna i Myanmar att upphäva, se över eller ändra alla lagar, inbegripet 1923 års sekretesslag, som inte överensstämmer med internationella normer och som kriminaliserar och kränker rätten till yttrandefrihet, fredliga sammankomster och föreningsfrihet. Parlamentet uppmanar Myanmars regering att säkerställa att all lagstiftning är förenlig med internationella normer och skyldigheter. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet fördömer kraftfullt de utbredda och systematiska angreppen mot rohingyafolket i delstaten Rakhine av Tatmadaw och andra säkerhetsstyrkor i Myanmar, vilka enligt det oberoende internationella undersökningsuppdraget till Myanmar utgör folkmord, brott mot mänskligheten och krigsförbrytelser. Parlamentet är djupt oroat över att människorättskränkningarna som begås av regeringen i Myanmar blir allt allvarligare och alltmer omfattande. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar sitt fortsatta stöd till rohingyafolket. Parlamentet uppmanar än en gång regeringen i Myanmar och säkerhetsstyrkorna att omedelbart upphöra med det pågående våldet, dödandet, förstörelse av egendom samt sexuellt våld mot rohingyafolket och etniska minoriteter i norra Myanmar, och att se till att det råder säkerhet och att rättsstatsprincipen består i Myanmar, särskilt i delstaterna Rakhine, Kachin och Shan. Parlamentet påminner myndigheterna i Myanmar om deras internationella skyldighet att utreda och lagföra de skyldiga. Parlamentet uppmanar med kraft Myanmars regering och statsrådgivare Aung San Suu Kyi att otvetydigt fördöma all hets till hat och bekämpa social diskriminering och fientligheter mot rohingyafolket och andra minoritetsgrupper. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar resultaten från det oberoende internationella undersökningsuppdraget till Myanmar och stöder dess rekommendationer. Parlamentet välkomnar det nya avgörandet att Internationella brottsmålsdomstolen kan utöva jurisdiktion över de påstådda utvisningarna av rohingyer från Myanmar till Bangladesh. Parlamentet erkänner dock att det också krävs en framställning av FN:s säkerhetsråd till Internationella brottsmålsdomstolen om en undersökning om hela omfattningen av människorättskränkningarna. Parlamentet uppmanar Internationella brottmålsdomstolens chefsåklagare att inleda en preliminär undersökning i detta avseende. Parlamentet uppmanar FN:s säkerhetsråd att hänskjuta ärendet till Internationella brottmålsdomstolen utan dröjsmål. Parlamentet stöder kravet från det oberoende internationella undersökningsuppdraget till Myanmar och Aseanparlamentariker för mänskliga rättigheter (APHR) att de militärgeneraler som är ansvariga blir föremål för en utredning och åtalas. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att kräva ansvarsskyldighet i multilaterala forum för dem som har begått brott i Myanmar. Parlamentet uppmanar EU och medlemsstaterna att ta en ledande ställning i FN:s säkerhetsråd när det gäller att hänskjuta ärendet till Internationella brottmålsdomstolen, samt i FN:s generalförsamling och det kommande 39:e sammanträdet för FN:s råd för mänskliga rättigheter, och att öka sina insatser för att inrätta en internationell, opartisk och oberoende ansvarsmekanism för att stödja undersökningar av påstådda grymma brott och lagföring av de ansvariga. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet upprepar sin uppmaning till FN:s säkerhetsråd att införa ett globalt, heltäckande vapenembargo mot Myanmar genom vilket man avbryter all direkt och indirekt leverans, försäljning och överföring, inklusive transit och omlastning, av vapen, ammunition och annan militär utrustning och säkerhetsutrustning, liksom tillhandahållande av militärutbildning och annat militärt och säkerhetsmässigt stöd. Parlamentet uppmanar med kraft FN:s säkerhetsråd att anta riktade individuella sanktioner, däribland reseförbud och frysning av tillgångar, mot dem som är verkar vara ansvariga för allvarliga brott enligt internationell rätt. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att överväga en undersökning enligt den mekanism som tillhandahålls genom avtalet ”Allt utom vapen”, för att se över de handelsförmåner som gynnar Myanmar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar rådets antagande den 26 april 2018 av en rättslig ram för riktade åtgärder mot de tjänstemän som är ansvariga för de allvarliga kränkningarna av mänskliga rättigheter, och för ett starkare EU-vapenembargo, samt en första förteckning över sanktioner, som fastställdes den 25 juni 2018. Parlamentet uppmanar med kraft rådet att införa reseförbud, riktade finansiella sanktioner och frysningar mot tjänstemän i Myanmar som har identifierats av det oberoende internationella undersökningsuppdraget till Myanmar som skyldiga till särskilt grymma brott. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet påminner om att tusentals rohingyer, många av dem barn, är internflyktingar och i akut behov av humanitärt bistånd och skydd. Parlamentet efterlyser omedelbart, ohindrat och fritt tillträde till hela landet för att ge humanitärt bistånd. Parlamentet insisterar på att regeringen i Myanmar måste garantera ett säkert, frivilligt och värdigt återvändande, under FN:s fullständiga överinseende, för dem som vill återvända till sitt land. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar EU, EU:s medlemsstater och det internationella samfundet att åtgärda det ökade behovet av långsiktigt humanitärt bistånd till rohingyabefolkningen i Bangladesh och i deras värdsamhällen. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet erinrar om att våldtäkter och sexuellt våld har varit ett återkommande kännetecken för övergreppen på civilbefolkningen i delstaterna Kachin, Rakhine och Shan. Parlamentet uppmanar EU, särskilt kommissionens avdelning för civilskydd och humanitära biståndsåtgärder (Echo), och EU:s medlemsstater att säkerställa förbättringar av skyddet av könsrelaterat våld för rohingyaflickor och rohingyakvinnor. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet påminner om behovet av medicinskt och psykologiskt stöd i flyktinglägren, särskilt anpassat för sårbara grupper som kvinnor och barn. Parlamentet efterlyser flera stödtjänster för dem som utsatts för våldtäkt och sexuella övergrepp. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till regeringen och parlamentet i Myanmar, stadsrådgivaren Aung San Suu Kyi, regeringen och parlamentet i Bangladesh, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, kommissionen, regeringarna och parlamenten i EU: s medlemsstater, generalsekreteraren för Asean, Aseans mellanstatliga kommission för mänskliga rättigheter, FN: s särskilda rapportör om situationen för mänskliga rättigheter i Myanmar, FN: s flyktingkommissarie samt FN: s råd för mänskliga rättigheter. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2018)0261.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0500.

(3)  Antagna texter, P8_TA(2017)0351.

(4)  EUT C 101, 16.3.2018, s. 134.

(5)  EUT C 238, 6.7.2018, s. 112.

(6)  EUT L 108, 27.4.2018, s. 29.

(7)  EUT L 160 I, 25.6.2018, s. 9.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/128 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/128

---

P8_TA(2018)0346

Kambodja, särskilt fallet Kem Sokha

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 Kambodja, särskilt fallet Kem Sokha (2018/2842(RSP))

(2019/C 433/16)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kambodja, särskilt resolutionerna av den 14 september 2017 (1) och den 14 december 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om Kambodja, särskilt resolutionerna av den 14 september 2017 (1) och den 14 december 2017 (2),

| — | med beaktande av rådets slutsatser om Kambodja av den 26 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser om Kambodja av den 26 februari 2018,

| — | med beaktande av uttalandet av den 30 juli 2018 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om de allmänna valen i Kambodja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 30 juli 2018 från talespersonen för vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om de allmänna valen i Kambodja,

| — | med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens utvärderingsuppdrag till Kambodja den 5–11 juli 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens och Europeiska utrikestjänstens utvärderingsuppdrag till Kambodja den 5–11 juli 2018,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2008, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om människorättsförsvarare från 2008,

| — | med beaktande av uttalandet av den 16 november 2017 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om upplösningen av Kambodjas nationella räddningsparti, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 16 november 2017 från Europeiska utrikestjänstens talesperson om upplösningen av Kambodjas nationella räddningsparti,

| — | med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Kambodja från 1997, |
| --- | --- |

—

med beaktande av samarbetsavtalet mellan Europeiska gemenskapen och Konungariket Kambodja från 1997,

| — | med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 22 februari 2017 om den politiska situationen i Kambodja samt uttalandena av EU-delegationens talesperson av den 25 augusti 2017 och den 3 september 2017 om inskränkningarna av det politiska utrymmet i Kambodja, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s lokala uttalande av den 22 februari 2017 om den politiska situationen i Kambodja samt uttalandena av EU-delegationens talesperson av den 25 augusti 2017 och den 3 september 2017 om inskränkningarna av det politiska utrymmet i Kambodja,

| — | med beaktande av resolution 36/32 från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 29 september 2017 och generalsekreterarens rapport av den 2 februari 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resolution 36/32 från FN:s råd för mänskliga rättigheter av den 29 september 2017 och generalsekreterarens rapport av den 2 februari 2018,

| — | med beaktande av rapporten från Interparlamentariska unionens kommitté för parlamentarikers mänskliga rättigheter och dess styrande råds beslut från mars 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Interparlamentariska unionens kommitté för parlamentarikers mänskliga rättigheter och dess styrande råds beslut från mars 2018,

| — | med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution (A/RES/53/144) av den 8 mars 1999 om individers, gruppers och samhällsorgans rättigheter och ansvar när det gäller att främja och försvara universellt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s generalförsamlings resolution (A/RES/53/144) av den 8 mars 1999 om individers, gruppers och samhällsorgans rättigheter och ansvar när det gäller att främja och försvara universellt erkända mänskliga rättigheter och grundläggande friheter,

| — | med beaktande av fredsavtalen i Paris från 1991, där artikel 15 innehåller ett åtagande att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i Kambodja, även från de internationella signatärernas sida, |
| --- | --- |

—

med beaktande av fredsavtalen i Paris från 1991, där artikel 15 innehåller ett åtagande att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna i Kambodja, även från de internationella signatärernas sida,

| — | med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Internationella arbetsorganisationens konvention om föreningsfrihet och skydd för organisationsrätten,

| — | med beaktande av Kambodjas statsförfattning, särskilt artikel 41, i vilken rätten till yttrande- och mötesfrihet står inskriven, artikel 35 om rätten till politiskt deltagande och artikel 80 om parlamentarisk immunitet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Kambodjas statsförfattning, särskilt artikel 41, i vilken rätten till yttrande- och mötesfrihet står inskriven, artikel 35 om rätten till politiskt deltagande och artikel 80 om parlamentarisk immunitet,

| — | med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den allmänna förklaringen om de mänskliga rättigheterna av den 10 december 1948,

| — | med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den internationella konventionen om medborgerliga och politiska rättigheter från 1966,

| — | med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 135.5 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 3 september 2017 arresterades ordföranden för Kambodjas nationella räddningsparti (CNRP) och den 16 november 2017 tillkännagav högsta domstolen att CNRP upplösts, efter en förhandling som pågått en dag. Högsta domstolen utfärdade även ett femårigt förbud mot att bedriva politisk verksamhet för 118 CNRP-politiker. |
| --- | --- |

A.

Den 3 september 2017 arresterades ordföranden för Kambodjas nationella räddningsparti (CNRP) och den 16 november 2017 tillkännagav högsta domstolen att CNRP upplösts, efter en förhandling som pågått en dag. Högsta domstolen utfärdade även ett femårigt förbud mot att bedriva politisk verksamhet för 118 CNRP-politiker.

| B. | I valet till nationalförsamlingen, som hölls den 29 juli 2018 fick det styrande partiet, Kambodjas folkparti (Cambodian People’s Party, CPP) 100 % av mandaten och likaså i valet till senaten den 25 februari 2018. |
| --- | --- |

B.

I valet till nationalförsamlingen, som hölls den 29 juli 2018 fick det styrande partiet, Kambodjas folkparti (Cambodian People’s Party, CPP) 100 % av mandaten och likaså i valet till senaten den 25 februari 2018.

| C. | Rätten till politiskt deltagande står inskriven i artikel 35 i Kambodjas statsförfattning. I lagen om politiska partier, som ändrades 2017, ingår talrika restriktioner för oppositionspartiers deltagande, bland annat att partier upplöses om deras ledare bestraffats för brott. |
| --- | --- |

C.

Rätten till politiskt deltagande står inskriven i artikel 35 i Kambodjas statsförfattning. I lagen om politiska partier, som ändrades 2017, ingår talrika restriktioner för oppositionspartiers deltagande, bland annat att partier upplöses om deras ledare bestraffats för brott.

| D. | Vid valen i Kambodja 2018 förekom i själva verket ingen konkurrens och de uppfyllde inte heller de internationella miniminormerna för demokratiska val. Europeiska unionen och Amerikas förenta stater inställde sitt ekonomiska bistånd till Kambodjas nationella valkommitté och vägrade övervaka valen. |
| --- | --- |

D.

Vid valen i Kambodja 2018 förekom i själva verket ingen konkurrens och de uppfyllde inte heller de internationella miniminormerna för demokratiska val. Europeiska unionen och Amerikas förenta stater inställde sitt ekonomiska bistånd till Kambodjas nationella valkommitté och vägrade övervaka valen.

| E. | Beslutet om upplösning av CNRP innebar ett betydande steg i riktning mot en auktoritär stat. Kambodjas politiska uppbyggnad kan inte längre anses vara demokratisk. |
| --- | --- |

E.

Beslutet om upplösning av CNRP innebar ett betydande steg i riktning mot en auktoritär stat. Kambodjas politiska uppbyggnad kan inte längre anses vara demokratisk.

| F. | Kambodjas regering vidtog långtgående åtgärder för att det styrande partiet CPP skulle kunna uppträda i det närmaste utan opposition i valen både till senaten och nationalförsamlingen. |
| --- | --- |

F.

Kambodjas regering vidtog långtgående åtgärder för att det styrande partiet CPP skulle kunna uppträda i det närmaste utan opposition i valen både till senaten och nationalförsamlingen.

| G. | Efter att Kem Sokha arresterats den 3 september 2017 åtalades han för förräderi med stöd av artikel 443 i Kambodjas strafflag, trots sin parlamentariska immunitet. Till följd av uttalanden från Kambodjas regering kom hans rätt både till en rättvis rättegång och till oskyldighetspresumtionen att ställas på spel. Han riskerar upp till 30 års fängelse om han befinns skyldig. Rättens ordförande, Dith Munty, är medlem av det styrande partiets ständiga kommitté. |
| --- | --- |

G.

Efter att Kem Sokha arresterats den 3 september 2017 åtalades han för förräderi med stöd av artikel 443 i Kambodjas strafflag, trots sin parlamentariska immunitet. Till följd av uttalanden från Kambodjas regering kom hans rätt både till en rättvis rättegång och till oskyldighetspresumtionen att ställas på spel. Han riskerar upp till 30 års fängelse om han befinns skyldig. Rättens ordförande, Dith Munty, är medlem av det styrande partiets ständiga kommitté.

| H. | Den 28 augusti 2018 frigav Kambodjas myndigheter 14 medlemmar av CNRP efter att de benådats av kungen. Denna benådning står i samband med att ett halvt dussin aktivister och journalister försatts på fri fot. |
| --- | --- |

H.

Den 28 augusti 2018 frigav Kambodjas myndigheter 14 medlemmar av CNRP efter att de benådats av kungen. Denna benådning står i samband med att ett halvt dussin aktivister och journalister försatts på fri fot.

| I. | Kem Sokha hölls frihetsberövad utan rättegång i över ett år. FN:s arbetsgrupp mot godtyckligt frihetsberövande förklarade att Kem Sokha hållits häktad på ”godtyckliga”och ”politiskt motiverade grunder”. Den 10 september 2018 frigavs han mot borgen. Han kan inte lämna området omedelbart kring sitt hus och får inte stå i kontakt, vare sig med andra medlemmar av oppositionen eller med medier. |
| --- | --- |

I.

Kem Sokha hölls frihetsberövad utan rättegång i över ett år. FN:s arbetsgrupp mot godtyckligt frihetsberövande förklarade att Kem Sokha hållits häktad på ”godtyckliga”och ”politiskt motiverade grunder”. Den 10 september 2018 frigavs han mot borgen. Han kan inte lämna området omedelbart kring sitt hus och får inte stå i kontakt, vare sig med andra medlemmar av oppositionen eller med medier.

| J. | Arresteringen av Kem Sokha utspelade sig i ett läge där de politiska rättigheterna och valrättigheterna i Kambodja i omfattande skala och systematiskt undertrycks. Alltfler medlemmar av den politiska oppositionen, liksom också politiska kommentatorer, har arresterats och frihetsberövats. Den tidigare ordföranden för CNRP, Sam Rainsy, dömdes för straffbart förtal och lever nu i landsflykt. |
| --- | --- |

J.

Arresteringen av Kem Sokha utspelade sig i ett läge där de politiska rättigheterna och valrättigheterna i Kambodja i omfattande skala och systematiskt undertrycks. Alltfler medlemmar av den politiska oppositionen, liksom också politiska kommentatorer, har arresterats och frihetsberövats. Den tidigare ordföranden för CNRP, Sam Rainsy, dömdes för straffbart förtal och lever nu i landsflykt.

| K. | Kambodjas myndigheter har också slagit till mot journalister och reportrar som berättat om angreppen på oppositionspartier. Den 69-årige prisbelönte filmskaparen James Ricketson är ett av offren för dessa angrepp på medierna. Ricketson arresterades för att ha låtit en drönare flyga över ett möte som hölls av ett oppositionsparti i juni 2017. Ricketson dömdes i huvudstaden Phnom Penh till sex års fängelse för spionage. |
| --- | --- |

K.

Kambodjas myndigheter har också slagit till mot journalister och reportrar som berättat om angreppen på oppositionspartier. Den 69-årige prisbelönte filmskaparen James Ricketson är ett av offren för dessa angrepp på medierna. Ricketson arresterades för att ha låtit en drönare flyga över ett möte som hölls av ett oppositionsparti i juni 2017. Ricketson dömdes i huvudstaden Phnom Penh till sex års fängelse för spionage.

| L. | Oberoende medier har utsatts för ett hårt tillslag. Angreppen har också riktat sig mot nätverk av sociala medier. I maj 2018 utfärdade regeringen en förordning med inskränkningar av rättigheterna till yttrandefrihet, pressfrihet och publikationsfrihet. Regeringen gavs också befogenhet att övervaka nätverken av sociala medier för att uppdaga och tysta ned fall av oliktänkande i Kambodja. |
| --- | --- |

L.

Oberoende medier har utsatts för ett hårt tillslag. Angreppen har också riktat sig mot nätverk av sociala medier. I maj 2018 utfärdade regeringen en förordning med inskränkningar av rättigheterna till yttrandefrihet, pressfrihet och publikationsfrihet. Regeringen gavs också befogenhet att övervaka nätverken av sociala medier för att uppdaga och tysta ned fall av oliktänkande i Kambodja.

| M. | Fackföreningsfolk, människorättsaktivister och civilsamhällesorganisationer får sin handlingsfrihet alltmer beskuren i Kambodja och ställs inför trakasserier, skrämseltaktik och godtyckliga gripanden. Lagen om föreningar och icke-statliga organisationer, som ändrades 2015, kringskär svårt föreningsfriheten och yttrandefriheten, bland annat genom att införa myndighetskontroll över de sistnämnda organisationernas arbete och censur av det. Lagen om fackföreningar kringskär föreningsfriheten och hindrar och betungar i onödan fackföreningarnas arbete och förfarandena för registrering av dem. |
| --- | --- |

M.

Fackföreningsfolk, människorättsaktivister och civilsamhällesorganisationer får sin handlingsfrihet alltmer beskuren i Kambodja och ställs inför trakasserier, skrämseltaktik och godtyckliga gripanden. Lagen om föreningar och icke-statliga organisationer, som ändrades 2015, kringskär svårt föreningsfriheten och yttrandefriheten, bland annat genom att införa myndighetskontroll över de sistnämnda organisationernas arbete och censur av det. Lagen om fackföreningar kringskär föreningsfriheten och hindrar och betungar i onödan fackföreningarnas arbete och förfarandena för registrering av dem.

| N. | Fem människorättsförsvarare med anknytning till den kambodjanska föreningen för mänskliga rättigheter och utveckling (ADHOC), nämligen Nay Vanda, Ny Sokha, Yi Soksan, Lim Mony, och Ny Chakrya, står anklagade för att ha mutat ett vittne och för medhjälp till mutande av ett vittne. Dessa fem människorättsförsvarare satt häktade i 14 månader innan de frigavs mot borgen. |
| --- | --- |

N.

Fem människorättsförsvarare med anknytning till den kambodjanska föreningen för mänskliga rättigheter och utveckling (ADHOC), nämligen Nay Vanda, Ny Sokha, Yi Soksan, Lim Mony, och Ny Chakrya, står anklagade för att ha mutat ett vittne och för medhjälp till mutande av ett vittne. Dessa fem människorättsförsvarare satt häktade i 14 månader innan de frigavs mot borgen.

| O. | Kambodja åtnjuter det mest förmånliga systemet inom ramen för EU:s allmänna preferenssystem, nämligen systemet ”Allt utom vapen”. EU har anslagit upp till 410 miljoner euro till utvecklingssamarbetet med Kambodja under budgetperioden 2014–2020. Av dessa medel är 10 miljoner euro avsedda för stöd till arbetet med valreform i Kambodja, och utbetalningen av dem har i nuläget inställts. |
| --- | --- |

O.

Kambodja åtnjuter det mest förmånliga systemet inom ramen för EU:s allmänna preferenssystem, nämligen systemet ”Allt utom vapen”. EU har anslagit upp till 410 miljoner euro till utvecklingssamarbetet med Kambodja under budgetperioden 2014–2020. Av dessa medel är 10 miljoner euro avsedda för stöd till arbetet med valreform i Kambodja, och utbetalningen av dem har i nuläget inställts.

| P. | FN:s generalsekreterare erinrade i sitt uttalande i juli om att en inkluderande och pluralistisk process förblir väsentlig för att man ska kunna slå vakt om de framsteg Kambodja gjort med att befästa freden. |
| --- | --- |

P.

FN:s generalsekreterare erinrade i sitt uttalande i juli om att en inkluderande och pluralistisk process förblir väsentlig för att man ska kunna slå vakt om de framsteg Kambodja gjort med att befästa freden.

| Q. | Konflikterna om sockerplantager är fortfarande olösta. Det råder fortsatt oro över avhysningar från markområden, ihållande straffrihet för dessa handlingar samt över den prekära situationen för de samhällen som drabbats. Kambodjas regering har inte anslutit sig till EU:s referensramar för revisionsprocessen för sockerrör. |
| --- | --- |

Q.

Konflikterna om sockerplantager är fortfarande olösta. Det råder fortsatt oro över avhysningar från markområden, ihållande straffrihet för dessa handlingar samt över den prekära situationen för de samhällen som drabbats. Kambodjas regering har inte anslutit sig till EU:s referensramar för revisionsprocessen för sockerrör.

| 1. | Europaparlamentet konstaterar att Kem Sokha frigavs från fängelset mot borgen och på stränga villkor. Parlamentet fördömer att han satts i husarrest, Parlamentet yrkar på att alla åtal mot honom läggs ned och att han omedelbart och fullständigt försätts på fri fot. Parlamentet yrkar därtill på att andra politiskt motiverade åtal och domstolsutslag mot oppositionspolitiker, såsom Sam Rainsy, omedelbart frångås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet är oroat över Kem Sokhas hälsa och uppmanar Kambodjas myndigheter att låta honom få lämplig medicinsk behandling. Parlamentet anmodar landets regering att låta Kem Sokha sammanträffa med utländska diplomater, FN-tjänstemän och människorättsobservatörer. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttalar sin övertygelse om att valen i Kambodja inte kan anses som fria och rättvisa. Parlamentet uttalar sin allvarliga oro över hur valen 2018 i Kambodja förrättats och över deras resultat, i och med att valprocessen inte blev trovärdig och i omfattande grad fördömdes av det internationella samfundet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmuntrar den kambodjanska regeringen att arbeta för att stärka demokratin och rättsstaten och att respektera de mänskliga rättigheterna och de grundläggande friheterna, vilket omfattar ett fullständigt iakttagande av de konstitutionella bestämmelserna om mångfald och förenings- och yttrandefrihet. Parlamentet uppmanar dessutom den kambodjanska regeringen att upphäva alla ändringar som på senaste tiden gjorts i statsförfattningen, strafflagen, lagen om politiska partier, lagen om fackföreningar, lagen om icke-statliga organisationer och all annan lagstiftning som inskränker yttrandefriheten och de politiska friheterna och inte fullständigt överensstämmer med Kambodjas skyldigheter och internationella normer. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet betonar att en trovärdig demokratisk process förutsätter att de politiska partierna, det civila samhället och medierna kan sköta sina legitima funktioner utan fruktan, hot eller godtyckliga begränsningar. Parlamentet uppmanar regeringen att vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa att upplösningen av CNRP snabbt återkallas. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar än en gång den kambodjanska regeringen att få slut på alla former av trakasserier, övergrepp och politiskt motiverade straffrättsliga anklagelser mot bland annat medlemmar av den politiska oppositionen, människorättsförsvarare, fackföreningsfolk och förespråkare av arbetstagares rättigheter, aktivister som kämpar för rätten till mark och andra aktivister inom det civila samhället och journalister. Parlamentet uppmanar den kambodjanska regeringen att omedelbart frige alla som frihetsberövats för utövandet av mänskliga rättigheter, bland dem också James Ricketson, och att lägga ned alla åtal mot dem. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet stöder beslutet om att tillfälligt inställa EU:s valstöd till Kambodja, och erinrar om vilka nationella och internationella skyldigheter i fråga om demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter som Kambodja förbundit sig att fullgöra. Parlamentet uppmanar med kraft den kambodjanska regeringen att gå in för demokratifrämjande reformer och tillämpa internationellt erkända miniminormer för framtida valprocesser, där det bland annat ska ingå att det ordnas med fria och rättvisa flerpartival, inrättas en verkligt oberoende nationell valkommitté samt att icke-statliga organisationer och oberoende medier får medverka med att övervaka valen och rapportera om dem. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner Kambodjas regering om att den måste fullgöra sina skyldigheter och åtaganden avseende de demokratiska principer och grundläggande mänskliga rättigheter som utgör en väsentlig del av samarbetsavtalet mellan EU och Kambodja och villkoren enligt ”Allt utom vapen”. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet välkomnar det informationsuppdrag som EU inom ramen för ”Allt utom vapen”nyligen utförde i Kambodja och uppmanar kommissionen att snarast möjligt rapportera till parlamentet om slutsatserna av det. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga eventuella konsekvenser för Kambodjas handelsförmåner, också i form av att det inleds en undersökning med stöd av de mekanismer som föreskrivs i ”Allt om vapen”. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar utrikestjänsten och kommissionen att utarbeta en förteckning över personer som bär ansvar för upplösningen av oppositionen och andra allvarliga kränkningar av de mänskliga rättigheterna i Kambodja, i syfte att eventuellt införa viseringsrestriktioner mot dem och frysa deras tillgångar. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik att noga följa situationen i Kambodja. Parlamentet uppmanar Europeiska utrikestjänsten och medlemsstaterna att vid kommande 39:e mötet i FN:s råd för mänskliga rättigheter vidta åtgärder och gå i ledningen för att det antas en kraftfull resolution om människorättssituationen i Kambodja. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar den kambodjanska regeringen att förnya samförståndsavtalet med kontoret för FN:s högkommissarie för mänskliga rättigheter (OHCHR) i Kambodja efter att det löpt ut den 31 december 2018. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Europeiska utrikestjänsten, Aseans generalsekreterare, medlemsstaternas regeringar och parlament samt Kambodjas regering och nationalförsamling. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Antagna texter, P8_TA(2017)0348.

(2)  Antagna texter, P8_TA(2017)0497.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/132 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/132

---

P8_TA(2018)0350

Bränderna i Mati i den grekiska regionen Attika i juli 2018 och EU:s reaktion

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om bränderna i Mati i den grekiska regionen Attika i juli 2018 och EU:s reaktion (2018/2847(RSP))

(2019/C 433/17)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 174 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen (COM(2017)0772), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av beslut nr 1313/2013/EU om en civilskyddsmekanism för unionen (COM(2017)0772),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1),

| — | med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Parisavtalet, som antogs genom beslut 1/CP.21 vid den tjugoförsta partskonferensen (COP 21) inom ramen för UNFCCC och den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 11), som hölls i Paris, Frankrike, den 30 november–11 december 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s ramkonvention om klimatförändringar (UNFCCC) och Parisavtalet, som antogs genom beslut 1/CP.21 vid den tjugoförsta partskonferensen (COP 21) inom ramen för UNFCCC och den elfte partskonferensen, i dess egenskap av möte mellan parterna i Kyotoprotokollet (CMP 11), som hölls i Paris, Frankrike, den 30 november–11 december 2015,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | 99 personer dog och hundratals skadades i de tragiska bränderna i Mati i den grekiska regionen Attika i juli 2018. |
| --- | --- |

A.

99 personer dog och hundratals skadades i de tragiska bränderna i Mati i den grekiska regionen Attika i juli 2018.

| B. | Bränderna förstörde hus och tvingade hundratals människor att evakueras, orsakade stora skador på lokal och regional infrastruktur och på miljön, med återverkningar på jordbruket, och drabbade den ekonomiska aktiviteten, bland annat i turism- och hotellbranschen. |
| --- | --- |

B.

Bränderna förstörde hus och tvingade hundratals människor att evakueras, orsakade stora skador på lokal och regional infrastruktur och på miljön, med återverkningar på jordbruket, och drabbade den ekonomiska aktiviteten, bland annat i turism- och hotellbranschen.

| C. | Situationer med extrem torka och skogsbränder har blivit vanligare, allvarligare och mer komplexa och berör hela Europa, samt förvärras av klimatförändringarna. |
| --- | --- |

C.

Situationer med extrem torka och skogsbränder har blivit vanligare, allvarligare och mer komplexa och berör hela Europa, samt förvärras av klimatförändringarna.

| D. | Investeringar för att bekämpa klimatförändringarna är en åtgärd som är akut nödvändig om katastrofer till följd av torka och bränder ska kunna förhindras. |
| --- | --- |

D.

Investeringar för att bekämpa klimatförändringarna är en åtgärd som är akut nödvändig om katastrofer till följd av torka och bränder ska kunna förhindras.

| E. | Grekland, Sverige och Lettland begärde alla EU-stöd genom unionens civilskyddsmekanism under sommaren 2018 på grund av bränder. |
| --- | --- |

E.

Grekland, Sverige och Lettland begärde alla EU-stöd genom unionens civilskyddsmekanism under sommaren 2018 på grund av bränder.

| 1. | Europaparlamentet uttrycker sitt djupaste deltagande med de anhöriga till alla dem som miste livet i bränderna i Attikaregionen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uttrycker sitt medlidande med alla invånare som har drabbats av bränderna i Attikaregionen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin tacksamhet mot brandmän, kustbevakare, frivilliga och andra som riskerade sina liv för att försöka släcka bränderna och hjälpa sina medmänniskor. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av unionens civilskyddsmekanism för att tillhandahålla flygplan, fordon, sjukvårdspersonal och brandmän från hela EU. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet påminner om att olika EU-fonder, såsom EU:s solidaritetsfond, kan användas för att återställa kritisk infrastruktur och för uppröjningsinsatser efter en naturkatastrof. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet upprepar betydelsen av stöd från EU:s sammanhållningsfonder för förebyggande arbete och katastrofinsatser och uppmanar medlemsstaterna att utnyttja detta stöd till fullo och att informera allmänheten om risken för skogsbränder. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet framhåller att det behövs mer vetenskaplig forskning om riskbedömningsmekanismer, system för förebyggande och tidig upptäckt och andra metoder för att bekämpa dessa fenomen och att utbytet av erfarenheter och bästa praxis bland regioner och medlemsstater måste förbättras. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet framhåller att ett dokument som publicerades av Meteorologiska världsorganisationen den 1 augusti 2018 (2) presenterar belägg för att värmeböljan i Europa 2018 är kopplad till klimatförändringarna. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa mål och genomföra klimatåtgärder som innebär att åtagandena enligt COP 21-avtalet från Paris kommer att fullgöras. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet framhåller behovet av att förebygga översvämningar i de skogsbrandsdrabbade områdena för att undvika ytterligare katastrofer. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till risken för skogsbränder och till ekosystembaserad skogs- och landskapsförvaltning när den utvärderar nuvarande EU-åtgärder, såsom EU:s skogsstrategi och EU-strategin för klimatanpassning, och att anpassa dessa strategier vid eventuella brister. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar rådet och kommissionen att tillsammans med parlamentet slutföra de interinstitutionella förhandlingarna om unionens nya civilskyddsmekanism och inrättandet av rescEU före utgången av 2018. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Regionkommittén, medlemsstaternas regeringar och de regionala myndigheterna i de branddrabbade områdena. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  https://public.wmo.int/en/media/news/july-sees-extreme-weather-high-impacts

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/134 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/134

---

P8_TA(2018)0351

Hotet om rivning av Khan al-Ahmar och andra beduinbyar

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om hotet om rivning av Khan al-Ahmar och andra beduinbyar (2018/2849(RSP))

(2019/C 433/18)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av sina tidigare resolutioner om konflikten mellan Israel och Palestina, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sina tidigare resolutioner om konflikten mellan Israel och Palestina,

| — | med beaktande av uttalandet av den 7 september 2018 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om den senaste utvecklingen när det gäller den planerade rivningen av Khan al-Ahmar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av uttalandet av den 7 september 2018 från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Federica Mogherini, om den senaste utvecklingen när det gäller den planerade rivningen av Khan al-Ahmar,

| — | med beaktande av EU:s riktlinjer om internationell humanitär rätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s riktlinjer om internationell humanitär rätt,

| — | med beaktande av det gemensamma uttalandet om byn Khan al-Ahmar av den 10 september 2018 från Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien och Förenade kungariket, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det gemensamma uttalandet om byn Khan al-Ahmar av den 10 september 2018 från Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien och Förenade kungariket,

| — | med beaktande av Genève-konventionen angående skydd för civilpersoner under krigstid (nedan kallad den fjärde Genèvekonventionen) från 1949, särskilt artiklarna 49, 50, 51 och 53, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Genève-konventionen angående skydd för civilpersoner under krigstid (nedan kallad den fjärde Genèvekonventionen) från 1949, särskilt artiklarna 49, 50, 51 och 53,

| — | med beaktande av Europeiska utrikestjänstens halvårsrapport om rivningar och konfiskering av egendom på Västbanken (Six-Month Report on Demolitions and Confiscations of EU funded structures in the West Bank including East Jerusalem (January-June 2018)) av den 24 augusti 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska utrikestjänstens halvårsrapport om rivningar och konfiskering av egendom på Västbanken (Six-Month Report on Demolitions and Confiscations of EU funded structures in the West Bank including East Jerusalem (January-June 2018)) av den 24 augusti 2018,

| — | med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 123.2 och 123.4 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | Den 5 september 2018 avslog Israels högsta domstol framställningarna från invånarna i Khan al-Ahmar. Högsta domstolen slog fast att de berörda myndigheterna har rätt att verkställa planen att omplacera invånarna till Västra Jahalin och gav de israeliska myndigheterna tillstånd att gå vidare med rivningsplanerna för Khan al-Ahmar. |
| --- | --- |

A.

Den 5 september 2018 avslog Israels högsta domstol framställningarna från invånarna i Khan al-Ahmar. Högsta domstolen slog fast att de berörda myndigheterna har rätt att verkställa planen att omplacera invånarna till Västra Jahalin och gav de israeliska myndigheterna tillstånd att gå vidare med rivningsplanerna för Khan al-Ahmar.

| B. | Khan al-Ahmar är en av 46 beduinbyar, som enligt FN löper stor risk att tvångsförflyttas på centrala Västbanken. Byn består av 32 familjer och sammanlagt 173 personer, varav 92 barn. Den israeliska armén har utfärdat rivningsbeslut för samtliga byggnader i byn. |
| --- | --- |

B.

Khan al-Ahmar är en av 46 beduinbyar, som enligt FN löper stor risk att tvångsförflyttas på centrala Västbanken. Byn består av 32 familjer och sammanlagt 173 personer, varav 92 barn. Den israeliska armén har utfärdat rivningsbeslut för samtliga byggnader i byn.

| C. | Israels högsta domstol slog 2010 fast att alla byggnader i Khan al-Ahmar hade uppförts olagligt, i strid med lagstiftningen om detaljplaner och zonindelning, och att de därför måste rivas. Högsta domstolen betonade också att de israeliska myndigheterna måste hitta lämpliga alternativ för att inhysa både skolan och byns invånare. Israel har skriftligen förklarat att man kommer att ge de familjer som vill flytta till Västra Jahalin (Abu Dis) möjlighet att utveckla ett andra bosättningsområde öster om Jeriko. Den berörda byn Khan al-Ahmar har vägrat att tvångsförflyttas. |
| --- | --- |

C.

Israels högsta domstol slog 2010 fast att alla byggnader i Khan al-Ahmar hade uppförts olagligt, i strid med lagstiftningen om detaljplaner och zonindelning, och att de därför måste rivas. Högsta domstolen betonade också att de israeliska myndigheterna måste hitta lämpliga alternativ för att inhysa både skolan och byns invånare. Israel har skriftligen förklarat att man kommer att ge de familjer som vill flytta till Västra Jahalin (Abu Dis) möjlighet att utveckla ett andra bosättningsområde öster om Jeriko. Den berörda byn Khan al-Ahmar har vägrat att tvångsförflyttas.

| D. | Tvångsförflyttningar av invånare på ett ockuperat område av andra skäl än befolkningens säkerhet eller tvingande militära skäl är förbjudna enligt den fjärde Genèvekonventionen och utgör ett allvarligt brott mot internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

D.

Tvångsförflyttningar av invånare på ett ockuperat område av andra skäl än befolkningens säkerhet eller tvingande militära skäl är förbjudna enligt den fjärde Genèvekonventionen och utgör ett allvarligt brott mot internationell humanitär rätt.

| E. | De israeliska myndigheterna tillämpar mycket restriktiva byggregler på de palestinska invånarna i område C på Västbanken. Dessa regler gör det nästan omöjligt för palestinierna att bygga lagligt i området och används som ett sätt att fördriva palestinierna och utvidga bosättningsverksamheten. De israeliska bosättningarna är olagliga enligt internationell rätt och utgör ett stort hinder för fredsansträngningarna. Enligt internationell rätt har alla tredje parter, däribland EU:s medlemsstater, en skyldighet att inte erkänna, hjälpa eller bistå bosättningar på ett ockuperat område samt en skyldighet att effektivt motarbeta dem. |
| --- | --- |

E.

De israeliska myndigheterna tillämpar mycket restriktiva byggregler på de palestinska invånarna i område C på Västbanken. Dessa regler gör det nästan omöjligt för palestinierna att bygga lagligt i området och används som ett sätt att fördriva palestinierna och utvidga bosättningsverksamheten. De israeliska bosättningarna är olagliga enligt internationell rätt och utgör ett stort hinder för fredsansträngningarna. Enligt internationell rätt har alla tredje parter, däribland EU:s medlemsstater, en skyldighet att inte erkänna, hjälpa eller bistå bosättningar på ett ockuperat område samt en skyldighet att effektivt motarbeta dem.

| F. | Khan al-Ahmar ligger i den s.k. E1-korridoren på den ockuperade Västbanken. Upprätthållandet av status quo inom detta område är av avgörande betydelse för en fungerande tvåstatslösning och för upprättandet av en sammanhängande och livskraftig palestinsk stat i framtiden. Parlamentet har upprepade gånger motsatt sig alla åtgärder som undergräver tvåstatslösningens genomförbarhet och uppmanat båda sidor att i politik och handling visa ett genuint åtagande för en tvåstatslösning för att återupprätta förtroendet. |
| --- | --- |

F.

Khan al-Ahmar ligger i den s.k. E1-korridoren på den ockuperade Västbanken. Upprätthållandet av status quo inom detta område är av avgörande betydelse för en fungerande tvåstatslösning och för upprättandet av en sammanhängande och livskraftig palestinsk stat i framtiden. Parlamentet har upprepade gånger motsatt sig alla åtgärder som undergräver tvåstatslösningens genomförbarhet och uppmanat båda sidor att i politik och handling visa ett genuint åtagande för en tvåstatslösning för att återupprätta förtroendet.

| G. | Tio EU-medlemsstater stöder humanitära program i Khan al-Ahmar, bland annat byggandet av en skola, och EU-finansierat humanitärt bistånd till ett uppskattat värde av 315 000 euro är nu i fara. |
| --- | --- |

G.

Tio EU-medlemsstater stöder humanitära program i Khan al-Ahmar, bland annat byggandet av en skola, och EU-finansierat humanitärt bistånd till ett uppskattat värde av 315 000 euro är nu i fara.

| H. | Enligt uppgifter från kontoret för EU:s representant i Palestina fortsatte rivningen och beslagtagandet av palestinskt egendom på den ockuperade Västbanken, bland annat i östra Jerusalem, under första halvåret 2018. Rivningen av Khan al-Ahmar riskerar att skapa ett negativt prejudikat för dussintals andra beduinbyar över hela Västbanken. |
| --- | --- |

H.

Enligt uppgifter från kontoret för EU:s representant i Palestina fortsatte rivningen och beslagtagandet av palestinskt egendom på den ockuperade Västbanken, bland annat i östra Jerusalem, under första halvåret 2018. Rivningen av Khan al-Ahmar riskerar att skapa ett negativt prejudikat för dussintals andra beduinbyar över hela Västbanken.

| 1. | Europaparlamentet ansluter sig till kravet från vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, Tyskland, Spanien, Frankrike, Italien och Förenade kungariket på den israeliska regeringen om att stoppa omplaceringsplanen, som kommer att leda till att Khan al-Ahmar rivs och dess invånare tvångsförflyttas till en annan plats. Parlamentet anser att det är ytterst viktigt att EU fortsätter att tala med en röst i denna fråga. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet varnar de israeliska myndigheterna för att en rivning av Khan al-Ahmar och en tvångsförflyttning av dess invånare utgör ett allvarligt brott mot internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uttrycker sin oro över konsekvenserna av en rivning av Khan al-Ahmar, som ytterligare skulle hota en fungerande tvåstatslösning och undergräva utsikterna till fred. Parlamentet upprepar att skyddet och bevarandet av tvåstatslösningens genomförbarhet är en omedelbar prioritet i EU:s politik och åtgärder när det gäller konflikten mellan Israel och Palestina samt fredsprocessen i Mellanöstern. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet insisterar på att EU:s åtgärder – om rivningen av Khan al-Ahmar och fördrivningen av dess invånare äger rum – måste stå i proportion till hur allvarlig denna utveckling är och vara förenliga med EU:s mångåriga stöd till byn Khan al-Ahmar. Parlamentet uppmanar vice ordföranden/den höga representanten att skärpa EU:s ton mot de israeliska myndigheterna när det gäller full respekt för den palestinska befolkningens rättigheter i område C och att kräva ersättning från Israel för förstörelsen av EU-finansierad infrastruktur. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar den israeliska regeringen att omedelbart upphöra med sina hot om rivning och faktisk fördrivning som den riktar mot beduinbyarna i Negevöknen och område C på den ockuperade Västbanken. Parlamentet betonar att rivning av byggnader, skolor och annan viktig infrastruktur i det ockuperade palestinska området strider mot internationell humanitär rätt. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att Israel, i enlighet med den fjärde Genèvekonventionen, bär det fulla ansvaret för tillhandahållandet av nödvändiga tjänster, bland annat utbildning, hälso- och sjukvård samt välfärd för de människor som bor i de ockuperade områdena. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet är fast övertygat om att den enda varaktiga lösningen på konflikten i Mellanöstern är två demokratiska stater, Israel och Palestina, som lever sida vid sida i fred inom säkra och erkända gränser, på grundval av 1967 års gräns och med Jerusalem som huvudstad i båda staterna. Parlamentet fördömer alla ensidiga beslut eller åtgärder som riskerar att försämra möjligheterna att nå en sådan lösning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de israeliska myndigheterna att omedelbart upphöra med sin bosättningspolitik och vända utvecklingen. EU uppmanas att inte vika sig i denna fråga. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, vice ordföranden för kommissionen/unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik, EU:s särskilda representant för fredsprocessen i Mellanöstern, medlemsstaternas regeringar och parlament, FN:s generalsekreterare, FN:s särskilda samordnare för fredsprocessen i Mellanöstern, Knesset och Israels regering, den palestinska myndighetens president och det palestinska lagstiftande rådet. |
| --- | --- |

9.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/136 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/136

---

P8_TA(2018)0352

En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (2018/2035(INI))

(2019/C 433/19)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 januari 2018 om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 januari 2018 om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (COM(2018)0028),

| — | med beaktande av kommissionens rapport av den 16 januari 2018 om hur användningen av oxo-nedbrytbar plast, däribland oxo-nedbrytbara plastbärkassar, påverkar miljön (COM(2018)0035), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens rapport av den 16 januari 2018 om hur användningen av oxo-nedbrytbar plast, däribland oxo-nedbrytbara plastbärkassar, påverkar miljön (COM(2018)0035),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 16 januari 2018 om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (COM(2018)0032), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 16 januari 2018 om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (COM(2018)0032),

| — | med beaktande av kommissionens arbetsplan för ekodesign 2016–2019 (COM(2016)0773), särskilt målet om att fastställa mer produktspecifika och övergripande krav på områden såsom hållbarhet, reparationsmöjligheter, uppgraderingsmöjligheter, design som förenklar demontering och förenklad återanvändning och återvinning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsplan för ekodesign 2016–2019 (COM(2016)0773), särskilt målet om att fastställa mer produktspecifika och övergripande krav på områden såsom hållbarhet, reparationsmöjligheter, uppgraderingsmöjligheter, design som förenklar demontering och förenklad återanvändning och återvinning,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 december 2015Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 december 2015Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/849 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer, och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/849 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer, och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/850 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/850 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/852 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/852 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/720 av den 29 april 2015 om ändring av direktiv 94/62/EG när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/720 av den 29 april 2015 om ändring av direktiv 94/62/EG när det gäller att minska förbrukningen av tunna plastbärkassar (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (6) (nedan kallat ekodesigndirektivet) samt de genomförandebestämmelser och frivilliga avtal som antagits enligt det direktivet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (6) (nedan kallat ekodesigndirektivet) samt de genomförandebestämmelser och frivilliga avtal som antagits enligt det direktivet,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 1386/2013/EU av den 20 november 2013, ”Ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020” (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut 1386/2013/EU av den 20 november 2013, ”Ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020” (7),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 18 december 2017 om miljöinnovation: att möjliggöra övergången till en cirkulär ekonomi, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 18 december 2017 om miljöinnovation: att möjliggöra övergången till en cirkulär ekonomi,

| — | med beaktande av Särskild Eurobarometer nr 468 från oktober 2017 om européernas inställning till miljön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Särskild Eurobarometer nr 468 från oktober 2017 om européernas inställning till miljön,

| — | med beaktande av Parisavtalet om klimatförändringar och den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet om klimatförändringar och den 21:a partskonferensen för FN:s ramkonvention om klimatförändringar (COP21),

| — | med beaktande av FN-resolutionen Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN-resolutionen Att förändra vår värld: Agenda 2030 för hållbar utveckling, som antogs vid FN:s toppmöte om hållbar utveckling den 25 september 2015,

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle (8),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om en längre livstid för produkter: fördelar för konsumenter och företag (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om en längre livstid för produkter: fördelar för konsumenter och företag (9),

| — | med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 16 januari 2018 om internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid i samband med målen för hållbar utveckling till 2030 (10),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från fiskeriutskottet (A8-0262/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från fiskeriutskottet (A8-0262/2018), och av följande skäl:

| A. | Plast är ett värdefullt material som används i stor utsträckning i alla värdekedjor och är till nytta för både vårt samhälle och vår ekonomi, om det används och hanteras på ett ansvarsfullt sätt. |
| --- | --- |

A.

Plast är ett värdefullt material som används i stor utsträckning i alla värdekedjor och är till nytta för både vårt samhälle och vår ekonomi, om det används och hanteras på ett ansvarsfullt sätt.

| B. | Dagens sätt att producera, använda och bortskaffa olika plaster får förödande skadeverkningar för miljön, klimatet och ekonomin och möjligen också negativa konsekvenser för både människors och djurs hälsa. Den främsta utmaningen är därför att producera och använda plast på ett ansvarsfullt och hållbart sätt för att minska uppkomsten av plastavfall och om möjligt minska användningen av skadliga ämnen i plast. Forskning och innovation avseende ny teknik och nya alternativ spelar i detta avseende en viktig roll. |
| --- | --- |

B.

Dagens sätt att producera, använda och bortskaffa olika plaster får förödande skadeverkningar för miljön, klimatet och ekonomin och möjligen också negativa konsekvenser för både människors och djurs hälsa. Den främsta utmaningen är därför att producera och använda plast på ett ansvarsfullt och hållbart sätt för att minska uppkomsten av plastavfall och om möjligt minska användningen av skadliga ämnen i plast. Forskning och innovation avseende ny teknik och nya alternativ spelar i detta avseende en viktig roll.

| C. | Dessa skadeverkningar skapar en utbredd oro bland allmänheten: 74 % av EU-medborgarna uttrycker sin oro över plastens hälsokonsekvenser och 87 % är oroliga över plastens miljöpåverkan. |
| --- | --- |

C.

Dessa skadeverkningar skapar en utbredd oro bland allmänheten: 74 % av EU-medborgarna uttrycker sin oro över plastens hälsokonsekvenser och 87 % är oroliga över plastens miljöpåverkan.

| D. | Dagens gynnsamma politiska dynamik bör användas för att vi ska få en övergång till en hållbar cirkulär ekonomi också för plastens vidkommande, där man ger högsta prioritet åt att förebygga uppkomsten av plastavfall i överensstämmelse med avfallshierarkin. |
| --- | --- |

D.

Dagens gynnsamma politiska dynamik bör användas för att vi ska få en övergång till en hållbar cirkulär ekonomi också för plastens vidkommande, där man ger högsta prioritet åt att förebygga uppkomsten av plastavfall i överensstämmelse med avfallshierarkin.

| E. | Flera medlemsstater har redan infört nationella lagstiftningsåtgärder för att förbjuda mikroplast som avsiktligen tillsätts till skönhetsprodukter. |
| --- | --- |

E.

Flera medlemsstater har redan infört nationella lagstiftningsåtgärder för att förbjuda mikroplast som avsiktligen tillsätts till skönhetsprodukter.

| F. | Länderna i Europa har tidigare exporterat plastavfall, även till länder där otillräckliga avfallshanterings- och återvinningssystem orsakar miljöskador och risker för lokalbefolkningens hälsa, särskilt avfallshanterarnas hälsa. |
| --- | --- |

F.

Länderna i Europa har tidigare exporterat plastavfall, även till länder där otillräckliga avfallshanterings- och återvinningssystem orsakar miljöskador och risker för lokalbefolkningens hälsa, särskilt avfallshanterarnas hälsa.

| G. | Plastavfall är ett globalt problem och internationellt samarbete behövs för att tackla denna utmaning. EU har förbundit sig att uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling. Flera av dessa mål rör hållbar konsumtion och produktion av plast som begränsar plastens effekter på den marina miljön och landmiljön. |
| --- | --- |

G.

Plastavfall är ett globalt problem och internationellt samarbete behövs för att tackla denna utmaning. EU har förbundit sig att uppfylla FN:s mål för hållbar utveckling. Flera av dessa mål rör hållbar konsumtion och produktion av plast som begränsar plastens effekter på den marina miljön och landmiljön.

| H. | Den globala årliga plastproduktionen uppgick under 2015 till 322 miljoner ton och förväntas fördubblas under de kommande 20 åren. |
| --- | --- |

H.

Den globala årliga plastproduktionen uppgick under 2015 till 322 miljoner ton och förväntas fördubblas under de kommande 20 åren.

| I. | I EU uppkommer 25,8 miljoner ton plastavfall varje år. |
| --- | --- |

I.

I EU uppkommer 25,8 miljoner ton plastavfall varje år.

| J. | I EU samlas endast 30 % av plastavfallet in för återvinning. Endast 6 % av plasten som släpps ut på marknaden är gjord av återvunnen plast. |
| --- | --- |

J.

I EU samlas endast 30 % av plastavfallet in för återvinning. Endast 6 % av plasten som släpps ut på marknaden är gjord av återvunnen plast.

| K. | Andelen deponering (31 %) och förbränning (39 %) av plastavfall är fortfarande hög. |
| --- | --- |

K.

Andelen deponering (31 %) och förbränning (39 %) av plastavfall är fortfarande hög.

| L. | Omkring 95 % av värdet av den plast som för närvarande används som förpackningsmaterial läcker ut från ekonomin, vilket leder till en årlig förlust på mellan 70 och 105 miljarder euro. |
| --- | --- |

L.

Omkring 95 % av värdet av den plast som för närvarande används som förpackningsmaterial läcker ut från ekonomin, vilket leder till en årlig förlust på mellan 70 och 105 miljarder euro.

| M. | EU har som mål att 55 % av plastförpackningarna ska återvinnas 2030. |
| --- | --- |

M.

EU har som mål att 55 % av plastförpackningarna ska återvinnas 2030.

| N. | Plaståtervinning medför avsevärda klimatfördelar i form av minskade koldioxidutsläpp. |
| --- | --- |

N.

Plaståtervinning medför avsevärda klimatfördelar i form av minskade koldioxidutsläpp.

| O. | Globalt hamnar varje år mellan 5 och 13 miljoner ton plast i världshaven, och det uppskattas att det i dag finns över 150 miljoner ton plast i oceanerna. |
| --- | --- |

O.

Globalt hamnar varje år mellan 5 och 13 miljoner ton plast i världshaven, och det uppskattas att det i dag finns över 150 miljoner ton plast i oceanerna.

| P. | I EU hamnar mellan 150 000 och 500 000 ton plastavfall i världshaven och andra hav varje år. |
| --- | --- |

P.

I EU hamnar mellan 150 000 och 500 000 ton plastavfall i världshaven och andra hav varje år.

| Q. | Om ingenting görs kommer det enligt studier som FN hänvisar till att finnas mer plaster än fisk i haven 2050. |
| --- | --- |

Q.

Om ingenting görs kommer det enligt studier som FN hänvisar till att finnas mer plaster än fisk i haven 2050.

| R. | Plast utgör 85 % av allt skräp på stränderna och över 80 % av allt marint skräp. |
| --- | --- |

R.

Plast utgör 85 % av allt skräp på stränderna och över 80 % av allt marint skräp.

| S. | Praktiskt taget alla typer av plastmaterial återfinns i haven, från det stora stillahavssopområdet, som innehåller minst 79 000 ton plast som flyter omkring på ett 1,6 miljoner kvadratkilometer stort område, till jordens mest avlägsna områden som djuphavsbottnen och Arktis. |
| --- | --- |

S.

Praktiskt taget alla typer av plastmaterial återfinns i haven, från det stora stillahavssopområdet, som innehåller minst 79 000 ton plast som flyter omkring på ett 1,6 miljoner kvadratkilometer stort område, till jordens mest avlägsna områden som djuphavsbottnen och Arktis.

| T. | Marint skräp påverkar också den ekonomiska verksamheten och mänskliga livsmedelskedjan negativt. |
| --- | --- |

T.

Marint skräp påverkar också den ekonomiska verksamheten och mänskliga livsmedelskedjan negativt.

| U. | Hela 90 % av alla sjöfåglar sväljer plastpartiklar. |
| --- | --- |

U.

Hela 90 % av alla sjöfåglar sväljer plastpartiklar.

| V. | Man känner ännu inte exakt till vilka inverkningar plastavfall har på floran, faunan och människors hälsa. De katastrofala följderna för det marina livet har dokumenterats, och över 100 miljoner havslevande djur dör varje år på grund av plastskräpet i haven. |
| --- | --- |

V.

Man känner ännu inte exakt till vilka inverkningar plastavfall har på floran, faunan och människors hälsa. De katastrofala följderna för det marina livet har dokumenterats, och över 100 miljoner havslevande djur dör varje år på grund av plastskräpet i haven.

| W. | Lösningar på frågan om plastavfall i den marina miljön kan inte uppnås lösryckta från den övergripande plaststrategin. Artikel 48 i fiskerikontrollförordningen (11), med sina åtgärder för bärgning av förlorade fiskeredskap, är ett steg i rätt riktning, men dess tillämpningsområde är alltför snävt avgränsat, i och med att medlemsstaterna får undanta det överväldigande flertalet fiskefartyg från denna skyldighet och rapporteringskraven fortfarande genomförs dåligt. |
| --- | --- |

W.

Lösningar på frågan om plastavfall i den marina miljön kan inte uppnås lösryckta från den övergripande plaststrategin. Artikel 48 i fiskerikontrollförordningen (11), med sina åtgärder för bärgning av förlorade fiskeredskap, är ett steg i rätt riktning, men dess tillämpningsområde är alltför snävt avgränsat, i och med att medlemsstaterna får undanta det överväldigande flertalet fiskefartyg från denna skyldighet och rapporteringskraven fortfarande genomförs dåligt.

| X. | I Adriatiska havet studeras, inom ramen för projekt som samfinansieras genom anslag från Europeiskt territoriellt samarbete (ETS), nya förvaltningsverktyg och god praxis för att lindra och om möjligt eliminera fenomenet med övergivna fiskeredskap, och att ge fiskeflottorna en ny roll som ”Sea Sentinels”. |
| --- | --- |

X.

I Adriatiska havet studeras, inom ramen för projekt som samfinansieras genom anslag från Europeiskt territoriellt samarbete (ETS), nya förvaltningsverktyg och god praxis för att lindra och om möjligt eliminera fenomenet med övergivna fiskeredskap, och att ge fiskeflottorna en ny roll som ”Sea Sentinels”.

| Y. | Medlemsstaterna har undertecknat den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg (Marpol) och bör sträva efter att fullständigt genomföra alla dess föreskrifter. |
| --- | --- |

Y.

Medlemsstaterna har undertecknat den internationella konventionen till förhindrande av förorening från fartyg (Marpol) och bör sträva efter att fullständigt genomföra alla dess föreskrifter.

| Z. | Spökfiske inträffar när nätredskap, fiskfällor eller linor som används vid fiske och inte är biologiskt nedbrytbara går förlorade eller lämnas åt sitt öde så att levande varelser i haven fångas i dem så att de trasslar in sig, skadas, svälter och dör. Den företeelse som kallas spökfiske har sin upprinnelse i att fiskeredskap går förlorade eller lämnas åt sitt öde. Kontrollförordningen innefattar krav på obligatorisk märkning av fiskeredskap samt på att redskap som gått förlorade ska anmälas och bärgas. En del fiskare hämtar därför på eget initiativ tillbaka till hamnarna nät som gått förlorade och bärgats i havet. |
| --- | --- |

Z.

Spökfiske inträffar när nätredskap, fiskfällor eller linor som används vid fiske och inte är biologiskt nedbrytbara går förlorade eller lämnas åt sitt öde så att levande varelser i haven fångas i dem så att de trasslar in sig, skadas, svälter och dör. Den företeelse som kallas spökfiske har sin upprinnelse i att fiskeredskap går förlorade eller lämnas åt sitt öde. Kontrollförordningen innefattar krav på obligatorisk märkning av fiskeredskap samt på att redskap som gått förlorade ska anmälas och bärgas. En del fiskare hämtar därför på eget initiativ tillbaka till hamnarna nät som gått förlorade och bärgats i havet.

| AA. | Det är visserligen svårt att exakt ange hur stort vattenbrukets bidrag till det marina skräpet är, men uppskattningsvis 80 % av det marina skräpet är plast och mikroplast och mellan 20 och 40 % av det marina skräpet är delvis anknutet till mänsklig verksamhet till havs, bland annat sådan som bedrivs av handelsfartyg och kryssningsfartyg, medan resten härstammar från land. Enligt en aktuell studie från FAO (12) kommer cirka 10 % från fiskeredskap som gått förlorade och övergetts. Fiskeredskap som gått förlorade och övergetts bildar ett av inslagen i det marina plastskräpet, och uppskattningsvis 94 % av all den plast som kommer ut i haven hamnar till sist på havsbottnen, och därför måste Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) användas för att fiskare direkt ska kunna delta i systemen för ”fiske efter marint skräp”, genom att de får betalt för det, eller får andra ekonomiska eller materiella incitament. |
| --- | --- |

AA.

Det är visserligen svårt att exakt ange hur stort vattenbrukets bidrag till det marina skräpet är, men uppskattningsvis 80 % av det marina skräpet är plast och mikroplast och mellan 20 och 40 % av det marina skräpet är delvis anknutet till mänsklig verksamhet till havs, bland annat sådan som bedrivs av handelsfartyg och kryssningsfartyg, medan resten härstammar från land. Enligt en aktuell studie från FAO (12) kommer cirka 10 % från fiskeredskap som gått förlorade och övergetts. Fiskeredskap som gått förlorade och övergetts bildar ett av inslagen i det marina plastskräpet, och uppskattningsvis 94 % av all den plast som kommer ut i haven hamnar till sist på havsbottnen, och därför måste Europeiska havs- och fiskerifonden (EHFF) användas för att fiskare direkt ska kunna delta i systemen för ”fiske efter marint skräp”, genom att de får betalt för det, eller får andra ekonomiska eller materiella incitament.

| AB. | Mellan 75 000 och 300 000 ton mikroplast släpps ut i EU:s miljö varje år, däribland mikroplast som avsiktligt har tillsatts plastprodukter, mikroplast som släpps ut under användningen av produkter samt mikroplast som bildas genom att plastprodukter bryts ner. |
| --- | --- |

AB.

Mellan 75 000 och 300 000 ton mikroplast släpps ut i EU:s miljö varje år, däribland mikroplast som avsiktligt har tillsatts plastprodukter, mikroplast som släpps ut under användningen av produkter samt mikroplast som bildas genom att plastprodukter bryts ner.

| AC. | Mikroplast och nanopartiklar medför särskilda utmaningar inom den offentliga politiken. |
| --- | --- |

AC.

Mikroplast och nanopartiklar medför särskilda utmaningar inom den offentliga politiken.

| AD. | Mikroplast har konstaterats i 90 % av allt buteljerat vatten. |
| --- | --- |

AD.

Mikroplast har konstaterats i 90 % av allt buteljerat vatten.

| AE. | Kommissionens begäran till Europeiska kemikaliemyndigheten om att granska den vetenskapliga grunden för att begränsa användningen av avsiktligt tillsatta mikroplaster i konsumentprodukter eller produkter för yrkesmässig användning välkomnas. |
| --- | --- |

AE.

Kommissionens begäran till Europeiska kemikaliemyndigheten om att granska den vetenskapliga grunden för att begränsa användningen av avsiktligt tillsatta mikroplaster i konsumentprodukter eller produkter för yrkesmässig användning välkomnas.

| AF. | Kommissionens begäran till Europeiska kemikaliemyndigheten om att utarbeta ett förslag till en eventuell begränsning av oxo-nedbrytbar plast välkomnas. |
| --- | --- |

AF.

Kommissionens begäran till Europeiska kemikaliemyndigheten om att utarbeta ett förslag till en eventuell begränsning av oxo-nedbrytbar plast välkomnas.

| AG. | Enligt artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är införandet av nya egna medel föremål för ett särskilt rättsligt förfarande som kräver ett enhälligt beslut i medlemsstaterna och samråd med Europaparlamentet. |
| --- | --- |

AG.

Enligt artikel 311 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt är införandet av nya egna medel föremål för ett särskilt rättsligt förfarande som kräver ett enhälligt beslut i medlemsstaterna och samråd med Europaparlamentet.

Allmänna synpunkter

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande En europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (COM(2018)0028) som ett steg framåt mot EU:s övergång från en linjär till en cirkulär ekonomi. Parlamentet inser att plast spelar en viktig roll i vår ekonomi och våra dagliga liv, men samtidigt har avsevärda nackdelar. Parlamentet anser att den främsta utmaningen därför är att hantera plast på ett hållbart sätt längsmed hela värdekedjan och därmed ändra det sätt som vi producerar och använder plast, så att värdet bibehålls i vår ekonomi utan att skada miljön, klimatet och folkhälsan. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar att man i enlighet med avfallshierarkin bör ge högsta prioritet åt förebyggande, såsom det definieras i ramdirektivet om avfall, av plastavfall i början av produktionskedjan. Parlamentet anser dessutom att det även är mycket viktigt att avsevärt förbättra vår materialåtervinning av plast för att främja hållbar tillväxt och skydda miljön och folkhälsan. Parlamentet uppmanar alla berörda parter att betrakta Kinas nyligen införda förbud mot import av plastavfall som ett tillfälle att investera i förebyggande av plastavfall, bland annat genom att stimulera återanvändning och cirkulär produktdesign, och att investera i högklassiga anläggningar för insamling, sortering och återvinning i EU. Parlamentet anser att utbyte av bästa praxis är viktigt i detta hänseende, särskilt för små och medelstora företag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet är övertygat om att plaststrategin också bör stimulera till nya, smarta, hållbara och cirkulära modeller för företagande, produktion och konsumtion utmed hela värdekedjan i överensstämmelse med FN:s tolfte mål för hållbar utveckling om hållbar konsumtion och produktion samt genom internalisering av externa kostnader. Parlamentet uppmanar kommissionen att med tanke på detta arbeta för tydliga kopplingar mellan unionens avfalls-, kemikalie- och produktpolitik, bland annat genom att utveckla giftfria materialkretslopp i enlighet med det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, utgående från ett kraftfullt underlag i form av forskning och innovation, fastställa en politik för den cirkulära ekonomin och bioekonomin för tiden efter 2020, och se till att de åtaganden som behövs för detta ändamål finns att tillgå i den nya fleråriga budgetramen. Parlamentet betonar i synnerhet vikten av forskning för att utveckla innovativa lösningar och förstå effekterna av makro-, mikro- och nanoplast på ekosystemen och människors hälsa. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet framhåller att plaster finns av många slag och med olika användningsändamål och att det därför behövs ett skräddarsytt och ofta produktspecifikt tillvägagångssätt för de olika värdekedjorna, med en kombination av olika lösningar som tar hänsyn till miljöpåverkan, befintliga alternativ, situationens krav på det lokala och regionala planet samt funktionella behov. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att alla aktörer inom hela värdekedjan, inbegripet konsumenterna, måste arbeta tillsammans för att uppnå framgång och få till stånd ett resultat som blir till nytta för ekonomin, miljön, klimatet och hälsan. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar att minskningen av avfallsgenereringen är ett delat ansvar och att det förblir en stor utmaning att omvandla den allmänna oron som plastavfallet inger till allmänt ansvarstagande. Parlamentet framhåller att det i detta avseende är avgörande att utveckla nya konsumtionsmönster genom att stimulera en beteendeförändring hos konsumenterna. Parlamentet efterlyser ökad medvetenhet bland konsumenterna om effekterna av föroreningar från plastavfall, vikten av förebyggande och korrekt avfallshantering samt befintliga alternativ. |
| --- | --- |

7.

Från utformning för materialåtervinning till utformning för den cirkulära ekonomin

| 8. | Europaparlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att se till att unionens hela regelverk om produkter och avfall genomförs och genomdrivs fullständigt och snabbt. Parlamentet påpekar att endast 30 % av plastavfallet i EU samlas in för återvinning, vilket leder till ett enormt resursslöseri. Parlamentet betonar att plast inte längre kommer att tas emot på deponier efter 2030 och att medlemsstaterna måste hantera sitt plastavfall i enlighet med bestämmelserna i direktiv 2008/98/EG. Parlamentet upprepar att medlemsstaterna bör använda sig av ekonomiska instrument och andra åtgärder för att ge incitament för tillämpning av avfallshierarkin. Parlamentet betonar vikten av separata anläggningar för insamling och sortering för att möjliggöra återvinning av hög kvalitet och främja användningen av högkvalitativa returråvaror. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar alla branschaktörer att börja göra konkreta insatser nu för att all förpackningsplast senast 2030 ska kunna återanvändas eller materialåtervinnas på ett kostnadseffektivt sätt, att förena sin varumärkesidentitet med hållbara och cirkulära affärsmodeller och att använda sin marknadsstyrka till att främja och driva på hållbara och cirkulära konsumtionsmönster. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka och utvärdera utvecklingen, främja bästa praxis och kontrollera miljöpåståenden för att undvika grönmålning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att det civila samhället i vederbörlig ordning bör engageras och informeras, så att det kan ställa industrin till svars för dess åtaganden och skyldigheter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att uppfylla sin skyldighet att se över och skärpa de väsentliga kraven i direktivet om förpackningar och förpackningsavfall senast i slutet av 2020, där hänsyn tas till en jämförelse av egenskaperna hos olika förpackningsmaterial utifrån livscykelanalyser, med särskild inriktning på förebyggande och utformning för den cirkulära ekonomin. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram tydliga, genomförbara och effektiva krav, inbegripet på ”återanvändbara och återvinningsbara plastförpackningar på ett kostnadseffektivt sätt” och på onödiga förpackningar. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra resurseffektivitet och den cirkulära ekonomin till övergripande principer, där hänsyn även tas till den viktiga roll som cirkulära material, produkter och system kan spela, också för förpackningar som tillverkats av annat material än plast. Parlamentet anser att detta bland annat kan uppnås genom utökat producentansvar, utveckling av produktstandarder, genomförande av livscykelanalyser, utvidgning av lagstiftningsramen om ekodesign så att den omfattar alla viktiga plastproduktgrupper, antagande av bestämmelser för miljömärkning samt införande av metoden för produkters miljöavtryck. |
| --- | --- |

12.

Att skapa en verkligt integrerad inre marknad för materialåtervunnen plast

| 13. | Europaparlamentet noterar att det finns flera skäl för den låga användningen av materialåtervunnen plast i EU, bland annat de låga priserna på fossila bränslen som delvis beror på subventioner, brist på förtroende och ett otillräckligt högkvalitativt utbud. Parlamentet understryker att det behövs en stabil inre marknad för returråvaror för att garantera övergången till en cirkulär ekonomi. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta itu med de hinder som möter denna marknad, så att lika villkor gäller. |
| --- | --- |

13.

Kvalitetsstandarder och verifiering

| 14. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att snabbt ta fram kvalitetsstandarder, i förtroendeskapande syfte och som stimulans till marknaden för sekundär plast. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att vid utvecklingen av dessa kvalitetsstandarder beakta olika grader av materialåtervinning som är förenliga med olika produkters funktion, och samtidigt slå vakt om folkhälsa, livsmedelssäkerhet och miljön. Parlamentet uppmanar kommissionen att säkerställa säker användning av återvunna material avsedda att komma i kontakt med livsmedel och uppmuntra till innovation. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ta hänsyn till bästa praxis i fråga om certifiering utförd av oberoende tredje parter och uppmuntra certifieringen av återvunna material, eftersom det är nödvändigt med verifiering för att stärka både industrins och konsumenternas förtroende för återvunna material. |
| --- | --- |

15.

Innehåll av återvunnet material

| 16. | Europaparlamentet uppmanar näringslivets alla aktörer att omsätta sina offentliga åtaganden om ökad användning av materialåtervunnen plast i form av formella utfästelser och vidta konkreta åtgärder. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att det kan behövas obligatoriska regler för hur mycket återvunnet material som ska ingå i produkterna, för att man ska få fart på användningen av returråvaror i den mån marknaderna för återvunna material fortfarande inte fungerar. Parlamentet uppmanar kommissionen att överväga att införa krav på hur mycket återvunnet material som minst ska ingå i specifika plastprodukter som släpps ut på EU:s marknad och samtidigt respektera livsmedelssäkerhetskraven. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att överväga införande av en lägre mervärdesskatt (moms) för produkter där det ingår återvunnet material. |
| --- | --- |

18.

Kretsloppsbaserad offentlig upphandling

| 19. | Europaparlamentet betonar att upphandling är ett mycket viktigt instrument för övergången till en cirkulär ekonomi, eftersom den kan driva på ett nytänk i fråga om företagsmodeller och främja resurseffektiva produkter och tjänster. Parlamentet framhåller de lokala och regionala myndigheternas roll i detta avseende. Parlamentet uppmanar kommissionen att inrätta ett EU-nätverk för lärande om kretsloppsbaserad offentlig upphandling där man kan ta till vara lärdomarna från pilotprojekt. Parlamentet anser att dessa frivilliga åtgärder utifrån en tydlig konsekvensbedömning bör bereda väg för bindande EU-bestämmelser och kriterier för kretsloppsbaserad offentlig upphandling. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att ta bort alla incitament som motverkar uppnåendet av största möjliga materialåtervinning av plast. |
| --- | --- |

20.

Gränssnittet mellan kemikalier och avfall

| 21. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaternas behöriga myndigheter att optimera kontrollerna av importerade material
  och produkter
  för att säkerställa och genomdriva att EU:s kemikalie- och produktlagstiftning efterlevs. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet hänvisar till sin resolution om genomförandet av paketet om cirkulär ekonomi: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall. |
| --- | --- |

22.

Att förebygga uppkomsten av plastavfall

Plaster för engångsbruk

| 23. | Europaparlamentet noterar att det inte finns någon patentlösning på frågan om vad man ska göra åt skadeverkningarna på miljön av plaster för engångsbruk, och menar att man därför måste sammanföra frivilliga åtgärder med lagstiftning, samt förändra konsumenternas medvetenhet, beteende och deltagande, för att lösa detta komplexa problem. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar vad som redan gjorts i vissa medlemsstater och välkomnar därför kommissionens förslag om en särskild lagstiftningsram för att minska miljöpåverkan från vissa plastprodukter, särskilt plast för engångsbruk. Parlamentet anser att detta förslag bör bidra till en avsevärd minskning av marint skräp, som utgörs av över 80 % plast, och därmed bidra till det mål inom Agenda 2030 för hållbar utveckling som består i att förebygga och avsevärt minska alla slags havsföroreningar. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet menar att denna ram måste förse medlemsstaternas behöriga myndigheter med en ambitiös uppsättning åtgärder som är förenlig med den inre marknadens integritet, som blir till konkret nytta för miljön och samhällsekonomin, och som är så funktionell som konsumenterna behöver. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet erkänner att en minskning och begränsning av plastprodukter för engångsbruk kan skapa möjligheter för hållbara affärsmodeller. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet hänvisar till det pågående arbetet inom ramen för det ordinarie lagstiftningsförfarandet om detta förslag. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att det finns olika sätt att uppnå en hög grad av separat insamling och materialåtervinning och minska nedskräpningen, bland annat system för utökat producentansvar med anpassade avgifter, pantsystem och ökad medvetenhet bland medborgarna. Parlamentet erkänner fördelarna med de system som redan finns i olika medlemsstater och potentialen för utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna. Parlamentet understryker att valet av system kvarstår som en fråga för medlemsstaternas behöriga myndighet. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet välkomnar att direktiv 94/62/EG föreskriver att medlemsstaterna ska upprätta obligatoriska system för utökat producentansvar för alla förpackningar före utgången av 2024 och uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att utsträcka denna skyldighet även till andra plastprodukter i enlighet med artiklarna 8 och 8a i direktiv 2008/98/EG. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet noterar kommissionens förslag om systemet för Europeiska unionens egna medel (COM(2018)0325) avseende ett bidrag baserat på icke-återvunnet avfall från plastförpackningar. Parlamentet betonar att styreffekten av ett eventuellt bidrag måste vara förenlig med avfallshierarkin. Parlamentet understryker därför att förebyggande av avfallsgenerering bör prioriteras. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att ansluta sig till och stödja den internationella koalitionen för att minska föroreningar som orsakas av plastkassar som bildades vid COP 22 i Marrakech i november 2016. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att stormarknader har en avgörande roll när det gäller att minska plast för engångsbruk i EU. Parlamentet välkomnar initiativ såsom plastfria gångar på stormarknader, vilka gör det möjligt för stormarknader att testa komposterbara biomaterial som alternativ till plastförpackningar. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag till direktiv om mottagningsanordningar i hamn (COM(2018)0033), som syftar till att avsevärt minska bördan och kostnaderna för fiskare som tar med sig fiskeredskap och plastavfall tillbaka till hamnen. Parlamentet understryker den viktiga roll som fiskare kan spela, i synnerhet genom att samla in plastavfall från havet under sin fiskeverksamhet, och ta med sig det tillbaka till hamnen för en korrekt avfallshantering. Parlamentet understryker att kommissionen och medlemsstaterna bör tillhandahålla incitament för denna verksamhet, så att fiskare inte behöver betala någon avgift för behandlingen. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet beklagar att genomförandet av artikel 48.3 i fiskerikontrollförordningen om bärgnings- och rapporteringsskyldigheter med avseende på fiskeredskap som gått förlorade inte ingick i kommissionens utvärderings- och genomföranderapport för 2017. Parlamentet betonar att det behövs en ingående bedömning av hur fiskerikontrollförordningens krav i fråga om fiskeredskap har genomförts. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionerna att stödja planer för insamling av skräp till havs, där fiskefartyg i mån av möjlighet medverkar, och att i hamnarna ta i bruk anläggningar för mottagning och bortskaffande av marint skräp, och införa ett system för materialåtervinning av uttjänta nät. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att använda rekommendationerna i FAO:s frivilliga riktlinjer om märkning av fiskeredskap, samt att stå i nära kontakt med fiskesektorn för att motverka spökfiske. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionerna att förbättra insamlingen av uppgifter om marint skräp genom att inrätta och genomföra ett digitalt rapporteringssystem som ska vara obligatoriskt för hela EU och där enskilda fiskefartyg kan rapportera om redskap som de förlorat, till stöd för bärgningsinsatser, varvid data från regionala databaser kan användas för informationsdelning på en europeisk databas som förvaltas av fiskerikontrollbyrån, eller genom att utveckla SafeSeaNet till ett användarvänligt, EU-omfattande system där fiskare kan avisera om förlorade redskap. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet understryker att medlemsstaterna måste bemöda sig om att utarbeta strategier och planer för att minska dumpningen av fiskeredskap i havet, även med hjälp av understöden från EHFF, och dessutom med stöd från strukturfonderna och ETS och med erforderligt engagemang från regionerna. |
| --- | --- |

37.

Biobaserad plast, biologisk nedbrytbarhet och komposterbarhet

| 38. | Europaparlamentet stöder starkt kommissionens arbete med att ta fram tydliga ytterligare standarder, harmoniserade bestämmelser och definitioner av både biobaserat innehåll, biologisk nedbrytbarhet (en av råvaran oberoende egenskap) och komposterbarhet för att bemöta rådande missuppfattningar och missförstånd samt ge konsumenter tydlig information. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet framhåller att främjandet av en hållbar bioekonomi kan bidra till att minska Europas beroende av importerade råvaror. Parlamentet framhåller den potentiella roll som bioplaster och biologiskt nedbrytbara plaster skulle kunna spela, där detta visat sig vara gynnsamt ur ett livscykelperspektiv. Parlamentet anser att biologisk nedbrytbarhet måste bedömas under relevanta verkliga förhållanden. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet framhåller att biologiskt nedbrytbara och komposterbara plaster kan bidra med stöd till övergången till en cirkulär ekonomi, men att de inte kan betraktas som någon lösning på frågan om marint skräp och inte heller bör rättfärdiga onödig användning av plast för engångsbruk. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta fram tydliga kriterier för nyttiga produkter och tillämpningar där det ingår biologiskt nedbrytbar plast, däribland förpackningar och tillämpningar inom jordbruket. Parlamentet efterlyser ytterligare forskning och utveckling om denna fråga. Parlamentet betonar att biologiskt nedbrytbar plast och biologiskt icke-nedbrytbar plast måste behandlas olika när det gäller korrekt avfallshantering. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet framhåller att biobaserade plaster erbjuder möjlighet till att delvis diversifiera råvarukällorna, och efterlyser ytterligare forskning och utveckling inom detta område. Parlamentet erkänner att det redan finns innovativa biobaserade material på marknaden. Parlamentet betonar att olika ersättningsmaterial måste behandlas opartiskt och lika. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet yrkar på ett totalförbud inom EU senast 2020 mot plaster som kan nedbrytas genom oxidation, eftersom denna typ av plast inte ordentligt bryts ner biologiskt, inte är komposterbar, inverkar negativt på återvinningen av konventionell plast och inte är till någon påvisbar fördel för miljön. |
| --- | --- |

42.

Mikroplaster

| 43. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att senast 2020 införa ett förbud mot mikroplast i skönhetsprodukter, kroppsvårdsprodukter, rengöringsmedel och tvätt- och diskmedel. Parlamentet uppmanar vidare Europeiska kemikaliemyndigheten att bedöma och vid behov utarbeta ett förbud mot mikroplast som avsiktligen tillsätts till andra produkter, med hänsyn till om det finns fungerande alternativ att tillgå. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i produktlagstiftningen fastställa minimikrav för att avsevärt minska källutsläppen av mikroplast, framför allt från textilier, fordonsdäck, målarfärg och cigarettfimpar. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet noterar den goda praxis som förvärvats i samband med Operation Clean Sweep, liksom olika initiativ om nollförluster av pellets. Parlamentet menar att dessa initiativ tål att upprepas på EU-nivå och global nivå. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att, när reningen av avloppsvatten och hanteringen av dagvatten tas upp vid den pågående kontrollen av ändamålsenligheten i ramdirektivet för vatten och i översvämningsdirektivet, undersöka källorna till och fördelningen av både makro- och mikroplast, samt vad det blir av dessa plaster och vilka effekter detta för med sig. Parlamentet uppmanar vidare medlemsstaternas behöriga myndigheter och kommissionen att säkerställa ett fullständigt genomförande och genomdrivande av direktivet om rening av avloppsvatten från tätbebyggelse samt ramdirektivet om en marin strategi. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att stödja forskning om teknik för rening av avloppsslam och vattenreningsteknik. |
| --- | --- |

46.

Forskning och innovation

| 47. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tillkännagivande om ytterligare investeringar på 100 miljoner euro som ett led i programmet Horisont 2020, såsom drivkraft för investeringar i lösningar inriktade på resurseffektivitet och den cirkulära ekonomin, till exempel alternativ för förebyggande och design, diversifiering av råvaror och innovativ återvinningsteknik såsom molekylär och kemisk materialåtervinning samt förbättring av mekanisk materialåtervinning. Parlamentet framhåller nystartade företags innovativa potential beträffande detta. Parlamentet stöder initiativet om att fastställa en strategisk forsknings- och innovationsagenda för cirkularitet i fråga om material, med särskild fokus på plast och material som innehåller plast utöver förpackningen, som blir vägledande för framtida beslut inom Horisont Europa. Parlamentet noterar att lämplig finansiering kommer att behövas för att hjälpa till att stimulera privata investeringar. Parlamentet betonar att offentlig-privata partnerskap kan bidra till att påskynda övergången till en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet betonar den stora potentialen med att koppla samman den digitala agendan och den cirkulära ekonomin. Parlamentet understryker behovet av att göra någonting åt lagstiftningshindren mot innovation, och uppmanar kommissionen att undersöka möjliga innovationsöverenskommelser på EU-nivå i linje med uppnåendet av målen i plaststrategin och den bredare agendan för en cirkulär ekonomi. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, medlemsstaterna och regionerna att stödja användningen av innovativa fiskeredskap genom att uppmuntra fiskare att byta ut gamla nätredskap och utrusta befintliga nätredskap med spårningstaggar och sensorer som är kopplade till appar för smarta telefoner, samt med chips för radiofrekvensidentifiering, och att ha spårningsutrustning ombord på fartygen, så skepparna lättare kan spåra sina nät och, vid behov, få dem tillbaka. Parlamentet inser vilken roll tekniken kan spela för att inte plastavfall ska komma ut i havet. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet yrkar på att uppdraget ”Mission Plastic Free Ocean” ska ingå i Horisont Europa för att minska mängden plast som kommer in i den marina miljön och samla in plast som finns i havet. Parlamentet upprepar sina uppmaningar om att bekämpa marint skräp (bland annat genom förebyggande åtgärder och genom att öka de maritima färdigheterna och medvetenheten om miljöproblem på grund av plastföroreningar och andra typer av marint skräp samt ordna städkampanjer, t.ex. skräpfiske och strandstädning), i enlighet med det gemensamma meddelandet av den 10 november 2016 från kommissionen och unionens höga representant för utrikes frågor och säkerhetspolitik om internationell världshavsförvaltning: en agenda för havens framtid (JOIN(2016)0049). Parlamentet efterlyser en politisk dialog i EU om marint skräp mellan beslutsfattare, berörda parter och experter. |
| --- | --- |

50.

Globala åtgärder

| 51. | Europaparlamentet uppmanar EU att gå i ledningen för arbetet med att ta fram ett globalt protokoll om plast och att säkerställa att de olika åtaganden som ingåtts både på EU-nivå och på global nivå kan spåras på ett enhetligt sätt som medger insyn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att visa aktivt ledarskap i den arbetsgrupp som inrättades av FN:s miljöförsamling i december 2017 för att arbeta med internationella åtgärder mot plastavfall och mikroplast i haven. Parlamentet understryker att frågorna om plastföroreningar och avfallshanteringskapacitet bör ingå i EU:s utrikespolitiska ram, med tanke på att en stor del av plastavfallet i haven kommer från länder i Asien och Afrika. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar alla EU-institutioner att tillsammans med EU:s miljölednings- och miljörevisionsordning inrikta sig på förebyggande, se över sina interna upphandlingsregler och rutiner för hantering av plastavfall och avsevärt minska uppkomsten av plastavfall, särskilt genom att ersätta, minska och begränsa plaster för engångsbruk. |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen samt till medlemsstaternas regeringar och parlament. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 93.

(2)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 100.

(3)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 109.

(4)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 141.

(5)  EUT L 115, 6.5.2015, s. 11.

(6)  EUT L 285, 31.10.2009, s. 10.

(7)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 171.

(8)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 65.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2017)0287.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2018)0004.

(11)  EUT L 343, 22.12.2009, s. 1.

(12)  Abandoned, lost or otherwise discarded fishing gear.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/146 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/146

---

P8_TA(2018)0353

Åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (2018/2589(RSP))

(2019/C 433/20)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artiklarna 191 och 192 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om att skydda människors hälsa och bevara, skydda och förbättra miljön, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 191 och 192 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, om att skydda människors hälsa och bevara, skydda och förbättra miljön,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/851 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 2008/98/EG om avfall (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/849 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer, och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/849 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiven 2000/53/EG om uttjänta fordon, 2006/66/EG om batterier och ackumulatorer och förbrukade batterier och ackumulatorer, och 2012/19/EU om avfall som utgörs av eller innehåller elektriska och elektroniska produkter (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/850 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/850 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 1999/31/EG om deponering av avfall (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/852 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/852 av den 30 maj 2018 om ändring av direktiv 94/62/EG om förpackningar och förpackningsavfall (4),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), som inrättade en europeisk kemikaliemyndighet (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 av den 18 december 2006 om registrering, utvärdering, godkännande och begränsning av kemikalier (Reach), som inrättade en europeisk kemikaliemyndighet (5),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (6),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 850/2004 av den 29 april 2004 om långlivade organiska föroreningar och om ändring av direktiv 79/117/EEG (7),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/125/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för att fastställa krav på ekodesign för energirelaterade produkter (8),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (9), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1386/2013/EU av den 20 november 2013 om ett allmänt miljöhandlingsprogram för unionen till 2020 – Att leva gott inom planetens gränser (9),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 januari 2018 om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (COM(2018)0032), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 januari 2018 om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (COM(2018)0032),

| — | med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar som åtföljde kommissionens meddelande av den 16 januari 2018 om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (SWD(2018)0020), |
| --- | --- |

—

med beaktande av arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar som åtföljde kommissionens meddelande av den 16 januari 2018 om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (SWD(2018)0020),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 januari 2018 om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 16 januari 2018 om en europeisk strategi för plast i en cirkulär ekonomi (COM(2018)0028),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2018Kommissionens allmänna rapport om tillämpningen av Reach och översyn av vissa delar: Slutsatser och åtgärder (COM(2018)0116), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 5 mars 2018Kommissionens allmänna rapport om tillämpningen av Reach och översyn av vissa delar: Slutsatser och åtgärder (COM(2018)0116),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2016Arbetsplan för ekodesign 2016–2019 (COM(2016)0773), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 30 november 2016Arbetsplan för ekodesign 2016–2019 (COM(2016)0773),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 december 2015Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 2 december 2015Att sluta kretsloppet – en EU-handlingsplan för den cirkulära ekonomin (COM(2015)0614),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011Färdplan för ett resurseffektivt Europa (COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 20 september 2011Färdplan för ett resurseffektivt Europa (COM(2011)0571),

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om en längre livstid för produkter: fördelar för konsumenter och företag (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 juli 2017 om en längre livstid för produkter: fördelar för konsumenter och företag (10),

| — | med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om kommissionens utkast till genomförandebeslut XXX om beviljande av tillstånd för användning av bis(2-etylhexyl)ftalat (DEHP) med stöd av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 25 november 2015 om kommissionens utkast till genomförandebeslut XXX om beviljande av tillstånd för användning av bis(2-etylhexyl)ftalat (DEHP) med stöd av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1907/2006 (11),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle (12), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 juli 2015 om resurseffektivitet: på väg mot ett kretsloppssamhälle (12),

| — | med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (13), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 17 april 2018 om genomförandet av det sjunde miljöhandlingsprogrammet (13),

| — | med beaktande av Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Baselkonventionen om kontroll av gränsöverskridande transporter och om slutligt omhändertagande av farligt avfall,

| — | med beaktande av Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Rotterdamkonventionen om förfarandet med förhandsgodkännande sedan information lämnats för vissa farliga kemikalier och bekämpningsmedel i internationell handel,

| — | med beaktande av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Stockholmskonventionen om långlivade organiska föroreningar,

| — | med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (O-000063/2018 – B8-0036/2018 och O-000064/2018 – B8-0037/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av frågorna till rådet och kommissionen om genomförandet av paketet om den cirkulära ekonomin: åtgärder i gränssnittet mellan lagstiftningen om kemikalier, produkter och avfall (O-000063/2018 – B8-0036/2018 och O-000064/2018 – B8-0037/2018),

| — | med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till resolution från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet,

| — | med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 128.5 och 123.2 i arbetsordningen, och av följande skäl:

| A. | I det sjunde miljöhandlingsprogrammet anges att en EU-strategi för en giftfri miljö ska tas fram för att säkerställa en minimering av exponeringen för kemikalier i produkter, inklusive importerade produkter, med målsättningen att främja giftfria materialkretslopp så att återvunnet avfall kan användas som en viktig och tillförlitlig råvarukälla för unionen. |
| --- | --- |

A.

I det sjunde miljöhandlingsprogrammet anges att en EU-strategi för en giftfri miljö ska tas fram för att säkerställa en minimering av exponeringen för kemikalier i produkter, inklusive importerade produkter, med målsättningen att främja giftfria materialkretslopp så att återvunnet avfall kan användas som en viktig och tillförlitlig råvarukälla för unionen.

| B. | Enligt artikel 9 i direktiv (EU) 2018/851 måste medlemsstaternas åtgärder för att förebygga avfallsgenerering minska genereringen av avfall, särskilt avfall som inte lämpar sig för bearbetning för återanvändning eller materialåtervinning. |
| --- | --- |

B.

Enligt artikel 9 i direktiv (EU) 2018/851 måste medlemsstaternas åtgärder för att förebygga avfallsgenerering minska genereringen av avfall, särskilt avfall som inte lämpar sig för bearbetning för återanvändning eller materialåtervinning.

| C. | Enligt artikel 9 i direktiv (EU) 2018/851 måste dessa åtgärder också främja minskade halter av farliga ämnen i material och produkter, och se till att leverantörer av en vara enligt definitionen i artikel 3.33 i Reach-förordningen förser Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) med den information som avses i artikel 33.1 i förordningen. Echa måste upprätta och upprätthålla en databas för uppgifter som skickas in i detta sammanhang, och måste ge aktörer inom avfallshantering och på begäran konsumenter tillgång till databasen. |
| --- | --- |

C.

Enligt artikel 9 i direktiv (EU) 2018/851 måste dessa åtgärder också främja minskade halter av farliga ämnen i material och produkter, och se till att leverantörer av en vara enligt definitionen i artikel 3.33 i Reach-förordningen förser Europeiska kemikaliemyndigheten (Echa) med den information som avses i artikel 33.1 i förordningen. Echa måste upprätta och upprätthålla en databas för uppgifter som skickas in i detta sammanhang, och måste ge aktörer inom avfallshantering och på begäran konsumenter tillgång till databasen.

| D. | Enligt artikel 10.5 i direktiv (EU) 2018/851 måste medlemsstaterna, då det är nödvändigt att uppfylla skyldigheten att förbereda för återanvändning, materialåtervinning och annan återvinning samt för att underlätta eller förbättra återvinningen, vidta nödvändiga åtgärder, före eller under återvinningen, för att avlägsna farliga ämnen, blandningar och komponenter från farligt avfall inför en behandling av dem i enlighet med artiklarna 4 och 13 i direktiv 2008/98/EG (14) om avfall. |
| --- | --- |

D.

Enligt artikel 10.5 i direktiv (EU) 2018/851 måste medlemsstaterna, då det är nödvändigt att uppfylla skyldigheten att förbereda för återanvändning, materialåtervinning och annan återvinning samt för att underlätta eller förbättra återvinningen, vidta nödvändiga åtgärder, före eller under återvinningen, för att avlägsna farliga ämnen, blandningar och komponenter från farligt avfall inför en behandling av dem i enlighet med artiklarna 4 och 13 i direktiv 2008/98/EG (14) om avfall.

| E. | Enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 850/2004 måste de bortskaffnings- eller återvinningsmetoder som kan leda till att ämnen som anges i bilaga IV (långlivade organiska föroreningar,) återvinns, materialåtervinns, återtas eller återanvänds vara förbjudna. |
| --- | --- |

E.

Enligt artikel 7.3 i förordning (EG) nr 850/2004 måste de bortskaffnings- eller återvinningsmetoder som kan leda till att ämnen som anges i bilaga IV (långlivade organiska föroreningar,) återvinns, materialåtervinns, återtas eller återanvänds vara förbjudna.

Allmänna överväganden

| 1. | Europaparlamentet välkomnar såväl kommissionens meddelande och arbetsdokumentet från kommissionens avdelningar av den 16 januari 2018 som samrådsförfarandet, men förväntar sig snabba åtgärder för att hantera ”gränssnittsproblemen”. Parlamentet stöder den övergripande vision som kommissionen lagt fram, som är i linje med det sjunde miljöhandlingsprogrammets mål. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet anser att kommissionens huvudsakliga målsättning borde vara att förhindra att farliga kemikalier kommer in i materialkretsloppet och att åstadkomma full överensstämmelse mellan lagar som genomför avfalls- och kemikaliepolitik, och att säkerställa en bättre tillämpning av nuvarande lagstiftning, samtidigt som de luckor i lagstiftningen som kan utgöra hinder för en hållbar cirkulär ekonomi i EU åtgärdas, framför allt vad gäller importerade varor. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att produkter i en verkligt cirkulär ekonomi måste utformas så att de kan vidareutvecklas, är hållbara, kan repareras, återanvändas och materialåtervinnas, med så få potentiellt skadliga ämnen som möjligt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet upprepar att övergången till en cirkulär ekonomi kräver en strikt tillämpning av avfallshierarkin och en utfasning av skadliga ämnen när så är möjligt, särskilt när säkrare alternativ finns eller utvecklas, för att säkerställa att giftfria materialkretslopp utvecklas, vilket underlättar materialåtervinning och behövs för en sund utveckling av en välfungerande marknad för returråvaror. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål utveckla en unionsstrategi för en giftfri miljö, i enlighet med det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i nära samarbete med Echa trappa upp sin regleringsverksamhet för att främja att ämnen som inger mycket stora betänkligheter ersätts och att begränsa ämnen som utgör oacceptabla risker för människors hälsa eller miljön inom ramen för Reach-förordningen och sektors- och produktspecifik lagstiftning, så att återvunnet avfall kan användas som en viktig och tillförlitlig råvarukälla inom EU. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet betonar behovet av att hitta lokala, nationella, regionala och europeiska lösningar som involverar alla berörda aktörer för att identifiera potentiella skadliga kemikalier i återvinningsflödena och avlägsna dem därifrån. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar företag att fullt ut anamma en framåtblickande helhetsstrategi för en hållbar kemikaliehantering genom att ta vara på möjligheten att ersätta giftiga ämnen i produkter och leveranskedjor, och därmed öka takten på och leda marknadsinnovationen. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europarlamentet framhåller att genomförandet av lagstiftning om kemikalier, produkter och avfall kan bli en utmaning för små och medelstora företag. Parlamentet betonar att när åtgärder vidtas bör man ta hänsyn till dessa företags specifika situation, utan att göra avkall på skyddet av människors hälsa och miljön. Parlamentet framhåller att det behövs tydlig och lättillgänglig information för att säkerställa att små och medelstora företag har de förutsättningar som krävs för att efterleva all lagstiftning på området fullt ut. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att när det finns risk för överlappning i lagstiftningen är det absolut nödvändigt att tydliggöra kopplingarna, för att säkerställa samstämmighet och utnyttja eventuella synergieffekter. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att det är ytterst viktigt med ökad transparens vad gäller förekomsten av potentiellt skadliga ämnen i konsumentprodukter för att allmänheten ska känna förtroende för returråvaror och veta att de är säkra. Parlamentet påpekar dessutom att ökad transparens ytterligare skulle stärka incitamenten för att fasa ut användningen av potentiellt skadliga ämnen. |
| --- | --- |

11.

Otillräcklig information om potentiellt skadliga ämnen i produkter och avfall

| 12. | Europaparlamentet anser att potentiellt skadliga ämnen är ämnen som uppfyller kriterierna enligt artikel 57 i Reach-förordningen som ämnen som inger mycket stora betänkligheter, ämnen som förbjuds genom Stockholmskonventionen (långlivade organiska föroreningar), särskilda ämnen som avgränsas i artiklarna i bilaga XVII till Reach-förordningen och särskilda ämnen som regleras i sektors- och/eller produktspecifik lagstiftning. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar än en gång kommissionen att fullfölja sina åtaganden om att skydda medborgarnas hälsa och miljön från hormonstörande kemikalier. Parlamentet förväntar sig att kommissionen, utan ytterligare dröjsmål, lägger fram sin strategi om hormonstörande ämnen för att minska EU-medborgarnas exponering för andra hormonstörande ämnen än bekämpningsmedel och biocider. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att alla potentiellt skadliga ämnen bör kunna spåras så snabbt som möjligt och att information om dessa ämnen, inklusive deras sammansättning och koncentration, bör göras fullt tillgänglig för alla i leveranskedjan, för återvinningsföretag och för allmänheten samtidigt som hänsyn tas till befintliga system och möjliga sektorsspecifika spårningslösningar övervägs. Parlamentet välkomnar som ett första steg i denna riktning de nya bestämmelserna i artikel 9 i direktiv (EU) 2018/851 om avfall. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet uppmanar i detta sammanhang medlemsstaterna och kommissionen att, i samarbete med Echa, öka sina insatser för att senast 2020 se till att alla relevanta ämnen som inger mycket stora betänkligheter, inbegripet ämnen som uppfyller kriteriet för lika stora betänkligheter, t.ex. hormonstörande ämnen och sensibiliserande ämnen, förs upp på Reach-förordningens kandidatförteckning, i enlighet med vad som anges i det sjunde miljöhandlingsprogrammet. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet anser att spårningssystemet också bör omfatta alla produkter som importeras till EU och som kan innehålla potentiellt skadliga ämnen, i enlighet med de gällande kraven för import som fastställs i Reach-förordningen. Parlamentet framhåller dessutom betydelsen av att åtgärda problemet med icke-registrerade ämnen i importerade varor. Parlamentet betonar att det behövs ett närmare samarbete om importerade varor på internationell nivå, med aktörer såsom FN:s miljöprogram (Unep), tredjeländer som står inför liknande utmaningar med importerade varor, och exportländer. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet noterar, precis som kommissionen i slutsatserna från sin andra översyn av Reach-förordningen, att kvaliteten på uppgifterna om kemiska faror samt användning och exponering i Reach-registreringsunderlagen bör förbättras. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet anser att i enlighet med artikel 20.2 i Reach-förordningen (fullständighetskontroll av registreringen) bör Echa inte ge marknadstillträde för kemikalier som har ofullständiga och otillräckliga registreringsunderlag och bör se till att nödvändig information tas fram så snart som möjligt. Uppgifterna i registreringsunderlagen måste vara korrekta, adekvata, tillförlitliga, relevanta och trovärdiga. Parlamentet uppmanar Echa att intensifiera sina ansträngningar inom ramen för artikel 41 i Reach-förordningen (efterlevnadskontroll av registreringen) för att få bort registreringsunderlag som inte uppfyller kraven och se till att inget marknadstillträde ges för kemikalier med registreringsunderlag som inte uppfyller kraven. Parlamentet uppmanar de sökande och medlemsstaterna att se till att Reach-registreringsunderlagen uppfyller kraven och hålls aktuella. |
| --- | --- |

18.

Hanteringen av förekomsten av potentiellt skadliga ämnen i återvunnet material

| 19. | Europaparlamentet betonar att unionen måste säkerställa samma skyddsnivå för människors hälsa och miljön, oavsett om produkter tillverkats av obearbetat eller återvunnet material. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet upprepar att i enlighet med avfallshierarkin ska förebyggande prioriteras framför återvinning och att återvinning därmed inte bör rättfärdiga fortsatt användning av farliga etablerade ämnen. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet anser att samma regler i princip bör gälla för primära och sekundära råvaror. Parlamentet betonar dock att det fortfarande inte går att säkerställa att material från återvunna produkter är helt och hållet identiska med primärråvarorna. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet påpekar att EU-regler bör säkerställa att materialåtervinning inte leder till fortsatt användning av farliga ämnen. Parlamentet noterar med oro att den lagstiftning som förebygger förekomsten av kemikalier i produkter, inklusive importerade produkter, är fragmentarisk, osystematisk och inkonsekvent och endast gäller ett fåtal ämnen, produkter och användningsområden, ofta med många undantag. Parlamentet beklagar bristen på framsteg i utvecklingen av en unionsstrategi för en giftfri miljö i syfte att bland annat minska exponering för potentiellt skadliga ämnen i produkter. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet framhåller att möjligheten att återvinna material som innehåller potentiellt skadliga ämnen endast bör övervägas när det inte finns några ersättningsmaterial som är fria från potentiellt skadliga ämnen. Parlamentet anser att all materialåtervinning av denna typ bör ske i slutna eller kontrollerade kretslopp, utan fara för människors hälsa, inbegripet arbetstagares hälsa, eller miljön. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet hoppas att innovativa metoder för materialåtervinning kommer att bidra till att avfall som innehåller potentiellt skadliga ämnen dekontamineras. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet anser att problemet med produkter som innehåller etablerade ämnen bör lösas med hjälp av ett effektivt system för registrering, spårning och bortskaffande av avfall. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet anser att, eftersom mer än 80 % av en produkts miljöpåverkan bestäms i designstadiet, ekodesigndirektivet och annan produktspecifik lagstiftning borde användas vid sidan av Reach-förordningen för att införa krav på att ersätta potentiellt skadliga ämnen. Parlamentet betonar att användningen av giftiga eller potentiellt skadliga ämnen, t.ex. långlivade organiska föroreningar och endokrinstörande ämnen, särskilt bör beaktas inom ramen för de utvidgade ekodesignkriterierna, utan att det påverkar andra harmoniserade rättsliga krav som fastställs på EU-nivå om dessa ämnen. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar att det är mycket viktigt att säkerställa lika villkor för EU-tillverkade varor och importerade varor. Parlamentet anser att EU-tillverkade varor inte under några omständigheter får missgynnas. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att säkerställa en lämplig användning av begränsningar enligt Reach-förordningen och annan produktlagstiftning så att EU-producerade produkter och importerade produkter omfattas av samma regler. Parlamentet betonar framför allt att utfasningen eller ersättandet av ämnen som inger mycket stora betänkligheter, till följd av tillståndsförfarandet enligt Reach-förordningen, bör matchas med restriktioner som tillämpas samtidigt. Parlamentet uppmanar de behöriga myndigheterna i medlemsstaterna att utöka kontrollerna av importerade material för att säkerställa att Reach-förordningen och produktlagstiftningen efterlevs. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet betonar att kontrollen av efterlevnaden av kemikalie- och produktlagstiftningen vid EU:s gränser bör förbättras. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet anser att man för att åtgärda förekomsten av potentiellt skadliga ämnen i återvunna material bör införa ett produktpass som ett sätt att visa vilka material och ämnen som har använts i produkterna. |
| --- | --- |

29.

Osäkerhet i fråga om hur material kan upphöra att vara avfall

| 30. | Europaparlamentet betonar att det behövs tydliga EU-regler som anger de villkor som material måste uppfylla för att inte längre betraktas som avfall, och att det krävs harmoniserade kriterier för när avfall upphör att vara avfall. Parlamentet anser att sådana tydliga EU-bestämmelser måste vara utformade på ett sätt som gör att även små och medelstora företag kan tillämpa dem. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet anser att det bör vidtas åtgärder på EU-nivå för att i högre grad harmonisera medlemsstaternas tolkning och genomförande av de bestämmelser om när avfall upphör att vara avfall som anges i ramdirektivet om avfall, för att underlätta användningen av återvunna material i EU. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna och kommissionen att samarbeta fullt ut vad gäller kriterierna för när avfall upphör att vara avfall. |
| --- | --- |

32.

Svårigheter vid tillämpningen av EU:s metoder för avfallsklassificering och följderna för materialens återvinningsbarhet (returråvaror)

| 33. | Europaparlamentet anser att reglerna för klassificering av avfall som farligt eller icke-farligt bör vara förenliga med klassificeringsreglerna för ämnen och blandningar enligt förordningen om klassificering, märkning och förpackning (CLP-förordningen), med beaktande av avfallets egenskaper och hur det hanteras, och välkomnar också de nya tekniska riktlinjerna för klassificering av avfall. Parlamentet betonar behovet av att vidareutveckla ramen för klassificering av avfall och kemikalier för att inkludera farliga endpoints som inger stora betänkligheter, t.ex. hög persistens, hormonstörande ämnen, bioackumulering eller neurotoxicitet. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att tydliggöra den korrekta tolkningen av CLP-förordningen vad gäller klassificeringen av avfallsflöden, så att man förebygger felklassificering av avfall som innehåller ämnen som inger betänkligheter. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att den bristfälliga kontrollen av efterlevnaden av EU:s avfallslagstiftning är oacceptabel och måste prioriteras, bland annat genom landrapporter inom ramen för granskningen av genomförandet av EU:s miljöpolitik, då det behövs en mer enhetlig strategi för reglerna för kemikalie- och avfallsklassificering. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utan dröjsmål se över den europeiska avfallsförteckningen. |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 109.

(2)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 93.

(3)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 100.

(4)  EUT L 150, 14.6.2018, s. 141.

(5)  EUT L 396, 30.12.2006, s. 1.

(6)  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

(7)  EUT L 158, 30.4.2004, s. 7.

(8)  EUT L 285, 31.10.2009, s. 10.

(9)  EUT L 354, 28.12.2013, s. 171.

(10)  Antagna texter, P8_TA(2017)0287.

(11)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 96.

(12)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 65.

(13)  Antagna texter, P8_TA(2018)0100.

(14)  EUT L 312, 22.11.2008, s. 3.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/153 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/153

---

P8_TA(2018)0354

En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om en europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (2017/2254(INI))

(2019/C 433/21)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution,

| — | med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 168 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget),

| — | med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) riktlinjer från 2017 om användning av medicinskt viktiga antimikrobiella medel i livsmedelsproducerande djur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världshälsoorganisationens (WHO) riktlinjer från 2017 om användning av medicinskt viktiga antimikrobiella medel i livsmedelsproducerande djur,

| — | med beaktande av rapporten från det europeiska veterinärförbundet (FVE) av den 29 februari 2016, som innehåller svar på frågor från Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) om användning av antimikrobiella medel i livsmedelsproducerande djur (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från det europeiska veterinärförbundet (FVE) av den 29 februari 2016, som innehåller svar på frågor från Europeiska läkemedelsmyndigheten (EMA) och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) om användning av antimikrobiella medel i livsmedelsproducerande djur (1),

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2016 om det fortsatta arbetet inom ramen för en One health-modell för att bekämpa antimikrobiell resistens, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2016 om det fortsatta arbetet inom ramen för en One health-modell för att bekämpa antimikrobiell resistens,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2016 om att stärka balansen i läkemedelssystemen i EU och dess medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 17 juni 2016 om att stärka balansen i läkemedelssystemen i EU och dess medlemsstater,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 6 juni 2011 om immunisering av barn: framgångar och utmaningar när det gäller immunisering av barn i Europa samt hur man ska gå vidare, som antagits av EU-medlemsstaternas hälso- och sjukvårdsministrar, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 6 juni 2011 om immunisering av barn: framgångar och utmaningar när det gäller immunisering av barn i Europa samt hur man ska gå vidare, som antagits av EU-medlemsstaternas hälso- och sjukvårdsministrar,

| — | med beaktande av rådets slutsatser av den 6 december 2014 om vaccinering som ett ändamålsenligt verktyg inom folkhälsan, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets slutsatser av den 6 december 2014 om vaccinering som ett ändamålsenligt verktyg inom folkhälsan,

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2015 om säkrare hälso- och sjukvård i Europa: förbättrad patientsäkerhet och bekämpning av antimikrobiell resistens (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 maj 2015 om säkrare hälso- och sjukvård i Europa: förbättrad patientsäkerhet och bekämpning av antimikrobiell resistens (2),

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om den mikrobiella utmaningen – allt större hot från antimikrobiell resistens (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 december 2012 om den mikrobiella utmaningen – allt större hot från antimikrobiell resistens (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 2119/98/EG (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets beslut nr 1082/2013/EU av den 22 oktober 2013 om allvarliga gränsöverskridande hot mot människors hälsa och om upphävande av beslut nr 2119/98/EG (4),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2017 om en europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (COM(2017)0339), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 29 juni 2017 om en europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens (COM(2017)0339),

| — | med beaktande av sin resolution av den 26 november 2015 om en ny strategi för djurs välbefinnande för 2016–2020 (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 26 november 2015 om en ny strategi för djurs välbefinnande för 2016–2020 (5),

| — | med beaktande av WHO:s globala handlingsplan för vaccin, som godkändes av Världshälsoförsamlingens 194 medlemsstater i maj 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s globala handlingsplan för vaccin, som godkändes av Världshälsoförsamlingens 194 medlemsstater i maj 2012,

| — | med beaktande av WHO:s europeiska handlingsplan för vaccin 2015–2020, |
| --- | --- |

—

med beaktande av WHO:s europeiska handlingsplan för vaccin 2015–2020,

| — | med beaktande av den artikel med titeln The Role of the European Food Safety Authority (EFSA) in the Fight against Antimicrobial Resistance (AMR) som publicerades i tidskriften Food Protection Trends 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den artikel med titeln The Role of the European Food Safety Authority (EFSA) in the Fight against Antimicrobial Resistance (AMR) som publicerades i tidskriften Food Protection Trends 2018,

| — | med beaktande av kommissionens färdplan för en strategi om läkemedel i miljön och det aktuella utkastet till strategin (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens färdplan för en strategi om läkemedel i miljön och det aktuella utkastet till strategin (6),

| — | med beaktande av FN:s politiska deklaration från generalförsamlingens högnivåmöte om antimikrobiell resistens av den 21 september 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av FN:s politiska deklaration från generalförsamlingens högnivåmöte om antimikrobiell resistens av den 21 september 2016,

| — | med beaktande av Världsbankens rapport från mars 2017 om läkemedelsresistenta infektioners hot mot vår ekonomiska framtid, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Världsbankens rapport från mars 2017 om läkemedelsresistenta infektioners hot mot vår ekonomiska framtid,

| — | med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedel (COM(2014)0558), |
| --- | --- |

—

med beaktande av förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om veterinärmedicinska läkemedel (COM(2014)0558),

| — | med beaktande av rapporten från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) från september 2015 med titeln Antimicrobial Resistance in G7 Countries and Beyond: Economic Issues, Policies and Options for Action: Economic Issues, Policies and Options for Action, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rapporten från Organisationen för ekonomiskt samarbete och utveckling (OECD) från september 2015 med titeln Antimicrobial Resistance in G7 Countries and Beyond: Economic Issues, Policies and Options for Action: Economic Issues, Policies and Options for Action,

| — | med beaktande av EMA:s och Efsas gemensamma vetenskapliga yttrande om åtgärder för minskning av behovet av att använda antimikrobiella substanser inom djurhållning i Europeiska unionen och resulterande inverkan på livsmedelssäkerheten (Ronafa-yttrandet), |
| --- | --- |

—

med beaktande av EMA:s och Efsas gemensamma vetenskapliga yttrande om åtgärder för minskning av behovet av att använda antimikrobiella substanser inom djurhållning i Europeiska unionen och resulterande inverkan på livsmedelssäkerheten (Ronafa-yttrandet),

| — | med beaktande av den 70:e resolutionen från Världshälsoförsamlingen av den 29 maj 2017 om förbättring av förebyggande, ställande av diagnos och klinisk hantering av blodförgiftning, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den 70:e resolutionen från Världshälsoförsamlingen av den 29 maj 2017 om förbättring av förebyggande, ställande av diagnos och klinisk hantering av blodförgiftning,

| — | med beaktande av den första gemensamma rapporten från Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC), Efsa och EMA (Jiacra I) från 2015 och den andra gemensamma rapporten (Jiacra II) från 2017 om en integrerad analys av användningen av antimikrobiella medel och förekomsten av antimikrobiell resistens hos bakterier från människor och livsmedelsproducerande djur, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den första gemensamma rapporten från Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar (ECDC), Efsa och EMA (Jiacra I) från 2015 och den andra gemensamma rapporten (Jiacra II) från 2017 om en integrerad analys av användningen av antimikrobiella medel och förekomsten av antimikrobiell resistens hos bakterier från människor och livsmedelsproducerande djur,

| — | med beaktande av sin resolution av den 2 mars 2017 om EU:s alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 2 mars 2017 om EU:s alternativ för att förbättra tillgången till läkemedel (7),

| — | med beaktande av ECDC:s rapport från 2016 om övervakning av antimikrobiell resistens i Europa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av ECDC:s rapport från 2016 om övervakning av antimikrobiell resistens i Europa,

| — | med beaktande av EU:s sammanfattande rapport om antimikrobiell resistens hos zoonosbakterier och indikatorbakterier från människor, djur och livsmedel år 2016 (8), som utarbetades av ECDC och Efsa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av EU:s sammanfattande rapport om antimikrobiell resistens hos zoonosbakterier och indikatorbakterier från människor, djur och livsmedel år 2016 (8), som utarbetades av ECDC och Efsa,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0257/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandena från utskottet för industrifrågor, forskning och energi och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0257/2018), och av följande skäl:

| A. | Överdriven och felaktig användning av antibiotika, särskilt i djuruppfödningsprocessen (antibiotika som används i förebyggande syfte och som tillväxtbefrämjande medel) och bristfällig praxis för infektionsbekämpning inom både human- och veterinärmedicin har gradvis gjort antimikrobiell resistens till ett massivt hot mot människors och djurs hälsa. |
| --- | --- |

A.

Överdriven och felaktig användning av antibiotika, särskilt i djuruppfödningsprocessen (antibiotika som används i förebyggande syfte och som tillväxtbefrämjande medel) och bristfällig praxis för infektionsbekämpning inom både human- och veterinärmedicin har gradvis gjort antimikrobiell resistens till ett massivt hot mot människors och djurs hälsa.

| B. | Det uppskattas att minst 20 % av alla vårdrelaterade infektioner kan förebyggas genom varaktiga och mångfasetterade program för förebyggande och kontroll av infektioner. (9) |
| --- | --- |

B.

Det uppskattas att minst 20 % av alla vårdrelaterade infektioner kan förebyggas genom varaktiga och mångfasetterade program för förebyggande och kontroll av infektioner. (9)

| C. | Återhållsam användning av antibiotika och förebyggande och kontroll av infektioner inom alla hälso- och sjukvårdssektorer, inbegripet djurhälsa, är grundbultar för att effektivt förhindra att antibiotikaresistenta bakterier utvecklas och överförs. |
| --- | --- |

C.

Återhållsam användning av antibiotika och förebyggande och kontroll av infektioner inom alla hälso- och sjukvårdssektorer, inbegripet djurhälsa, är grundbultar för att effektivt förhindra att antibiotikaresistenta bakterier utvecklas och överförs.

| D. | 50 % av antibiotikaförskrivningarna för människor är ineffektiva och 25 % av människors intag förskrivs inte på ett korrekt sätt. 30 % av de sjukhusintagna använder antibiotika och multiresistenta bakterier utgör en särskild risk på sjukhus och vårdhem samt bland patienter som för sin vård kräver utrustning såsom respiratorer och blodkatetrar. |
| --- | --- |

D.

50 % av antibiotikaförskrivningarna för människor är ineffektiva och 25 % av människors intag förskrivs inte på ett korrekt sätt. 30 % av de sjukhusintagna använder antibiotika och multiresistenta bakterier utgör en särskild risk på sjukhus och vårdhem samt bland patienter som för sin vård kräver utrustning såsom respiratorer och blodkatetrar.

| E. | Antibiotika fortsätter att användas inom djurhållningen för att förebygga sjukdomar och för att kompensera för dålig hygien snarare än att förskrivas vid behov, vilket bidrar till framväxten av bakterier som är resistenta mot antimikrobiella medel i djur som sedan kan överföras till människor. |
| --- | --- |

E.

Antibiotika fortsätter att användas inom djurhållningen för att förebygga sjukdomar och för att kompensera för dålig hygien snarare än att förskrivas vid behov, vilket bidrar till framväxten av bakterier som är resistenta mot antimikrobiella medel i djur som sedan kan överföras till människor.

| F. | Sambandet mellan antibiotikaresistens som upptäcks hos livsmedelsproducerande djur (t.ex. slaktkycklingar) och det faktum att en stor andel bakterieinfektioner hos människor härrör från hantering, bearbetning och konsumtion av köttet från dessa djur har också bekräftats av EU:s byråer (10). |
| --- | --- |

F.

Sambandet mellan antibiotikaresistens som upptäcks hos livsmedelsproducerande djur (t.ex. slaktkycklingar) och det faktum att en stor andel bakterieinfektioner hos människor härrör från hantering, bearbetning och konsumtion av köttet från dessa djur har också bekräftats av EU:s byråer (10).

| G. | Missbruket av antibiotika urholkar deras verkan och leder till spridning av högresistenta mikrober som är särskilt resistenta mot sista linjens antibiotika. Enligt uppgifter från OECD kan antimikrobiell resistens vara orsak till uppskattningsvis 700 000 dödsfall per år världen över. Av dessa dödsfall inträffar 25 000 i EU och övriga utanför EU, varför samarbete inom utvecklingspolitiken och samordning och övervakning av antimikrobiell resistens på internationell nivå är av avgörande betydelse. |
| --- | --- |

G.

Missbruket av antibiotika urholkar deras verkan och leder till spridning av högresistenta mikrober som är särskilt resistenta mot sista linjens antibiotika. Enligt uppgifter från OECD kan antimikrobiell resistens vara orsak till uppskattningsvis 700 000 dödsfall per år världen över. Av dessa dödsfall inträffar 25 000 i EU och övriga utanför EU, varför samarbete inom utvecklingspolitiken och samordning och övervakning av antimikrobiell resistens på internationell nivå är av avgörande betydelse.

| H. | Om inga åtgärder vidtas skulle antimikrobiell resistens kunna orsaka upp till 10 miljoner dödsfall årligen 2050. Av dessa uppskattade dödsfall skulle 9 miljoner inträffa utanför EU, i utvecklingsländer, särskilt i Asien och Afrika. Infektioner och resistenta bakterier sprids lätt, varför behovet av globala åtgärder är akut. |
| --- | --- |

H.

Om inga åtgärder vidtas skulle antimikrobiell resistens kunna orsaka upp till 10 miljoner dödsfall årligen 2050. Av dessa uppskattade dödsfall skulle 9 miljoner inträffa utanför EU, i utvecklingsländer, särskilt i Asien och Afrika. Infektioner och resistenta bakterier sprids lätt, varför behovet av globala åtgärder är akut.

| I. | Vaccinationer och snabbdiagnosverktyg har potential att begränsa missbruket av antibiotika. Snabbdiagnosverktyg gör det möjligt för hälso- och sjukvårdspersonal att snabbt upptäcka en bakterie- eller virusinfektion och därigenom minska missbruket av antibiotika och risken för att resistens utvecklas (11). |
| --- | --- |

I.

Vaccinationer och snabbdiagnosverktyg har potential att begränsa missbruket av antibiotika. Snabbdiagnosverktyg gör det möjligt för hälso- och sjukvårdspersonal att snabbt upptäcka en bakterie- eller virusinfektion och därigenom minska missbruket av antibiotika och risken för att resistens utvecklas (11).

| J. | Den fortsatta spridningen av högresistenta bakterier skulle kunna göra det omöjligt att i framtiden sörja för god hälso- och sjukvård med avseende på invasiva operationer eller vedertagna behandlingar för vissa patientgrupper som behöver strålbehandling, kemoterapi eller transplantationer. |
| --- | --- |

J.

Den fortsatta spridningen av högresistenta bakterier skulle kunna göra det omöjligt att i framtiden sörja för god hälso- och sjukvård med avseende på invasiva operationer eller vedertagna behandlingar för vissa patientgrupper som behöver strålbehandling, kemoterapi eller transplantationer.

| K. | Bakterier utvecklas ständigt, miljöerna för forskning och utveckling (FoU) och regelsystemen är komplexa, vissa specifika infektioner är sällsynta och den förväntade avkastningen från nya antimikrobiella medel är fortfarande begränsad. |
| --- | --- |

K.

Bakterier utvecklas ständigt, miljöerna för forskning och utveckling (FoU) och regelsystemen är komplexa, vissa specifika infektioner är sällsynta och den förväntade avkastningen från nya antimikrobiella medel är fortfarande begränsad.

| L. | Vårdrelaterade infektioner beror på bristande förebyggande åtgärder som leder till antibiotikaresistenta bakterier och bristfällig hygien, särskilt på sjukhus. ECDC beräknar att ungefär fyra miljoner patienter får en vårdrelaterad infektion varje år i EU och att ungefär 37 000 dödsfall per år är en direkt följd av dessa infektioner. Antalet dödsfall kan vara ännu högre. Den tidigare siffran 25 000 dödsfall i EU per år har visat sig vara en allvarlig underskattning. |
| --- | --- |

L.

Vårdrelaterade infektioner beror på bristande förebyggande åtgärder som leder till antibiotikaresistenta bakterier och bristfällig hygien, särskilt på sjukhus. ECDC beräknar att ungefär fyra miljoner patienter får en vårdrelaterad infektion varje år i EU och att ungefär 37 000 dödsfall per år är en direkt följd av dessa infektioner. Antalet dödsfall kan vara ännu högre. Den tidigare siffran 25 000 dödsfall i EU per år har visat sig vara en allvarlig underskattning.

| M. | Den bristande tillgången till effektiva antibiotika i utvecklingsländerna orsakar fortfarande fler dödsfall än antimikrobiell resistens. Åtgärder mot antimikrobiell resistens som inriktas alltför mycket på att begränsa åtkomsten till antibiotika skulle kunna förvärra den redan allvarliga krisen med bristande tillgång till läkemedel, som för närvarande orsakar över en miljon dödsfall per år hos barn under fem år. Syftet med åtgärder för att ta itu med antimikrobiell resistens måste vara att säkerställa hållbar tillgång till läkemedel för alla, vilket innebär tillgång för de som har ett behov men inget överflöd för någon. |
| --- | --- |

M.

Den bristande tillgången till effektiva antibiotika i utvecklingsländerna orsakar fortfarande fler dödsfall än antimikrobiell resistens. Åtgärder mot antimikrobiell resistens som inriktas alltför mycket på att begränsa åtkomsten till antibiotika skulle kunna förvärra den redan allvarliga krisen med bristande tillgång till läkemedel, som för närvarande orsakar över en miljon dödsfall per år hos barn under fem år. Syftet med åtgärder för att ta itu med antimikrobiell resistens måste vara att säkerställa hållbar tillgång till läkemedel för alla, vilket innebär tillgång för de som har ett behov men inget överflöd för någon.

| N. | I flera medlemsstater sker en snabb ökning av nivåerna av multiresistenta svampar vilket orsakar kraftigt förlängda inläggningar på sjukhus och ökad dödlighet för smittade patienter. Det amerikanska centrumet för kontroll och förebyggande av sjukdomar har ökat medvetenheten om problemet. Detta specifika problem är på ett anmärkningsvärt sätt frånvarande i den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

N.

I flera medlemsstater sker en snabb ökning av nivåerna av multiresistenta svampar vilket orsakar kraftigt förlängda inläggningar på sjukhus och ökad dödlighet för smittade patienter. Det amerikanska centrumet för kontroll och förebyggande av sjukdomar har ökat medvetenheten om problemet. Detta specifika problem är på ett anmärkningsvärt sätt frånvarande i den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens.

| O. | Aktiva screeningprogram med snabbdiagnosverktyg har visat sig bidra väsentligt till hanteringen av vårdrelaterade infektioner och till att minska deras spridning inom sjukhus och mellan patienter (12). |
| --- | --- |

O.

Aktiva screeningprogram med snabbdiagnosverktyg har visat sig bidra väsentligt till hanteringen av vårdrelaterade infektioner och till att minska deras spridning inom sjukhus och mellan patienter (12).

| P. | Användningen av föreningar av antibiotika i icke-kliniska konsumentprodukter har visat sig öka risken för att skapa läkemedelsresistenta bakteriestammar (13). |
| --- | --- |

P.

Användningen av föreningar av antibiotika i icke-kliniska konsumentprodukter har visat sig öka risken för att skapa läkemedelsresistenta bakteriestammar (13).

| Q. | God handhygien i form av effektiv handtvättning och torkning kan bidra till att förhindra antimikrobiell resistens och överföringen av infektionssjukdomar. |
| --- | --- |

Q.

God handhygien i form av effektiv handtvättning och torkning kan bidra till att förhindra antimikrobiell resistens och överföringen av infektionssjukdomar.

| R. | Användning av medicintekniska produkter kan förhindra postoperativa infektioner och kan därför förhindra och kontrollera utvecklingen av antimikrobiell resistens (14). |
| --- | --- |

R.

Användning av medicintekniska produkter kan förhindra postoperativa infektioner och kan därför förhindra och kontrollera utvecklingen av antimikrobiell resistens (14).

| S. | Det finns framgångsrika exempel på program som har förbättrat den globala tillgången till läkemedel för hiv, tuberkulos och malaria. |
| --- | --- |

S.

Det finns framgångsrika exempel på program som har förbättrat den globala tillgången till läkemedel för hiv, tuberkulos och malaria.

| T. | Vårdrelaterade infektioner utgör ett avsevärt hot mot bevarandet och säkerställandet av grundläggande hälso- och sjukvård över hela världen. |
| --- | --- |

T.

Vårdrelaterade infektioner utgör ett avsevärt hot mot bevarandet och säkerställandet av grundläggande hälso- och sjukvård över hela världen.

| U. | Om den nuvarande trenden håller i sig skulle antimikrobiell resistens kunna orsaka fler dödsfall än cancer år 2050 (15). |
| --- | --- |

U.

Om den nuvarande trenden håller i sig skulle antimikrobiell resistens kunna orsaka fler dödsfall än cancer år 2050 (15).

| V. | ECDC och Efsa har återigen konstaterat att antimikrobiell resistens är ett av de största hoten mot folkhälsan (16). |
| --- | --- |

V.

ECDC och Efsa har återigen konstaterat att antimikrobiell resistens är ett av de största hoten mot folkhälsan (16).

| W. | Bland dödsfallen till följd av antimikrobiell resistens är läkemedelsresistent tuberkulos den ledande orsaken. |
| --- | --- |

W.

Bland dödsfallen till följd av antimikrobiell resistens är läkemedelsresistent tuberkulos den ledande orsaken.

| X. | I sin rapport från mars 2017 varnade Världsbanken för att läkemedelsresistenta infektioner år 2050 skulle kunna orsaka lika stora globala ekonomiska skador som finanskrisen 2008. |
| --- | --- |

X.

I sin rapport från mars 2017 varnade Världsbanken för att läkemedelsresistenta infektioner år 2050 skulle kunna orsaka lika stora globala ekonomiska skador som finanskrisen 2008.

| Y. | Antimikrobiell resistens måste ses och förstås såväl som ett hot mot människors, djurs och planetens hälsa som ett direkt hot mot att uppnå flera av målen för hållbar utveckling som anges i Agenda 2030 för hållbar utveckling, inbegripet, men inte begränsat till, målen för hållbar utveckling nummer 1, 2, 3 och 6. |
| --- | --- |

Y.

Antimikrobiell resistens måste ses och förstås såväl som ett hot mot människors, djurs och planetens hälsa som ett direkt hot mot att uppnå flera av målen för hållbar utveckling som anges i Agenda 2030 för hållbar utveckling, inbegripet, men inte begränsat till, målen för hållbar utveckling nummer 1, 2, 3 och 6.

| Z. | Målen för One Health-modellen är att bevara effektiviteten i behandlingar av infektioner hos såväl människor som djur, minska uppkomst och spridning av antimikrobiell resistens samt öka utvecklingen och tillgängliggörandet av nya effektiva antimikrobiella medel i EU och i resten av världen. |
| --- | --- |

Z.

Målen för One Health-modellen är att bevara effektiviteten i behandlingar av infektioner hos såväl människor som djur, minska uppkomst och spridning av antimikrobiell resistens samt öka utvecklingen och tillgängliggörandet av nya effektiva antimikrobiella medel i EU och i resten av världen.

| AA. | I rådets slutsatser om det fortsatta arbetet inom ramen för en One health-modell för att bekämpa antimikrobiell resistens (17) uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att harmonisera strategiska forskningsdagordningar för EU:s befintliga forsknings- och utvecklingsinitiativ om nya antibiotika, alternativ och diagnosmetoder inom ramen för ett One Health-nätverk om antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

AA.

I rådets slutsatser om det fortsatta arbetet inom ramen för en One health-modell för att bekämpa antimikrobiell resistens (17) uppmanas kommissionen och medlemsstaterna att harmonisera strategiska forskningsdagordningar för EU:s befintliga forsknings- och utvecklingsinitiativ om nya antibiotika, alternativ och diagnosmetoder inom ramen för ett One Health-nätverk om antimikrobiell resistens.

| AB. | Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänner medborgarnas grundläggande rätt till hälso- och sjukvård. Rätten till hälso- och sjukvård är den ekonomiska, sociala och kulturella rätt till en allmän minimistandard av hälso- och sjukvård som var och en har rätt till. |
| --- | --- |

AB.

Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna erkänner medborgarnas grundläggande rätt till hälso- och sjukvård. Rätten till hälso- och sjukvård är den ekonomiska, sociala och kulturella rätt till en allmän minimistandard av hälso- och sjukvård som var och en har rätt till.

| AC. | En central pelare i alla EU-omfattande strategier för antimikrobiell resistens måste vara att säkerställa fortsatt utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal om den senaste utvecklingen inom forskningen och om bästa praxis för att förebygga och stoppa spridningen av antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

AC.

En central pelare i alla EU-omfattande strategier för antimikrobiell resistens måste vara att säkerställa fortsatt utbildning för hälso- och sjukvårdspersonal om den senaste utvecklingen inom forskningen och om bästa praxis för att förebygga och stoppa spridningen av antimikrobiell resistens.

| AD. | Världshälsoförsamlingen uppskattar att blodförgiftning – ett syndromsvar på infektionssjukdomar – orsakar uppskattningsvis sex miljoner dödsfall världen över varje år, av vilka de flesta är möjliga att förhindra. |
| --- | --- |

AD.

Världshälsoförsamlingen uppskattar att blodförgiftning – ett syndromsvar på infektionssjukdomar – orsakar uppskattningsvis sex miljoner dödsfall världen över varje år, av vilka de flesta är möjliga att förhindra.

| AE. | I enlighet med deras gemensamma mandat arbetar ECDC, Efsa och EMA för närvarande för att tillhandahålla resultatindikatorer för antimikrobiell resistens och förbrukning av antimikrobiella medel i livsmedelsproducerande djur och människor. |
| --- | --- |

AE.

I enlighet med deras gemensamma mandat arbetar ECDC, Efsa och EMA för närvarande för att tillhandahålla resultatindikatorer för antimikrobiell resistens och förbrukning av antimikrobiella medel i livsmedelsproducerande djur och människor.

| AF. | Naturen förser oss med en mängd kraftfulla antibiotika, vilket skulle kunna utnyttjas i långt större utsträckning än vad som nu görs. |
| --- | --- |

AF.

Naturen förser oss med en mängd kraftfulla antibiotika, vilket skulle kunna utnyttjas i långt större utsträckning än vad som nu görs.

| AG. | De senaste uppgifterna från EMA visar att åtgärderna för att minska användningen av antimikrobiella medel inom veterinärmedicinen har varit inkonsekventa i EU (18). Vissa medlemsstater har på kort tid åstadkommit en väsentligt minskad användning av antimikrobiella veterinärmedicinska medel tack vare en ambitiös nationell politik, vilket belysts genom en serie informationsuppdrag som utförts av kommissionens direktorat för hälsa och livsmedel: revision och analys (19). |
| --- | --- |

AG.

De senaste uppgifterna från EMA visar att åtgärderna för att minska användningen av antimikrobiella medel inom veterinärmedicinen har varit inkonsekventa i EU (18). Vissa medlemsstater har på kort tid åstadkommit en väsentligt minskad användning av antimikrobiella veterinärmedicinska medel tack vare en ambitiös nationell politik, vilket belysts genom en serie informationsuppdrag som utförts av kommissionens direktorat för hälsa och livsmedel: revision och analys (19).

| AH. | Antimikrobiell resistens utgör ett gränsöverskridande hälsohot, men situationen varierar betydligt från en medlemsstat till en annan. Kommissionen har följaktligen en skyldighet att identifiera och vidta åtgärder på områden som har ett stort europeiskt mervärde, samtidigt som man respekterar de befogenheter som tillhör medlemsstaterna, vilka ansvarar för att fastställa sina egna hälso- och sjukvårdspolicyer. |
| --- | --- |

AH.

Antimikrobiell resistens utgör ett gränsöverskridande hälsohot, men situationen varierar betydligt från en medlemsstat till en annan. Kommissionen har följaktligen en skyldighet att identifiera och vidta åtgärder på områden som har ett stort europeiskt mervärde, samtidigt som man respekterar de befogenheter som tillhör medlemsstaterna, vilka ansvarar för att fastställa sina egna hälso- och sjukvårdspolicyer.

| AI. | Effektiva insatser mot antimikrobiell resistens måste vara en del av ett bredare internationellt initiativ där så många internationella institutioner, organ och experter som möjligt är engagerade, inte minst den privata sektorn. |
| --- | --- |

AI.

Effektiva insatser mot antimikrobiell resistens måste vara en del av ett bredare internationellt initiativ där så många internationella institutioner, organ och experter som möjligt är engagerade, inte minst den privata sektorn.

| AJ. | Huvudorsakerna till antimikrobiell resistens är bland annat olämplig användning och missbruk av antimikrobiella medel, svagheter inom system för kvalitetssäkring av läkemedel, användning av antimikrobiella medel i boskap för att gynna tillväxt eller förhindra sjukdomar, brister i förebyggande och kontroll av infektioner samt svagheter inom övervakningssystem. |
| --- | --- |

AJ.

Huvudorsakerna till antimikrobiell resistens är bland annat olämplig användning och missbruk av antimikrobiella medel, svagheter inom system för kvalitetssäkring av läkemedel, användning av antimikrobiella medel i boskap för att gynna tillväxt eller förhindra sjukdomar, brister i förebyggande och kontroll av infektioner samt svagheter inom övervakningssystem.

| AK. | Patienter bör ha tillgång till hälso- och sjukvård och behandlingsalternativ enligt sina egna val och preferenser, inbegripet kompletterande och alternativa behandlingar och läkemedel. |
| --- | --- |

AK.

Patienter bör ha tillgång till hälso- och sjukvård och behandlingsalternativ enligt sina egna val och preferenser, inbegripet kompletterande och alternativa behandlingar och läkemedel.

| AL. | Man uppskattar att kostnaden för att vidta globala åtgärder mot antimikrobiell resistens är uppemot 40 miljarder US-dollar under en tioårsperiod. |
| --- | --- |

AL.

Man uppskattar att kostnaden för att vidta globala åtgärder mot antimikrobiell resistens är uppemot 40 miljarder US-dollar under en tioårsperiod.

| AM. | Utmaningarna i samband med antimikrobiell resistens kommer att öka under de kommande åren och effektiva åtgärder är beroende av fortsatta gränsöverskridande investeringar i offentlig och privat forskning och innovation så att bättre verktyg, produkter och enheter, nya behandlingar och alternativa metoder kan utvecklas enligt One Health-modellen. |
| --- | --- |

AM.

Utmaningarna i samband med antimikrobiell resistens kommer att öka under de kommande åren och effektiva åtgärder är beroende av fortsatta gränsöverskridande investeringar i offentlig och privat forskning och innovation så att bättre verktyg, produkter och enheter, nya behandlingar och alternativa metoder kan utvecklas enligt One Health-modellen.

| AN. | Under femte till sjunde ramprogrammen (FP5–FP7) har mer än en miljard euro investerats i forskning om antimikrobiell resistens, och inom ramen för Horisont 2020 har en sammanlagd budget på över 650 miljoner euro avsatts hittills. Kommissionen har åtagit sig att investera mer än 200 miljoner euro i antimikrobiell resistens under de sista tre åren av Horisont 2020. |
| --- | --- |

AN.

Under femte till sjunde ramprogrammen (FP5–FP7) har mer än en miljard euro investerats i forskning om antimikrobiell resistens, och inom ramen för Horisont 2020 har en sammanlagd budget på över 650 miljoner euro avsatts hittills. Kommissionen har åtagit sig att investera mer än 200 miljoner euro i antimikrobiell resistens under de sista tre åren av Horisont 2020.

| AO. | Olika finansieringsinstrument inom Horisont 2020 kommer att lägga fram forskningsresultat om antimikrobiell resistens, särskilt följande:






  — | Initiativet för innovativa läkemedel (IMI), med inriktning på alla aspekter kring utvecklingen av antibiotika, inbegripet forskning om mekanismerna bakom antimikrobiell resistens, upptäckten av nya läkemedel, utveckling av läkemedel samt ekonomi och förvaltning, med sju pågående projekt inom ramen för programmet ND4BB med en total budget på mer än 600 miljoner euro i form av kommissionens finansieringsbidrag och naturabidrag från företag. |
| --- | --- | --- |

AO.

Olika finansieringsinstrument inom Horisont 2020 kommer att lägga fram forskningsresultat om antimikrobiell resistens, särskilt följande:

—

Initiativet för innovativa läkemedel (IMI), med inriktning på alla aspekter kring utvecklingen av antibiotika, inbegripet forskning om mekanismerna bakom antimikrobiell resistens, upptäckten av nya läkemedel, utveckling av läkemedel samt ekonomi och förvaltning, med sju pågående projekt inom ramen för programmet ND4BB med en total budget på mer än 600 miljoner euro i form av kommissionens finansieringsbidrag och naturabidrag från företag.

| — | Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP), med inriktning på utveckling av nya och bättre läkemedel, vaccin, mikrobicider och diagnosmetoder för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria, med 32 pågående projekt värda mer än 79 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP), med inriktning på utveckling av nya och bättre läkemedel, vaccin, mikrobicider och diagnosmetoder för bekämpning av hiv/aids, tuberkulos och malaria, med 32 pågående projekt värda mer än 79 miljoner euro.

| — | Det gemensamma programplaneringsinitiativet om antimikrobiell resistens (JPIAMR), med inriktning på konsolidering av de annars fragmenterade nationella forskningsinsatserna och med pågående projekt värda 55 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Det gemensamma programplaneringsinitiativet om antimikrobiell resistens (JPIAMR), med inriktning på konsolidering av de annars fragmenterade nationella forskningsinsatserna och med pågående projekt värda 55 miljoner euro.

| — | Europeiska forskningsrådet (EFR), med sina forskningsprojekt präglade av forskarstyrning och nedifrån-och-upp-perspektiv. |
| --- | --- |

—

Europeiska forskningsrådet (EFR), med sina forskningsprojekt präglade av forskarstyrning och nedifrån-och-upp-perspektiv.

| — | InnovFin Infectious Diseases Financial Facility (IDFF) för marknadsnära projekt, med sju lån på sammanlagt 125 miljoner euro beviljade hittills. |
| --- | --- |

—

InnovFin Infectious Diseases Financial Facility (IDFF) för marknadsnära projekt, med sju lån på sammanlagt 125 miljoner euro beviljade hittills.

| — | Instrumentet för små och medelstora företag och Snabbspåret till innovation, med stöd till små och medelstora företag när det gäller att utveckla nya lösningar och verktyg för att förebygga, diagnostisera och behandla smittsamma sjukdomar och förbättra infektionskontrollen, med 36 projekt knutna till antimikrobiell resistens och en budget på 33 miljoner euro. |
| --- | --- |

—

Instrumentet för små och medelstora företag och Snabbspåret till innovation, med stöd till små och medelstora företag när det gäller att utveckla nya lösningar och verktyg för att förebygga, diagnostisera och behandla smittsamma sjukdomar och förbättra infektionskontrollen, med 36 projekt knutna till antimikrobiell resistens och en budget på 33 miljoner euro.

| AP. | Mer än 20 nya klasser av antibiotika utvecklades fram till 1960-talet, men endast en ny klass antibiotika har utvecklats sedan dess, trots spridningen och utvecklingen av nya resistenta bakterier. Dessutom finns det tydliga belägg för resistens mot nya medel inom befintliga klasser av antibiotika. |
| --- | --- |

AP.

Mer än 20 nya klasser av antibiotika utvecklades fram till 1960-talet, men endast en ny klass antibiotika har utvecklats sedan dess, trots spridningen och utvecklingen av nya resistenta bakterier. Dessutom finns det tydliga belägg för resistens mot nya medel inom befintliga klasser av antibiotika.

| AQ. | De nya antimikrobiella medlen har positiva spridningseffekter på folkhälsan och forskningen. |
| --- | --- |

AQ.

De nya antimikrobiella medlen har positiva spridningseffekter på folkhälsan och forskningen.

| AR. | Användning av antibiotika i avelstekniskt hänseende, till exempel i tillväxtbefrämjande syfte, innebär att dessa hälsoprodukter missbrukas, vilket påpekats av alla internationella hälsoorganisationer, vilka rekommenderar ett förbud för att bekämpa antimikrobiell resistens. Användning av antibiotika i tillväxtbefrämjande syfte i livsmedelsproducerande djur har varit förbjuden i EU sedan 2006. |
| --- | --- |

AR.

Användning av antibiotika i avelstekniskt hänseende, till exempel i tillväxtbefrämjande syfte, innebär att dessa hälsoprodukter missbrukas, vilket påpekats av alla internationella hälsoorganisationer, vilka rekommenderar ett förbud för att bekämpa antimikrobiell resistens. Användning av antibiotika i tillväxtbefrämjande syfte i livsmedelsproducerande djur har varit förbjuden i EU sedan 2006.

| AS. | Många sjukdomar som orsakas av mikrober kan bekämpas effektivt inte med hjälp av antibiotika, vilket banar väg för läkemedelsresistens, utan med hjälp av tidig diagnos kombinerat med behandling med nya och befintliga läkemedel samt andra metoder och behandlingar som är godkända i EU, och därmed rädda livet på miljontals människor och djur i hela EU. |
| --- | --- |

AS.

Många sjukdomar som orsakas av mikrober kan bekämpas effektivt inte med hjälp av antibiotika, vilket banar väg för läkemedelsresistens, utan med hjälp av tidig diagnos kombinerat med behandling med nya och befintliga läkemedel samt andra metoder och behandlingar som är godkända i EU, och därmed rädda livet på miljontals människor och djur i hela EU.

| AT. | Klyftan ökar mellan den tilltagande antimikrobiella resistensen och utvecklingen av nya antimikrobiella medel. År 2050 kan läkemedelsresistenta sjukdomar orsaka tio miljoner dödsfall per år i hela världen. Enligt uppskattningar dör minst 25 000 personer varje år i EU av infektioner som orsakas av resistenta bakterier, med en årlig kostnad på 1,5 miljarder euro, samtidigt som endast en ny klass antibiotika har utvecklats under de senaste 40 åren. |
| --- | --- |

AT.

Klyftan ökar mellan den tilltagande antimikrobiella resistensen och utvecklingen av nya antimikrobiella medel. År 2050 kan läkemedelsresistenta sjukdomar orsaka tio miljoner dödsfall per år i hela världen. Enligt uppskattningar dör minst 25 000 personer varje år i EU av infektioner som orsakas av resistenta bakterier, med en årlig kostnad på 1,5 miljarder euro, samtidigt som endast en ny klass antibiotika har utvecklats under de senaste 40 åren.

| AU. | För att bevara effektiviteten i antibiotika som enbart är avsedda för människor och begränsa riskerna för uppkomst av antimikrobiell resistens mot dessa viktiga antibiotika, måste man förbjuda användning av vissa antibiotikafamiljer som veterinärläkemedel. Kommissionen bör fastställa vilka antibiotika eller grupper av antibiotika som enbart ska få användas vid behandling av vissa infektioner hos människor. |
| --- | --- |

AU.

För att bevara effektiviteten i antibiotika som enbart är avsedda för människor och begränsa riskerna för uppkomst av antimikrobiell resistens mot dessa viktiga antibiotika, måste man förbjuda användning av vissa antibiotikafamiljer som veterinärläkemedel. Kommissionen bör fastställa vilka antibiotika eller grupper av antibiotika som enbart ska få användas vid behandling av vissa infektioner hos människor.

| AV. | Den politiska förklaring som antogs av statscheferna vid FN:s generalförsamling i New York i september 2016 och den globala handlingsplanen i maj 2015 var en signal om att världssamfundet ställt sig bakom en bred samordnad och sektorsövergripande strategi för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

AV.

Den politiska förklaring som antogs av statscheferna vid FN:s generalförsamling i New York i september 2016 och den globala handlingsplanen i maj 2015 var en signal om att världssamfundet ställt sig bakom en bred samordnad och sektorsövergripande strategi för att ta itu med de bakomliggande orsakerna till antimikrobiell resistens.

| AW. | Den siffra som ofta upprepas, dvs. 25 000 dödsfall med koppling till antimikrobiell resistens i EU per år och relaterade kostnader på över 1,5 miljarder euro, härstammar från 2007 och det behövs fortlöpande uppdaterad information om den verkliga bördan av antimikrobiell resistens. Det bör understrykas att problemets omfattning är ett bevis på det uppenbara behovet av en europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

AW.

Den siffra som ofta upprepas, dvs. 25 000 dödsfall med koppling till antimikrobiell resistens i EU per år och relaterade kostnader på över 1,5 miljarder euro, härstammar från 2007 och det behövs fortlöpande uppdaterad information om den verkliga bördan av antimikrobiell resistens. Det bör understrykas att problemets omfattning är ett bevis på det uppenbara behovet av en europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens.

EU som ett område för bästa praxis

| 1. | Europaparlamentet anser att för att man ska kunna vidta tillräckliga åtgärder för att bekämpa antimikrobiell resistens måste One Health-principen spela en central roll och återspegla det faktum att människors och djurs hälsa och miljön är kopplade till varandra och att sjukdomar överförs från människor till djur och tvärtom. Parlamentet betonar därför att sjukdomar måste bekämpas både hos människor och djur, samtidigt som man tar särskild hänsyn till livsmedelskedjan och miljön, som kan vara ytterligare en källa till resistenta mikroorganismer. Parlamentet understryker kommissionens viktiga roll i samordningen och övervakningen av nationella handlingsplaner som genomförs av medlemsstaterna och vikten av samarbete mellan administrationer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar behovet av en tidsram för den europeiska One Health-handlingsplanen. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inkludera mätbara och bindande mål för antimikrobiell resistens med ambitiösa riktmärken, både i den europeiska One Health-handlingsplanen och i nationella handlingsplaner, för att möjliggöra benchmarking. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet betonar att det är mycket viktigt med en korrekt och återhållsam användning av antimikrobiella medel för att begränsa uppkomsten av antimikrobiell resistens inom hälso- och sjukvård, djurhållning och vattenbruk. Parlamentet betonar att det finns betydande skillnader i hur medlemsstaterna hanterar och motarbetar antimikrobiell resistens, vilket innebär att samordningen av nationella planer med specifika mål är avgörande. Parlamentet betonar att kommissionen spelar en nyckelroll i samordningen och övervakningen av nationella strategier. Parlamentet understryker vikten av ett sektorsövergripande (särskilt inom ramen för EU:s nästa ramprogram för forskning och innovation (FP9)) genomförande av One Health-modellen med hjälp av många olika medel, vilket ännu inte i tillräcklig utsträckning är fallet i kommissionens handlingsplan. Parlamentet begär att förebyggande användning av antibiotika som veterinärläkemedel ska regleras strikt, i enlighet med bestämmelserna i den kommande förordningen om veterinärmedicinska läkemedel. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet rekommenderar att det nyligen inrättade One Health-nätverket och EU:s gemensamma åtgärder om antimikrobiell resistens och vårdrelaterade infektioner (EU-Jamrai) också bör omfatta andra viktiga berörda intressenter utöver medlemsstaterna. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att genomföra och offentliggöra en halvtidsöversyn och en efterhandsutvärdering av One Health-handlingsplanen och att involvera alla relevanta intressenter i utvärderingsförfarandet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet betonar att gemensamma åtgärder för hela EU mot det växande hotet mot människors och djurs hälsa och miljön från antibiotikaresistenta bakterier endast kan bli framgångsrika om de baseras på standardiserade uppgifter. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att utveckla och föreslå lämpliga förfaranden och indikatorer för att mäta och jämföra framstegen i kampen mot antimikrobiell resistens och att säkerställa att de standardiserade uppgifterna lämnas in och utvärderas. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet noterar att de nyligen antagna EU-indikatorerna som hjälper medlemsstaterna att övervaka sina framsteg i kampen mot antimikrobiell resistens endast fokuserar på förbrukning av antibiotika och inte speglar användningens lämplighet. Parlamentet uppmanar ECDC att ändra EU-indikationerna på ett sätt som tar hänsyn till detta. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samla in uppgifter om och rapportera den mängd antibiotika som tillverkarna producerar. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att harmonisera kontroll, övervakning och rapportering av mönster för antimikrobiell resistens och patogener och att lämna in dessa uppgifter till det globala systemet för övervakning av antimikrobiell resistens (GLASS). Parlamentet understryker vidare att systematisk insamling av alla relevanta och jämförbara uppgifter om försäljningsvolymen är av yttersta vikt. Parlamentet uppmanar kommissionen att i samråd med EMA, Efsa och ECDC utarbeta en prioriteringslista över patogener för EU, med beaktande av WHO:s globala prioriteringslista över patogener, för såväl människor som djur, och att därigenom tydligt fastställa framtida FoU-prioriteringar. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att uppmuntra och stödja medlemsstaterna när det gäller att inrätta och övervaka nationella mål för övervakning och minskning av antimikrobiell resistens/vårdrelaterade infektioner. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utforma standardiserade undersökningar för insamling av uppgifter om vårdrelaterade infektioner samt att undersöka hot mot stora människo- och djurpopulationer under epidemier och pandemier. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet understryker att bättre utbyte av lokal, regional och nationell information och dito uppgifter om framväxande problem hos människors och djurs hälsa, tillsammans med användning av system för tidig varning, kan bistå medlemsstaterna vid antagandet av lämpliga inneslutningsåtgärder i syfte att begränsa spridningen av resistenta organismer. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet efterlyser en utökning av alla relevanta EU-byråers roll och finansiering i kampen mot antimikrobiell resistens och vårdrelaterade infektioner. Parlamentet anser att ett tätt samarbete mellan EU-byråer och EU-finansierade projekt är av yttersta vikt. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen och medlemsstaterna att lägga fram regelbundna och korrekta rapporter om antalet konstaterade fall av antimikrobiell resistens hos människor, liksom en korrekt och aktuell statistik över dödsfall till följd av antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet betonar att övervakning av djuruppfödningen för jordbrukets och livsmedelsindustrins behov, förebyggande av infektioner, hälsoutbildning, biosäkerhetsåtgärder, aktiva screeningprogram och bekämpningsrutiner är av största vikt för att bekämpa smittsamma mikroorganismer, eftersom det minskar behovet av antimikrobiella medel och följaktligen minskar mikroorganismernas möjligheter att utveckla och sprida resistens. Parlamentet betonar behovet av obligatorisk rapportering till folkhälsomyndigheterna av alla patienter som befunnits vara smittade med eller vara bärare av högresistenta bakterier. Parlamentet betonar behovet av riktlinjer för isolering av bärare som lagts in på sjukhus och inrättande av en tvärvetenskaplig arbetsgrupp som ska rapportera direkt till de nationella hälsoministerierna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet betonar behovet av ett EU-system för insamling av uppgifter om korrekt användning av all antibiotika. Parlamentet efterlyser utveckling av protokoll för förskrivning och användning av antibiotika på EU-nivå, som erkänner bland annat veterinärernas och primärvårdsläkarnas ansvar på detta område. Parlamentet efterfrågar också obligatorisk insamling, på nationell nivå, av uppgifter om all förskrivning av antibiotika och registrering av dessa i en databas som kontrolleras och samordnas av experter på infektioner för att sprida kunskap om bästa antibiotikaanvändning. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet beklagar i detta sammanhang att kommissionen inte i god tid lade fram en strategi mot förorening av vatten genom läkemedel såsom krävs i vattendirektivet (20). Parlamentet uppmanar därför eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att utan dröjsmål utarbeta en EU-strategi för bekämpning av läkemedelsrester i vatten och miljö, med tillräcklig tonvikt på övervakning, datainsamling och förbättrad analys av följderna av antimikrobiell resistens för vattentäkter och vattenekosystem. Parlamentet påpekar nyttan av en integrerad kedjestrategi mot läkemedelsrester och antimikrobiell resistens i miljön (21), |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet betonar att förorening av vatten och mark genom antibiotikarester från human- och veterinärmedicinen är ett växande problem och att miljön själv är en potentiell källa till nya resistenta mikroorganismer. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ägna miljöaspekten betydligt större uppmärksamhet inom ramen för One Health-modellen. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet erinrar om att den siffra som ofta upprepas, dvs. 25 000 dödsfall med koppling till antimikrobiell resistens i EU per år och relaterade kostnader på över 1,5 miljarder euro, härstammar från 2007 och att det krävs fortlöpande uppdaterad information om den verkliga bördan av antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet påminner om att hälsa är en produktivitets- och konkurrenskraftsfaktor samt en av de frågor som är viktigast för medborgarna. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka sin finansiering av EUCAST som hanterar de tekniska aspekterna av fenotypisk in vitro-resistensbestämning och fungerar som EMA:s och ECDC:s brytpunktskommitté. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att anslå ytterligare finansiering till forskning om icke-terapeutiska foderalternativ för tillämpning inom djurhållning i den fleråriga budgetramen för 2021–2027. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet stöder, som ett minimum, rådets svar på Codex Alimentarius utkast till uppförandekod för att minimera och begränsa antimikrobiell resistens och dess principer nr 18 och 19 om ansvarig och återhållsam användning av antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet efterfrågar ett fokus på efterlevnad av riktlinjer för infektionsbekämpning, integrering av mål för en minskning av infektionstakten samt stöd till god praxis för att åtgärda patientsäkerheten i sjukhusmiljön. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, ECDC och medlemsstaterna att uppmuntra till användning av engångshanddukar på hygienkänsliga platser, till exempel vårdinrättningar, anläggningar för livsmedelsberedning och plantskolor. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet påminner om att resistenta bakterier kan överföras från djur till människor bland annat via livsmedel och att läkemedelsresistenta bakterier kan cirkulera i populationer av människor och djur via vatten och miljön. Parlamentet noterar att det finns en risk för infektion med resistenta organismer via kontaminerade grödor som behandlats med antimikrobiella medel eller med gödselmedel samt via utsläpp från jordbruket till grundvattnet. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att spridningen av sådana bakterier påverkas av handel, resor och både mänsklig migration och djurmigration. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utarbeta meddelanden avseende folkhälsan för att öka allmänhetens medvetenhet och på så sätt främja ett förändrat beteende i förhållande till en ansvarsfull användning och hantering av antibiotika, i synnerhet förebyggande användning. Parlamentet understryker betydelsen av att främja ”hälsokompetens” eftersom det är mycket viktigt att patienterna förstår hälso- och sjukvårdsinformation och kan följa behandlingsanvisningar på rätt sätt. Parlamentet betonar att förebyggande åtgärder, däribland god hygien, bör utökas för att minska efterfrågan på antibiotika för människor. Parlamentet betonar att medvetenheten om farorna med självmedicinering och överdriven förskrivning bör vara en central del i en förebyggande strategi. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta meddelanden avseende folkhälsan för att öka allmänhetens medvetenhet om kopplingen mellan infektioner och kroppshygien. Parlamentet betonar att ett effektivt sätt att minska användningen av antimikrobiella medel är att förhindra att infektioner sprids över huvud taget. Parlamentet förespråkar i detta sammanhang främjande av initiativ för egenvård. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att utveckla strategier för att hjälpa patienter att hålla sig till och fullfölja behandling med antibiotika och annan lämplig behandling som förskrivs av hälso- och sjukvårdspersonal. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att föreslå riktlinjer, i enlighet med One Health-modellen, med bästa praxis för framtagandet av harmoniserade kvalitetsstandarder för tillämpning inom EU-omfattande insatser, i syfte att främja tvärvetenskaplig utbildning, infektionsförebyggande och utbildningsprogram för hälso- och sjukvårdspersonal och allmänheten, garantera att hälso- och sjukvårdspersonal och veterinärer agerar korrekt vid förskrivning, dosering, användning och avfallshantering av antimikrobiella medel och material som kontaminerats av antimikrobiella medel (22) samt att säkerställa inrättande och användning av tvärvetenskapliga arbetsgrupper för antibiotikaförvaltning i sjukhusmiljöer. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet understryker att en tredjedel av förskrivningarna görs inom primärvården och att denna sektor därför bör betraktas som en prioritering i samband med användningsprotokollen. Parlamentet betonar behovet av att specialister på infektionssjukdomar deltar i utarbetandet av dessa protokoll och i kontrollen och uppföljningen av dessa. Parlamentet uppmanar kommissionen att utarbeta riktlinjer för användning av dessa protokoll på området människors hälsa. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att se över alla befintliga protokoll, i synnerhet för profylaktisk användning vid kirurgi. Parlamentet välkomnar aktuella projekt på nationell nivå, exempelvis Pirasoa-programmet, som exempel på god praxis i fråga om rationell användning inom primärvården och på sjukhus. Parlamentet efterlyser utveckling av mekanismer för utbyte av bästa praxis och protokoll. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet är medvetet om att hälso- och sjukvårdspersonal ofta måste fatta snabba beslut om antibiotikabehandling vid indikation. Parlamentet noterar att snabbdiagnostester kan bidra till att underbygga effektivt och precist beslutsfattande. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förhindra infektionsspridning via resistenta bakterier genom att införa aktiva screeningprogram med teknik för snabba diagnoser i syfte att snabbt identifiera patienter som smittats av multiresistenta bakterier och att vidta lämpliga åtgärder för infektionsbekämpning (t.ex. isolering av patienter, gruppering av patienter med samma infektion samt förstärkta hygienåtgärder). |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet är medvetet om att kostnaden för snabbdiagnosverktyg kan vara högre än för antibiotika. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå incitament för sektorn att utveckla effektiva, billiga och ändamålsenliga provtagningsmetoder och att använda snabbdiagnosverktyg. Parlamentet betonar att snabbdiagnosverktyg endast finns tillgängliga i hela landet i 40 % av OECD-länderna. Parlamentet uppmanar hälso- och sjukförsäkringsbolagen att stå för de extra kostnader som uppstår vid användning av snabbdiagnosverktyg, med tanke på de långsiktiga fördelarna med att förhindra onödig användning av antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att begränsa försäljningen av antibiotika genom den hälso- och sjukvårdspersonal för djur och människor som förskriver dem och att avskaffa alla incitament – ekonomiska eller annat – för förskrivning av antibiotika, samtidigt som man fortsätter att garantera en tillräckligt snabb tillgång till akutveterinärmedicin. Parlamentet betonar att många antimikrobiella medel används för både människor och djur och att vissa av dessa antimikrobiella medel är nödvändiga för att förebygga eller behandla livshotande infektioner hos människor, och att deras användning på djur därför bör förbjudas. Parlamentet understryker att dessa antimikrobiella medel endast bör användas för behandling av människor, i syfte att bevara deras effektivitet i fråga om att behandla infektioner hos människor så länge som möjligt. Parlamentet anser att medlemsstaterna bör tillåtas införa eller behålla striktare åtgärder avseende begränsning av antibiotikaförsäljning. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta kraftfulla åtgärder mot olaglig försäljning av antimikrobiella produkter eller försäljning av sådana utan recept från en läkare eller veterinär i EU. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet understryker vikten av vaccin och diagnosverktyg när det gäller att bekämpa antimikrobiell resistens och vårdrelaterade infektioner. Parlamentet rekommenderar att mål för livslång vaccinering och infektionsbekämpning hos befolkningen, särskilt inom högriskgrupper, ska ingå som ett centralt inslag i de nationella handlingsplanerna mot antimikrobiell resistens. Parlamentet betonar också vikten av tillgänglig information och ökad medvetenhet hos allmänheten för att öka vaccinationsgraden inom hälso- och sjukvården för djur och människor och därigenom bekämpa sjukdomar och antimikrobiell resistens på ett kostnadseffektivt sätt. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet betonar att det i den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens konstateras att immunisering genom vaccination är ett kostnadseffektivt hälsoingripande i kampen mot antimikrobiell resistens (23) och att kommissionen i handlingsplanen tillkännager incitament för att främja användningen av diagnostik, antimikrobiella alternativ och vacciner (24), men att de relativt sett högre kostnaderna för diagnostik, antimikrobiella alternativ och vaccination jämfört med vanligt förekommande antibiotika utgör ett hinder för en sådan höjning av vaccinationsgraden som efterlyses i handlingsplanen (25). Parlamentet betonar att olika medlemsstater redan nu betraktar vaccination som en viktig policyåtgärd både för att förebygga utbrott av gränsöverskridande djursjukdomar och för att begränsa ytterligare smittrisker för EU:s jordbruksmarknad och därför har infört sådan. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att stärka insatserna för att förebygga och kontrollera infektioner som kan leda till blodförgiftning. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att i sina nationella handlingsplaner mot antimikrobiell resistens inkludera målinriktade insatser för bättre förebyggande, tidig upptäckt och diagnos samt klinisk behandling av blodförgiftning. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att undersöka hur man bäst kan utnyttja potentialen hos de europeiska referensnätverken för sällsynta sjukdomar och att bedöma deras möjliga roll inom forskningen om antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet understryker att miljöföroreningar på grund av antibiotikarester från människor och djur, särskilt från djuruppfödning, sjukhus och hushåll, är ett växande problem som kräver samordnade politiska åtgärder för att undvika spridning av antimikrobiell resistens bland ekosystem, djur och människor. Parlamentet uppmuntrar till ytterligare forskning om överföringsdynamik och dessa föroreningars förhållandemässiga inverkan på antimikrobiell resistens. Parlamentet efterlyser följaktligen utveckling av synergier mellan One Health-modellen och befintliga miljörelaterade övervakningsdata, särskilt i form av övervakning av bevakningslistor inom ramen för vattendirektivet, för att öka kunskaperna om förekomst och spridning av antimikrobiella medel i miljön. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet noterar att bakterier som exponeras för herbicider reagerar annorlunda på kliniskt relevanta antibiotika. Parlamentet noterar frekvensen av förändrad antibiotikaresistens som orsakas av användning av godkända herbicider och antibiotika och att effekterna av denna förändring inte är föremål för tillsyn. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att vidta lämpliga åtgärder för att ta itu med läkemedelsutsläpp, inbegripet antimikrobiella medel, i miljön via avloppsvatten och avloppsvattenreningsverk, vilket är en viktig faktor för uppkomsten av antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet efterlyser en översyn av miljöriskbedömningar som en del av förfarandet för godkännande för försäljning av antimikrobiella medel liksom för äldre produkter som redan har släppts ut på marknaden. Parlamentet efterlyser en strikt efterlevnad av EU:s goda tillverkningssed och reglerna för grön upphandling vid tillverkning och distribution av läkemedel och antibiotikautsläpp i miljön. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen och medlemsstaterna att ta itu med problemet med snabbt ökande nivåer av multiresistenta svampar genom att se över användningen av svampbekämpningsmedel inom jordbruket och industrin. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fasa ut användningen av antimikrobiella föreningar eller kemikalier i icke-kliniska miljöer, såsom i rengöringsprodukter för hushåll och andra konsumentvaror. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet framhåller det brådskande behovet av ingående forskning om de effekter som förekomsten av antimikrobiella ämnen i livsmedelsgrödor och animaliskt foder har på utvecklingen av antimikrobiell resistens, samt om den mikrobiella miljön i jorden. |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet påpekar i detta sammanhang att en omsorgsfull förhandsbedömning av de samhälleliga kostnaderna av ett ”end of pipe” -synsätt är nödvändig. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se över sina regler för god lantbrukspraxis och relevant bästa tillgängliga teknik inom ramen för direktivet om industriutsläpp (26), i avsikt att införa bestämmelser om hantering av gödsel som innehåller antibiotika/antimikrobiellt resistenta mikroorganismer. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stimulera utvecklingen av hållbara läkemedel med låg miljö- och vattenpåverkan och uppmuntra till ytterligare innovationer inom läkemedelssektorn på detta område. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet betonar att inte alla medlemsstater har tillräckliga resurser för att utveckla och genomföra omfattande nationella strategier för antimikrobiell resistens. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att ge medlemsstaterna tydlig information om tillgängliga EU-resurser för bekämpning av antimikrobiell resistens och att tillhandahålla mer öronmärkt finansiering för detta ändamål. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att se över och ändra de referensdokument för bästa tillgängliga teknik (Bref-dokument) enligt direktivet om industriutsläpp som är relevanta för utsläpp från tillverkningsanläggningar för antibiotika. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar med kraft kommissionen att på ett ändamålsenligt sätt utnyttja den befintliga lagstiftningen på alla områden med koppling till antimikrobiell resistens, för att se till att hotet bemöts inom alla politikområden. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet betonar vikten av att tillämpa en livscykelbedömning, från tillverkning och förskrivning till hantering av läkemedelsavfall. Parlamentet uppmanar kommissionen att utreda frågan om avfallshantering av antibiotika, varvid alternativ till förbränning, exempelvis förgasning, bör undersökas. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa att miljöhänsyn inkluderas i systemet för säkerhetsövervakning av läkemedel när det gäller läkemedel för människor och stärks när det gäller läkemedel för djur, särskilt i samband med antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att fastställa kvalitetsnormer (tröskelvärden) eller riskbedömningskrav för att säkerställa att gödsel, avloppsslam och bevattningsvatten innehåller säkra koncentrationer av relevanta antibiotika och antimikrobiellt resistenta mikroorganismer innan de får spridas på jordbruksmark. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att i samarbete med medlemsstaterna inleda en EU-omfattande informationskampanj för konsumenter och företag om vattenbruk i allmänhet och i synnerhet om skillnaderna mellan de stränga och omfattande normerna på EU-marknaden och de normer som gäller för produkter som importeras från tredjeländer, med särskild tonvikt på de problem som införseln i EU av särskilt resistenta mikroorganismer samt antimikrobiell resistens medför för livsmedelssäkerheten och folkhälsan. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet efterlyser en utfasning av rutinmässig profylaktisk och metafylaktisk användning av antimikrobiella medel på grupper av livsmedelsproducerande djur och begär att användning av sista linjens antibiotika ska förbjudas helt och hållet för livsmedelsproducerande djur. Parlamentet betonar att god djurhållning, hygien och jordbruksförvaltning samt goda investeringar på dessa områden bidrar till att förebygga infektioner och därigenom till att minska antibiotikaanvändningen. Parlamentet uppmanar med kraft kommissionen att lägga fram en ny EU-strategi för djurskydd, i enlighet med vad som förespråkats av Europaparlamentet, med det långsiktiga syftet att skapa en djurskyddslag. Parlamentet uppmanar bestämt kommissionen att utan dröjsmål genomföra de kvarstående punkterna från EU:s strategi för djurskydd och djurs välbefinnande 2012–2015. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet understryker att god förvaltning av jordbruksanläggningar, biosäkerhet och djurhållningssystem ligger till grund för livsmedelsproducerande djurs hälsa och välstånd, och tillämpat på rätt sätt minimerar detta mottagligheten för bakteriesjukdomar och behovet av antibiotikaanvändning för djur. |
| --- | --- |

58.

| 59. | Europaparlamentet anser att tillräcklig finansiering för jordbruksföretagens investeringar, till exempel i kvalitativa djurstallar, ventilation, rengöring, desinfektion, vaccinering och biosäkerhet, måste uppmuntras och inte undergrävas i den framtida gemensamma jordbrukspolitiken. Parlamentet erkänner i detta sammanhang vikten av medvetenhet bland jordbrukarna om djurskydd, djurhälsa och livsmedelssäkerhet. Parlamentet noterar vikten av att främja och tillämpa god praxis i alla steg av produktionen och bearbetningen av livsmedelsprodukter och vikten av säkert och näringsmässigt balanserat foder, särskilda foderstrategier, fodersammansättningar, foderberedningar och foderbearbetning. |
| --- | --- |

59.

| 60. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att – även inom ramen för reformen av den gemensamma jordbrukspolitiken – skapa flera synergier och, i överensstämmelse med konstaterandena i One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens, tillhandahålla effektiva ekonomiska incitament och stödåtgärder till djurhållare som kan uppvisa en signifikant minskning av sin antibiotikaanvändning och en hög vaccinationsgrad för sina djur eller kreatursbesättningar. |
| --- | --- |

60.

| 61. | Europaparlamentet betonar att god sanitet och hygien på jordbruksanläggningar är helt grundläggande. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram riktlinjer för användning av antibiotika på djur och för hygienförhållanden på jordbruksanläggningar. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utarbeta specifika planer och att stärka kontrollen av sanitetsförhållanden. |
| --- | --- |

61.

| 62. | Europaparlamentet påminner om de förebyggande åtgärder som ska vidtas innan man tar till antimikrobiell behandling av hela grupper (metafylax) av livsmedelsproducerande djur:






  — | Användning av bra och friska avelsdjur, som växer naturligt, med lämplig genetisk mångfald. |
| --- | --- | --- |

62.

—

Användning av bra och friska avelsdjur, som växer naturligt, med lämplig genetisk mångfald.

| — | Förhållanden som tar hänsyn till djurslagens beteendemässiga behov, inklusive socialt umgänge och sociala hierarkier. |
| --- | --- |

—

Förhållanden som tar hänsyn till djurslagens beteendemässiga behov, inklusive socialt umgänge och sociala hierarkier.

| — | Säkrande av en beståndstäthet som inte ökar risken för sjukdomsspridning. |
| --- | --- |

—

Säkrande av en beståndstäthet som inte ökar risken för sjukdomsspridning.

| — | Isolering av sjuka djur från resten av gruppen. |
| --- | --- |

—

Isolering av sjuka djur från resten av gruppen.

| — | Uppdelningar av flockar i mindre, fysiskt åtskilda grupper (gäller kycklingar och mindre djur). |
| --- | --- |

—

Uppdelningar av flockar i mindre, fysiskt åtskilda grupper (gäller kycklingar och mindre djur).

| — | Genomförande av befintliga bestämmelser om djurskydd redan i tvärvillkoren i enlighet med de föreskrivna verksamhetskraven 11, 12 och 13 i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 (27). |
| --- | --- |

—

Genomförande av befintliga bestämmelser om djurskydd redan i tvärvillkoren i enlighet med de föreskrivna verksamhetskraven 11, 12 och 13 i bilaga II till förordning (EU) nr 1306/2013 (27).

| 63. | Europaparlamentet anser att krav på märkning med information om användningen av antibiotika skulle förbättra konsumenternas kunskap och hjälpa konsumenterna att göra mer informerade val. Parlamentet uppmanar kommissionen att skapa ett harmoniserat system för märkning som baseras på djurskyddsnormer och god djurhållningspraxis, vilket planerades redan 2009 (28). |
| --- | --- |

63.

| 64. | Europaparlamentet hänvisar också till den senaste tidens vetenskapliga resultat (februari 2018) som visar att betalaktamas med utvidgat spektrum (Extended Spectrum Beta-Lactamase, ESBL) endast överförs till människor genom kreaturshållning och köttkonsumtion i begränsad utsträckning, och att ESBL framför allt överförs från människa till människa (29). |
| --- | --- |

64.

| 65. | Europaparlamentet betonar att intensiv djurhållning kan innebära att boskap och fjäderfän på ett olämpligt och rutinmässigt sätt ges antibiotika för att växa snabbare och att antibiotika också ofta används i profylaktiskt syfte för att förhindra att sjukdomar sprids i de trånga, begränsade och stressframkallande utrymmen som djuren hålls i och som hämmar deras immunsystem, samt för att kompensera de ohälsosamma förhållanden under vilka de föds upp. |
| --- | --- |

65.

| 66. | Europaparlamentet anser att vår kunskap om spridningen av antimikrobiell resistens från livsmedelsproducerande djur till människor redan är ganska god men att detta inte återspeglas tillräckligt väl i handlingsplanen. Parlamentet noterar att man i handlingsplanen endast efterlyser ytterligare forskning och mer kunskap om frågan, och att detta till och med kan senarelägga sådana åtgärder som verkligen behövs. |
| --- | --- |

66.

| 67. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skilja mellan kreatur och husdjur, i synnerhet i samband med utvecklingen av mekanismer för att övervaka och bedöma användningen av antimikrobiella medel inom veterinärmedicinen samt vid utformningen av åtgärder för att hantera användningen av dessa. |
| --- | --- |

67.

| 68. | Europaparlamentet betonar att man i samarbete med veterinärer har utarbetat en heltäckande övervakning av antibiotika inom jordbruket, som innebär att användningen av antibiotika dokumenteras på ett omfattande sätt och att användningen av dem förbättras ytterligare. Parlamentet beklagar att det än så länge inte finns något jämförbart system inom humanmedicin. |
| --- | --- |

68.

| 69. | Europaparlamentet noterar att sambandet mellan antibiotikaresistens i livsmedelsproducerande djur (t.ex. slaktkycklingar) och en stor andel bakterieinfektioner hos människor, som härrör från hantering, bearbetning och konsumtion av köttet från dessa djur, också har bekräftats av EU:s byråer (30). |
| --- | --- |

69.

| 70. | Europaparlamentet betonar att forskningen visar att det finns ett samband mellan insatser som begränsar användningen av antibiotika hos livsmedelsproducerande djur och en minskad förekomst av antibiotikaresistenta bakterier i dessa djur (31). |
| --- | --- |

70.

| 71. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att på grundval av den senaste tidens forskning (32) visa omsorg och proportionalitet när åtgärder vidtas, och att omsorgsfullt bedöma och klassificera antibiotika och antimikrobiell resistens i all relevant lagstiftning, för att inte i onödan begränsa tillgången till medel för bekämpning av vissa protozoer, som bland annat coccidia, inom djurhållningen i EU och därigenom oavsiktligt orsaka en förhöjd risk för att människor smittas av farliga bakterier, till exempel salmonella, och mikrober via livsmedel. |
| --- | --- |

71.

| 72. | Europaparlamentet beklagar att EU:s One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens helt saknar fördelning av resurser och att den inte använder lagstiftningsinstrument på ett mer ambitiöst sätt. Parlamentet uppmanar kommissionen att vara mer ambitiös med en eventuell framtida handlingsplan som den tar fram och att vidta mer bestämda åtgärder för att genomföra den i sin helhet. |
| --- | --- |

72.

| 73. | Europaparlamentet beklagar att kommissionens principiellt riktiga strategi alltför ofta inskränks till avsiktsförklaringar, och uppmanar kommissionen att konkretisera strategin. |
| --- | --- |

73.

| 74. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att samordna och övervaka nationella strategier för att göra det möjligt att utbyta bästa praxis mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

74.

| 75. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att utarbeta ambitiösa nationella strategier för att motverka antimikrobiell resistens i animalieproduktionssektorn och att inkludera kvantitativa minskningsmål för användningen av veterinärmedicinska antimikrobiella medel, samtidigt som de lokala förhållandena beaktas. Parlamentet betonar att alla sektorer som ingår i livsmedelskedjan bör involveras i genomförandet av strategierna. |
| --- | --- |

75.

| 76. | Europaparlamentet noterar att det i vissa medlemsstater finns juridiskt definierade, professionellt kvalificerade veterinärmedicinska rådgivare som har rätt att förskriva vissa veterinärläkemedel för de behöriga myndigheterna. Parlamentet betonar att nationella handlingsplaner för antimikrobiell resistens inte bör förbjuda dessa personer att vid behov förskriva och tillhandahålla vissa veterinärmedicinska läkemedel, med tanke på den oundgängliga roll dessa personer kan spela i isolerade landsbygdsområden. |
| --- | --- |

76.

| 77. | Europaparlamentet framhåller vikten av utbyte av bästa praxis mellan medlemsstaterna och av kommissionens samordning av sådant utbyte. Parlamentet välkomnar i detta sammanhang att antibiotikaanvändningen inom djurhållningen i Nederländerna har minskat med 64,4 % under perioden 2009–2016 och att den uttalade nationella ambitionen är en ytterligare minskning till 2020. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att också i andra delar av EU följa detta exempel på offentlig-privat samverkan mellan stat, industrier, forskare och veterinärer. |
| --- | --- |

77.

| 78. | Europaparlamentet uppmanar med kraft medlemsstaterna att överväga att införa positiva (skattebefrielser för jordbrukare) och negativa (skatter på försäljning av antibiotika, såsom de som införts med gott resultat i Belgien och Danmark) skatteincitament för antibiotika som används inom djurhållning för icke-terapeutiska ändamål. |
| --- | --- |

78.

Stärka forskning, utveckling och innovation avseende antimikrobiell resistens

| 79. | Europaparlamentet påpekar att över 1,3 miljarder euro har investerats i forskning om antimikrobiell resistens, vilket medfört att EU är ledande på området, och att EU: s arbete bland annat har lett till att programmet New Drugs for Bad Bugs (ND4BB) (33) och det gemensamma programplaneringsinitiativet om antimikrobiell resistens (JPIAMR) (34) har lanserats. Parlamentet understryker behovet av effektivitet och samordning av forskningsverksamhet. Parlamentet välkomnar därför initiativ såsom ERA-NET för att skapa synergieffekter mellan JPIAMR och Horisont 2020. Parlamentet framhåller att över 20 nya antibiotikaklassar utvecklades fram till 1960-talet och noterar med oro att inga verkligt nya antimikrobiella klasser har införts de senaste åren. |
| --- | --- |

79.

| 80. | Europaparlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att överväga ett nytt regelverk för att stimulera utvecklingen av nya antimikrobiella medel för människor, vilket redan efterlysts av parlamentet den 10 mars 2016 i dess ändringsförslag till förslaget till en förordning om veterinärmedicinska läkemedel och i dess resolution av den 19 maj 2015. Parlamentet noterar att kommissionen i den europeiska One Health-handlingsplanen mot antimikrobiell resistens också åtar sig att ”analysera EU:s regleringsinstrument och incitament – särskilt lagstiftningen om särläkemedel och pediatriska läkemedel – för att använda dem för att ta fram nya antimikrobiella substanser” . |
| --- | --- |

80.

| 81. | Europaparlamentet ser med glädje på att Efsa och EMA nyligen såg över och diskuterade ett antal alternativ till användning av antimikrobiella medel i livsmedelsproducerande djur, varav några har konstaterats ge lovande resultat vad gäller förbättring av djurhälsoparametrarna vid experimentella undersökningar. Parlamentet rekommenderar därför att ta ett nytt krafttag för vetenskaplig forskning om alternativ och att utveckla ett EU-regelverk som skulle stimulera till utveckling av dessa och förtydliga förfarandet för deras godkännande. |
| --- | --- |

81.

| 82. | Europaparlamentet påminner om att den traditionella tillverkningen av antibiotika, som bygger på flera olika tekniker som förändrar den antibiotika som erhålls från naturen, har uttömts och att FoU-investeringar för att skapa en ny generation bör skilja sig från det traditionella antibiotikaparadigmet. Parlamentet välkomnar de nya metoder som redan har utvecklats, bland annat monoklonala antikroppar som minskar virulensen hos bakterier, inte genom att eliminera dem utan genom att göra dem verkningslösa. |
| --- | --- |

82.

| 83. | Europaparlamentet påpekar att vetenskap och forskning spelar en avgörande roll i utvecklingen av standarder i kampen mot antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

83.

| 84. | Europaparlamentet välkomnar nyligen genomförda forskningsprojekt om alternativa antibiotikaterapier såsom fagterapi, till exempel det EU-finansierade Phagoburn-projektet. Parlamentet noterar att inga fagterapier hittills har godkänts på EU-nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå en ram för fagterapi som ska bygga på den senaste vetenskapliga forskningen. |
| --- | --- |

84.

| 85. | Europaparlamentet noterar den senaste tidens forskning om utvecklingen av nästa generations probiotika för samtidig användning med antibiotikabehandling i kliniska miljöer, vilket bevisligen kan minska vårdrelaterade infektioner som orsakas av ytterst antibiotikaresistenta bakterier (35). |
| --- | --- |

85.

| 86. | Europaparlamentet noterar att FoU på området nya metoder för att behandla och förebygga infektioner är lika viktiga, och att dessa metoder kan omfatta användning av substanser för att stärka immunsvaret på bakterieinfektioner, såsom pre- och probiotika. |
| --- | --- |

86.

| 87. | Europaparlamentet uppmuntrar EMA att tillsammans med Efsa och ECDC se över all tillgänglig information om fördelarna och riskerna med äldre antimikrobiella substanser, inbegripet kombinationer av olika antibiotika, och att ta ställning till om den godkända användningen av dem behöver ändras. Parlamentet betonar att en tidig dialog mellan innovatörer och tillsynsmyndigheter bör uppmuntras för att vid behov anpassa regelverket för att prioritera och påskynda utvecklingen av antimikrobiella läkemedel och möjliggöra snabbare tillgång. |
| --- | --- |

87.

| 88. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa ett påskyndat förfarande genom vilket användning av antimikrobiella medel som har godkänts för industri- eller lantbruksändamål men som misstänks ha en allvarlig negativ inverkan på den antimikrobiella resistensen kan förbjudas tillfälligt, tills ytterligare studier av det antimikrobiella medlets inverkan har genomförts. |
| --- | --- |

88.

| 89. | Europaparlamentet erinrar om att dålig kvalitet på medicinska och veterinärmedicinska produkter med låga koncentrationer av aktiva ingredienser, och/eller långsiktig användning av dessa, främjar uppkomsten av resistenta mikrober. Parlamentet uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att förbättra och utforma lagstiftning som säkerställer att läkemedlen är av kontrollerad kvalitet, säkra och effektiva och att användningen av dem följer strikta principer. |
| --- | --- |

89.

| 90. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att öka anslagen till tidig sektorsövergripande och tvärvetenskaplig FoI inom epidemiologi och immunologi för antimikrobiellt resistenta patogener och screening för vårdrelaterade infektioner, framför allt i fråga om överföringsvägarna mellan djur och människor och miljön. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja forskning om handhygien och inverkan av olika handtvätts- och handstorkningsmetoder på överföring av potentiella patogener. |
| --- | --- |

90.

| 91. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att investera både i utveckling av antibiotikafria alternativ för djurhälsa, däribland tillväxtbefrämjande medel, och i utveckling av nya molekyler för framtagande av nya antibiotika. Parlamentet betonar att nya antibiotika inte får användas för att främja djurhälsan eller tillväxten, och att sektorer som mottar offentliga medel för utveckling av nya antibiotika måste upphöra att distribuera och/eller använda antibiotika för att främja djurhälsan eller tillväxten. |
| --- | --- |

91.

| 92. | Europaparlamentet välkomnar den senaste tidens gränsöverskridande forskningsprojekt om vägledning i fråga om antimikrobiella medel och infektionsförebyggande åtgärder, såsom det EU-finansierade Interreg-projektet i-4-1-Health. Parlamentet uppmanar kommissionen att öka finansieringen till forskning om åtgärder för att förebygga vårdrelaterade infektioner. |
| --- | --- |

92.

| 93. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ge ytterligare stöd till FoU-åtgärder på området antimikrobiell resistens, däribland avseende de globala infektioner som omnämns i målen för hållbar utveckling, särskilt läkemedelsresistent tuberkulos, malaria, hiv och försummade tropiska sjukdomar, som en del av EU:s nästa ramprogram för forskning och innovation, bland annat genom att inrätta en särskild avdelning inom programmet inriktad på den globala kampen mot antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

93.

| 94. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att införa restriktioner för transport av levande djur från områden där det nuvarande övervakningssystemet har upptäckt bakteriestammar som är resistenta mot antimikrobiella medel. |
| --- | --- |

94.

| 95. | Europaparlamentet noterar att vissa växtskyddsprodukter också skulle kunna ha antimikrobiella egenskaper som kan påverka spridningen av antimikrobiell resistens. Parlamentet efterlyser ytterligare forskning om den eventuella kopplingen mellan exponering för kommersiella sammansättningar av bekämpningsmedel och herbicider och utveckling av antimikrobiell resistens. Parlamentet inser att herbicider rutinmässigt testas för toxicitet men inte för subletala effekter på mikrober, och betonar därför med beaktande av ovanstående betydelsen av att överväga att rutinmässigt utföra sådana tester. |
| --- | --- |

95.

| 96. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja en tidig och kontinuerlig dialog med alla berörda parter för att utveckla lämpliga incitament till FoU på området antimikrobiell resistens. Parlamentet erkänner att det inte finns någon universallösning. Parlamentet uppmanar med eftertryck kommissionen att formellt inkludera civilsamhället i One Health-diskussionerna, exempelvis genom att inrätta och finansiera ett särskilt intressentnätverk. |
| --- | --- |

96.

| 97. | Europaparlamentet betonar det behövs olika samarbetsmodeller under ledning av den offentliga sektorn och med industrins deltagande. Parlamentet konstaterar att industrins kapacitet spelar en viktig roll vid FoU på området antimikrobiell resistens. Parlamentet betonar trots detta att ytterligare offentlig prioritering och samordning krävs inom FoU i denna viktiga fråga. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att inrätta en offentlig plattform för offentligt finansierade FoU-projekt inom antimikrobiell resistens och för samordning av alla FoU-åtgärder. |
| --- | --- |

97.

| 98. | Europaparlamentet understryker därför att den nuvarande ramen för innovation inte på ett effektivt sätt uppmuntrar till FoU på området antimikrobiell resistens, och efterlyser en anpassning och harmonisering av reglerna för immateriell äganderätt på EU-nivå, framför allt för att bättre kunna anpassa varaktigheten för skyddet till den period som önskas för det innovativa läkemedlet i fråga. |
| --- | --- |

98.

| 99. | Europaparlamentet tror att det redan i många olika delar av EU bedrivs forskning i frågor som rör bekämpning av antimikrobiell resistens, utan att man hittills har fått någon ordentlig överblick över forskningsläget inom EU som helhet. Parlamentet föreslår därför att det inrättas en särskild plattform på EU-nivå, så att forskningsresurserna i framtiden kan användas mer ändamålsenligt. |
| --- | --- |

99.

| 100. | Europaparlamentet framhåller värdet av att utveckla koalitioner mellan den akademiska världen och företag för biofarmaceutiska läkemedel när det gäller att ta fram nya antibiotika, snabba diagnoser och nya behandlingar. |
| --- | --- |

100.

| 101. | Europaparlamentet välkomnar slutsatserna från det gemensamma tekniska symposiet mellan Världshälsoorganisationen (WHO), Världsorganisationen för den intellektuella äganderätten (Wipo) och Världshandelsorganisationen (WTO) om antimikrobiell resistens och om hur man främjar innovation, tillgång till och lämplig användning av antibiotika (36), under vilket man diskuterade nya FoU-modeller som ska ge incitament till FoU samtidigt som lönsamheten för ett antibiotiskt medel frikopplas från sålda volymer. |
| --- | --- |

101.

| 102. | Europaparlamentet påminner om att förordningen om kliniska prövningar (37) kommer att bidra till att uppmuntra till forskning om nya antimikrobiella medel i EU. Parlamentet uppmanar kommissionen och EMA att genomföra förordningen om kliniska prövningar utan ytterligare dröjsmål. |
| --- | --- |

102.

| 103. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja utvecklingen och spridningen av nya ekonomiska modeller, pilotprojekt och push- och pullincitament för att främja utvecklingen av nya former av terapier, diagnoser, antibiotika, medicintekniska produkter, vacciner och alternativ till att använda antimikrobiella medel. Parlamentet anser att dessa är meningsfulla när de är långsiktigt hållbara, behovsbaserade och evidensbaserade, inriktas på viktiga offentliga prioriteringar and stöder en lämplig medicinsk användning. |
| --- | --- |

103.

| 104. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utvärdera hur effektiva de hygien- och sanitetsmetoder som för närvarande används på sjukhus och i vårdmiljöer är. Parlamentet uppmanar kommissionen att utforska användning av probiotika och annan hållbar hygienteknik som effektiva sanitetsmetoder för att förebygga och minska antalet vårdrelaterade infektioner som beror på antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

104.

| 105. | Europaparlamentet efterlyser införande av teknik för kostnadseffektivitet som minskar effekterna av vårdrelaterade infektioner på sjukhus och hjälper till att hindra spridningen av multiresistenta mikroorganismer. |
| --- | --- |

105.

| 106. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att främja alternativa ersättningssystem för att underlätta spridningen av innovativ teknik i de nationella hälso- och sjukvårdssystemen. |
| --- | --- |

106.

| 107. | Europaparlamentet noterar att den traditionella affärsmodellen för läkemedelsutveckling inte är lämplig för antibiotikautveckling, eftersom resistens kan utvecklas över tid och med tanke på att dessa läkemedel är avsedda att användas tillfälligt och som en sista utväg. Parlamentet påminner sektorn om dess sociala ansvar att bidra till att bekämpa antimikrobiell resistens genom att hitta sätt att förlänga livstiden för antibiotika och därigenom skapa en hållbar tillgång till effektiva antibiotika, och efterlyser incitament för denna forskning och ett tydligt regelverk. |
| --- | --- |

107.

| 108. | Europaparlamentet erinrar om att både parlamentet och rådet har begärt en översyn av nuvarande incitament (dvs. de som ingår i förordningen om särläkemedel (38)), på grund av missbruket av dem och de höga slutpriserna. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att analysera de befintliga modellerna för FoU-incitament, inbegripet modellen för överförbar ensamrätt på marknaden, i syfte att utforma nya modeller och skapa ett tydligt regelverk. |
| --- | --- |

108.

| 109. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att i samarbete med forskare och industrin utveckla nya modeller för incitament som frikopplar betalning från förskrivningsvolymer och stimulerar investeringar under hela produktutvecklings- och produktionsperioden. Parlamentet framhåller att säkerställandet av överkomliga priser och tillgång till kvalitativa antibiotika måste vara det slutliga målet för FoU-incitament. |
| --- | --- |

109.

| 110. | Europaparlamentet konstaterar att farmaceuter har en viktig roll när det gäller att öka medvetenheten om lämplig användning av antimikrobiella medel och att förebygga antimikrobiell resistens. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att utöka deras ansvar genom att tillåta tillhandahållande av exakta mängder och utlämning av vissa vacciner och snabbdiagnostester via apotek. |
| --- | --- |

110.

| 111. | Europaparlamentet anser att överförbar ensamrätt på marknaden och marknadstillträdesersättning bör övervägas som former av hållbara incitament. |
| --- | --- |

111.

| 112. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att gå i täten globalt när det gäller att förespråka evidensbaserade modeller för bästa praxis på området tidig diagnos för att bekämpa antimikrobiell resistens. |
| --- | --- |

112.

Påverka den globala agendan

| 113. | Europaparlamentet understryker att vi, utan harmoniserade och omedelbara åtgärder på global nivå, är på väg mot en tid då antibiotika inte längre kommer att kunna användas och där vanliga infektioner återigen skulle kunna bli dödliga. |
| --- | --- |

113.

| 114. | Europaparlamentet påminner om att på grund av problemets komplexa natur, dess gränsöverskridande dimension, de allvarliga konsekvenserna för miljön och människors och djurs hälsa samt den stora ekonomiska bördan kräver antimikrobiell resistens omedelbara, samordnade insatser på EU-nivå, global nivå och sektorsövergripande nivå. Parlamentet efterfrågar därför ett tydligt åtagande, både från EU:s och medlemsstaternas sida, om att inrätta europeiska och internationella partnerskap och lansera en sektorsövergripande global strategi för bekämpning av antimikrobiell resistens som omfattar politikområden såsom internationell handel, utveckling och jordbruk. |
| --- | --- |

114.

| 115. | Europaparlamentet välkomnar WHO:s rangordning av de 20 mest antibiotikaresistenta patogenerna (39). Parlamentet vill omedelbart se FoU-projekt som handlar om denna prioritetslista över antibiotikaresistenta bakterier i syfte att få fram läkemedel mot dem. Parlamentet betonar dock att forskning om nya läkemedel inte är den enda åtgärd som behövs och att missbruk och överanvändning måste åtgärdas både vad gäller människor och djur. |
| --- | --- |

115.

| 116. | Europaparlamentet konstaterar att antimikrobiell resistens är ett gränsöverskridande problem och att produkter förs in i Europa från hela världen. Parlamentet uppmanar eftertryckligen kommissionen att samarbeta med tredje parter för att minska användningen av antibiotika inom djurhållningen och de relaterade miljöföroreningarna. Parlamentet uppmanar vidare kommissionen att genomföra kollaborativa forskningsprogram med tredjeländer för att minska överanvändningen av antibiotika. Parlamentet uppmanar kommissionen att i frihandelsavtal förbjuda import av produkter från livsmedelsproducerande djur när djuren inte har fötts upp i enlighet med EU:s normer och att särskilt förbjuda användning av tillväxtbefrämjande antibiotika. |
| --- | --- |

116.

| 117. | Europaparlamentet noterar rapporten med titeln Tackling drug-resistant infections globally: final report and recommendations (40), där det uppskattas att globala åtgärder mot antimikrobiell resistens kommer att kosta 40 miljarder US-dollar under en tioårsperiod, vilket är mycket lite i jämförelse med kostnaderna om inga åtgärder vidtas och en mycket liten del av vad G20-länderna lägger ner på hälso- och sjukvård i dag (omkring 0,05 %). Parlamentet uppmanar kommissionen att undersöka möjligheten att införa en skatt på industrin för folkhälsa inom ramen för dess sociala ansvar. |
| --- | --- |

117.

| 118. | Europaparlamentet kräver att man i alla framtida handelsavtal med Förenade kungariket efter brexit måste ta upp och fastställa som ett villkor att alla framtida framsteg i EU:s åtgärder för bekämpning av antimikrobiell resistens måste följas upp av Förenade kungariket, i syfte att skydda konsumenterna och arbetstagarna både i EU och Förenade kungariket. |
| --- | --- |

118.

| 119. | Europaparlamentet välkomnar WHO:s globala handlingsplan mot antimikrobiell resistens, som enhälligt antogs vid den 68:e Världshälsoförsamlingen i maj 2015. Parlamentet betonar att de globala, EU-omfattande och nationella handlingsplanerna måste stämma överens med denna globala handlingsplan. |
| --- | --- |

119.

| 120. | Europaparlamentet välkomnar WHO:s nya riktlinjer om användning av medicinskt viktiga antimikrobiella medel i livsmedelsproducerande djur (41). Parlamentet betonar att i vissa länder sker cirka 50–70 % av förbrukningen av medicinskt viktig antibiotika i den animaliska sektorn, huvudsakligen för friska djur i tillväxtbefrämjande syfte. Parlamentet begär, inom ramen för One Health-modellen, att denna fråga ska finnas med i EU:s handelspolitik och i förhandlingar med internationella organisationer såsom WTO och associerade länder eller tredjeländer, för att formulera en global politik för att förbjuda användning av antibiotika på friska djur i tillväxtbefrämjande syfte. |
| --- | --- |

120.

| 121. | Europaparlamentet noterar att antimikrobiell resistens är ett stort bekymmer i samband med många fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar, bland annat hiv/aids, malaria och tuberkulos samt sjukdomar kopplade till epidemier och pandemier. Parlamentet understryker att ungefär 29 % av alla dödsfall som orsakas av antimikrobiell resistens beror på läkemedelsresistent tuberkulos. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att omgående öka sitt stöd till forskning om och användning av hälsoverktyg som kan bekämpa fattigdomsrelaterade och försummade sjukdomar som påverkas av antimikrobiell resistens. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att inrätta partnerskap, baserade på samma modell som partnerskapet för forskning och innovation i Medelhavsområdet (Prima) och partnerskapet mellan Europa och utvecklingsländerna inom området klinisk prövning (EDCTP), för internationella FoU-projekt på hälsoområdet, som omfattar olika geografiska regioner och tar upp de mest relevanta hälsofrågorna, såsom antimikrobiell resistens, vacciner, cancer och tillgång till läkemedel. |
| --- | --- |

121.

| 122. | Europaparlamentet framhåller betydelsen av EU-initiativ såsom ECDC-programmen för infektionssjukdomar, däribland aids, tuberkulos och malaria. Parlamentet påpekar att dessa initiativ är exempel på god praxis som visar EU:s reaktion och goda funktion när det gäller behovet av nya antibiotika, och att ECDC bör ha en nyckelroll i prioriteringen av FoU-behov, i samordningen av insatser, i deltagandet av alla aktörer, i främjandet av sektorsövergripande arbete och i kapacitetsuppbyggnad genom FoU-nätverk. |
| --- | --- |

122.

| 123. | Europaparlamentet betonar problemet med framväxt av multiresistenta bakterier som är resistenta mot flera antibiotika samtidigt och som med tiden kan bli superbakterier som är resistenta mot alla tillgängliga antibiotika, däribland sista linjens antibiotika. Parlamentet framhåller att det behövs en databas över dessa multiresistenta bakterier som inkluderar aids, tuberkulos, malaria, gonorré, Escherichia coli och andra läkemedelsresistenta bakterier. |
| --- | --- |

123.

| 124. | Europaparlamentet noterar att boskap som föds upp i livsmedelssyfte i Förenta staterna ges fem gånger så mycket antibiotika som jordbruksdjur i Förenade kungariket. Parlamentet understryker därför vikten av kontroller av köttimporten till EU. |
| --- | --- |

124.

| 125. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att förespråka EU:s standarder och åtgärder för att motverka antimikrobiell resistens och för lämplig användning av antibiotika i handelsavtal, och att arbeta inom WTO för att lyfta fram frågan om antimikrobiell resistens. Parlamentet noterar att användningen av antibiotika i tillväxtbefrämjande syfte i livsmedelsproducerande djur har varit förbjuden i EU sedan 2006 men att antibiotika fortfarande kan användas i djurfoder även för att främja tillväxten av djur i länder utanför EU. Parlamentet uppmanar kommissionen att inkludera en klausul i alla frihandelsavtal om att livsmedel som importeras från tredjeländer inte får ha producerats med användning av antibiotika i tillväxtbefrämjande syfte, i avsikt att skapa lika villkor för EU:s djurhållning och vattenbruk och minska den antimikrobiella resistensen. Parlamentet uppmanar kommissionen att förbjuda all import av livsmedel från tredjeländer när produkterna i fråga kommer från djur som behandlats med antibiotika eller grupper av antibiotika som inom EU är förbehållna behandling av vissa infektioner bland människor. |
| --- | --- |

125.

| 126. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta kraftfullare åtgärder för att motverka olaglig praxis inom tillverkning, handel, användning och avfallshantering av antimikrobiella medel. Parlamentet framhåller att aktörer som ingår i livscykelkedjan för antimikrobiella medel måste ta ansvar för sina handlingar. |
| --- | --- |

126.

| 127. | Europaparlamentet noterar den inverkan som universell och bred tillgång till befintliga antibiotika till ett överkomligt pris har. Parlamentet anser att målinriktad behandling med specifika antibiotika bör vara tillgänglig för alla, i syfte att hindra missbruk av olämpliga antibiotika och överanvändning av bredspektrumantibiotika. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta kraftfullare åtgärder mot försäljning av stora partier antimikrobiella medel till dumpningspriser, i synnerhet kritiska humanantibiotika. |
| --- | --- |

127.

| 128. | Europaparlamentet efterlyser omfattande kontroller av antibiotikaproducenter för att anpassa utfasningsperioderna efter verkligheten, i syfte att säkerställa att det inte finns antibiotika i livsmedelsprodukter. |
| --- | --- |

128.

| 129. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att arbeta för fortsatt politisk medvetenhet och åtaganden på hög nivå om åtgärder mot antimikrobiell resistens, däribland i FN:s forum samt G7 och G20. Parlamentet framhåller möjligheten för EU:s vetenskapliga organ, såsom ECDC, att inta en global vägledande roll. Parlamentet uppmanar kommissionen att verka för samarbete mellan EU och internationella organisationer, bland annat WHO, FN:s livsmedels- och jordbruksorganisation (FAO) och Världsorganisationen för djurhälsa (OIE). Parlamentet välkomnar Davos-förklaringen om att bekämpa antimikrobiell resistens som lanserades vid Världsekonomiskt forum i Davos i januari 2016, där läkemedelsindustrin, bioteknikindustrin och diagnostikbranschen efterlyser kollektiva åtgärder för att skapa en hållbar och förutsägbar marknad för antibiotika, vacciner och diagnostik som stöder bevarandet av nya och befintliga behandlingar. |
| --- | --- |

129.

| 130. | Europaparlamentet kräver att man främjar, förbättrar och övergår till en produktionsmodell som baseras på agroekologi. |
| --- | --- |

130.

o

o o

| 131. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar, Europeiska läkemedelsmyndigheten, Europeiska kemikaliemyndigheten, Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet, Europeiska miljöbyrån, Världshälsoorganisationen och Världsorganisationen för djurhälsa. |
| --- | --- |

131.

---

(1)  Det europeiska veterinärförbundet (FVE), Antimicrobial use in food-producing animals: Replies to EFSA/EMA questions on the use of antimicrobials in food-producing animals in EU and possible measures to reduce antimicrobial use, 2016.

(2)  EUT C 353, 27.9.2016, s. 12.

(3)  EUT C 434, 23.12.2015, s. 49.

(4)  EUT L 293, 5.11.2013, s. 1.

(5)  EUT C 366, 27.10.2017, s. 149.

(6)  https://ec.europa.eu/info/consultations/public-consultation-pharmaceuticals-environment_sv#add-info

(7)  Antagna texter, P8_TA(2017)0061.

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/press/news/180227

(9)  https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/healthcare-associated-infections-antimicrobial-use-PPS.pdf

(10)  Efsa och ECDC, The European Union Summary report on antimicrobial resistance in zoonotic and indicator bacteria from human, animal and food in 2014, 2016.

(11)  Världshälsoorganisationen, Global guidelines on the prevention of surgical site infection, 2016. Tillgänglig på: http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/.

(12)  Celsus Academie voor Betaalbare Zorg, Cost-effectiveness of policies to limit antimicrobial resistance in Dutch healthcare organisations, januari 2016. Tillgänglig på: https://goo.gl/wAeN3L.

(13)  http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_021.pdf

(14)  Världshälsoorganisationen, Global guidelines on the prevention of surgical site infection, 2016. Tillgänglig på: http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/.

(15)  https://amr-review.org/sites/default/files/160525_Final%20paper_with%20cover.pdf

(16)  http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2018.5182/epdf

(17)  http://www.consilium.europa.eu/sv/press/press-releases/2016/06/17/epsco-conclusions-antimicrobial-resistance/

(18)  http://www.ema.europa.eu/ema/index.jsp?curl=pages/news_and_events/news/2017/10/news_detail_002827.jsp&mid=WC0b01ac058004d5c1

(19)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/audit_reports/index.cfm

(20)  Artikel 8 c i Europaparlamentets och rådets direktiv 2013/39/EU av den 12 augusti 2013 om ändring av direktiven 2000/60/EG och 2008/105/EG vad gäller prioriterade ämnen på vattenpolitikens område (EUT L 226, 24.8.2013, s. 1).

(21)  Så som den har utvecklats i Nederländerna av ministeriet för infrastruktur och offentliga arbeten, Riksinstitutet för folkhälsa och miljö (RIVM), vattensektorn och vattenförbunden.

(22)  Artikel 78 i den kommande förordningen om veterinärmedicinska läkemedel.

(23)  Europeiska kommissionen, En europeisk One Health-handlingsplan mot antimikrobiell resistens, juni 2017, s. 10.

(24)  Ibid., s. 12.

(25)  Ibid., s. 15.

(26)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2010/75/EU av den 24 november 2010 om industriutsläpp (samordnade åtgärder för att förebygga och begränsa föroreningar) (EUT L 334, 17.12.2010, s. 17).

(27)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1306/2013 av den 17 december 2013 om finansiering, förvaltning och övervakning av den gemensamma jordbrukspolitiken och om upphävande av rådets förordningar (EEG) nr 352/78, (EG) nr 165/94, (EG) nr 2799/98, (EG) nr 814/2000, (EG) nr 1290/2005 och (EG) nr 485/2008, (EUT L 347, 20.12.2013, s. 549), med tillämpning av bestämmelserna i rådets direktiv 98/58/EG av den 20 juli 1998 om skydd av animalieproduktionens djur (EGT L 221, 8.8.1998, s. 23). Rådets direktiv 91/630/EEG av den 19 november 1991 om fastställande av lägsta djurskyddskrav vid svinhållning (EGT L 340, 11.12.1991, s. 33). Rådets direktiv 91/629/EEG av den 19 november 1991 om fastställande av lägsta djurskyddskrav för kalvar (EGT L 340, 11.12.1991, s. 28).

(28)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/animals/docs/aw_other_aspects_labelling_ip-09-1610_en.pdf

(29)  Mevius, D. m.fl., ESBL-Attribution-Analysis (ESBLAT). Searching for the sources of antimicrobial resistance in humans, 2018. Tillgänglig på: http://www.1health4food.nl/esblat.

(30)  Europeiskt centrum för förebyggande och kontroll av sjukdomar och Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet: https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/antimicrobial-resistance-zoonotic-bacteria-humans-animals-food-EU-summary-report-2014.pdf.

(31)  http://www.thelancet.com/pdfs/journals/lanplh/PIIS2542-5196(17)30141-9.pdf

(32)  Mevius, D. m.fl., ESBL-Attribution-Analysis (ESBLAT). Searching for the sources of antimicrobial resistance in humans, 2018. Tillgänglig på: http://www.1health4food.nl/esblat.

(33)  http://www.imi.europa.eu/content/nd4bb

(34)  http://www.jpiamr.eu

(35)  Pamer, E. G., ”Resurrecting the intestinal microbiota to combat antibiotic-resistant pathogens”, Science, Vol. 352(6285), 2016, s. 535–538.

(36)  http://www.wipo.int/publications/en/details.jsp?id=4197

(37)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 536/2014 av den 16 april 2014 om kliniska prövningar av humanläkemedel och om upphävande av direktiv 2001/20/EG (EUT L 158, 27.5.2014, s. 1).

(38)  Europaparlamentet och rådets förordning (EG) nr 141/2000 av den 16 december 1999 om särläkemedel (EGT L 18, 22.1.2000, s. 1).

(39)  http://www.who.int/mediacentre/news/releases/2017/bacteria-antibiotics-needed/en/

(40)  https://amr-review.org/sites/default/files/160518_Final%20paper_with%20cover.pdf

(41)  http://www.who.int/foodsafety/areas_work/antimicrobial-resistance/cia_guidelines/en/

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/173 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/173

---

P8_TA(2018)0355

Europa på väg: en agenda för framtidens rörlighet i EU

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om Europa på väg: en agenda för framtidens rörlighet i EU (2017/2257(INI))

(2019/C 433/22)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens meddelande Europa på väg: en agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla (COM(2017)0283), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande Europa på väg: en agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla (COM(2017)0283),

| — | med beaktande av Parisavtalet, som Europaparlamentet och rådet ratificerade den 4 oktober 2016 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Parisavtalet, som Europaparlamentet och rådet ratificerade den 4 oktober 2016 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2016/679 av den 27 april 2016 om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter och om det fria flödet av sådana uppgifter och om upphävande av direktiv 95/46/EG (allmän dataskyddsförordning) (2),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 oktober 2017 om ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 18 oktober 2017 om ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla (3),

| — | med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 5 juli 2017 om konsekvenserna av digitaliseringen och robotiseringen av transporter för EU: s politikutformning (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från Europeiska ekonomiska och sociala kommittén av den 5 juli 2017 om konsekvenserna av digitaliseringen och robotiseringen av transporter för EU: s politikutformning (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 23 april 2009 om handlingsplanen för intelligenta transportsystem (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 23 april 2009 om handlingsplanen för intelligenta transportsystem (5),

| — | med beaktande av sin resolution av den 10 december 2013Cars 2020: för en konkurrenskraftig och hållbar bilindustri i Europa (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 10 december 2013Cars 2020: för en konkurrenskraftig och hållbar bilindustri i Europa (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2015 om tillhandahållande av integrerade biljettsystem för multimodala transporter i Europa (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juli 2015 om tillhandahållande av integrerade biljettsystem för multimodala transporter i Europa (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om genomförandet av vitboken från 2011 om transporter: översyn och vägen mot hållbara transporter (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 9 september 2015 om genomförandet av vitboken från 2011 om transporter: översyn och vägen mot hållbara transporter (8),

| — | med beaktande av Vallettaförklaringen om trafiksäkerhet av den 29 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Vallettaförklaringen om trafiksäkerhet av den 29 mars 2017,

| — | med beaktande av kommissionens vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens vitbok Färdplan för ett gemensamt europeiskt transportområde – ett konkurrenskraftigt och resurseffektivt transportsystem (COM(2011)0144),

| — | med beaktande av sin studie från 2016 Self-piloted cars: the future of road transport? (självkörande bilar, framtiden för vägtransporter?), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin studie från 2016 Self-piloted cars: the future of road transport? (självkörande bilar, framtiden för vägtransporter?),

| — | med beaktande av sin studie från 2017 Infrastructure funding challenges in the sharing economy (utmaningar för finansiering av infrastruktur i delningsekonomin), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin studie från 2017 Infrastructure funding challenges in the sharing economy (utmaningar för finansiering av infrastruktur i delningsekonomin),

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs studie från 2017 Impact of digitalisation and the on-demand economy on labour markets and the consequences for employment and industrial relations (digitaliseringens och beställningsekonomins effekter på arbetsmarknaderna och konsekvenserna för sysselsättningen och förhållandet mellan arbetsmarknadens parter), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs studie från 2017 Impact of digitalisation and the on-demand economy on labour markets and the consequences for employment and industrial relations (digitaliseringens och beställningsekonomins effekter på arbetsmarknaderna och konsekvenserna för sysselsättningen och förhållandet mellan arbetsmarknadens parter),

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0241/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för transport och turism och yttrandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0241/2018), och av följande skäl:

| A. | Transportsektorn håller på att genomgå strukturella förändringar, och framtiden för transporter i EU befinner sig i skärningspunkten mellan de övergripande prioriteringarna för klimat- och energiramen för 2030, programmet för ren luft i Europa och EU:s riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020. |
| --- | --- |

A.

Transportsektorn håller på att genomgå strukturella förändringar, och framtiden för transporter i EU befinner sig i skärningspunkten mellan de övergripande prioriteringarna för klimat- och energiramen för 2030, programmet för ren luft i Europa och EU:s riktlinjer för trafiksäkerhet 2011–2020.

| B. | Utfasningen av fossila bränslen på transportområdet och användningen av utsläppssnål teknik erbjuder möjligheter för framtidens rörlighet och en hållbar ekonomisk tillväxt. |
| --- | --- |

B.

Utfasningen av fossila bränslen på transportområdet och användningen av utsläppssnål teknik erbjuder möjligheter för framtidens rörlighet och en hållbar ekonomisk tillväxt.

| C. | Delningsekonomin och den kollaborativa ekonomin håller på att omvandla transportindustrin i hela världen. Det beräknade värdet av delningsekonomiska transaktioner i transportsektorn i Europa 2015 uppgick till 5,1 miljarder euro, vilket är en ökning med 77 % jämfört med föregående år, samtidigt som icke monetära delningsekonomiska interaktioner kraftigt överstiger detta scenario, vilket tydligt visar på omfattningen av detta fenomen. |
| --- | --- |

C.

Delningsekonomin och den kollaborativa ekonomin håller på att omvandla transportindustrin i hela världen. Det beräknade värdet av delningsekonomiska transaktioner i transportsektorn i Europa 2015 uppgick till 5,1 miljarder euro, vilket är en ökning med 77 % jämfört med föregående år, samtidigt som icke monetära delningsekonomiska interaktioner kraftigt överstiger detta scenario, vilket tydligt visar på omfattningen av detta fenomen.

| D. | Passagerartransporterna beräknas öka med omkring 42 % mellan 2010 och 2050, och godstransporterna med 60 % under samma tidsperiod. |
| --- | --- |

D.

Passagerartransporterna beräknas öka med omkring 42 % mellan 2010 och 2050, och godstransporterna med 60 % under samma tidsperiod.

| E. | I vitboken om transport från 2011 begärdes att 30 % av godstransporter längs viktiga transportkorridorer ska flyttas över från vägtransporter till mer hållbara transportsätt som t.ex. järnväg fram till 2030, och 50 % fram till 2050, samt att lämplig miljövänlig infrastruktur ska utvecklas. |
| --- | --- |

E.

I vitboken om transport från 2011 begärdes att 30 % av godstransporter längs viktiga transportkorridorer ska flyttas över från vägtransporter till mer hållbara transportsätt som t.ex. järnväg fram till 2030, och 50 % fram till 2050, samt att lämplig miljövänlig infrastruktur ska utvecklas.

| F. | Tillämpningen av principen att användaren och förorenaren betalar inom alla transportsätt, inbegripet väg, järnväg och sjö- och luftfart, kommer att bidra till att skapa lika villkor för alla transportsätt. |
| --- | --- |

F.

Tillämpningen av principen att användaren och förorenaren betalar inom alla transportsätt, inbegripet väg, järnväg och sjö- och luftfart, kommer att bidra till att skapa lika villkor för alla transportsätt.

| G. | Nya rörlighetstjänster syftar till att avsevärt förbättra stadstransporter och kan göra det genom att minska trängsel och utsläpp och erbjuda ett alternativ till privat bilägande, med tanke på att privata bilar fortfarande är det vanligaste transportmedlet för resor. De kan möjliggöra en övergång till multimodala och delade transporter, som också är mer hållbara, och komplettera allmänna kommunikationsmedel och aktiva transportsätt. |
| --- | --- |

G.

Nya rörlighetstjänster syftar till att avsevärt förbättra stadstransporter och kan göra det genom att minska trängsel och utsläpp och erbjuda ett alternativ till privat bilägande, med tanke på att privata bilar fortfarande är det vanligaste transportmedlet för resor. De kan möjliggöra en övergång till multimodala och delade transporter, som också är mer hållbara, och komplettera allmänna kommunikationsmedel och aktiva transportsätt.

| H. | Transportsektorn spelar en viktig roll för EU:s ekonomi: den står för omkring 4 % av EU:s BNP och mer än 5 % av den totala sysselsättningen i EU (9). Kvinnor utgör endast 22 % av arbetskraften inom sektorn, och en tredjedel av sektorns samtliga arbetstagare är äldre än 50 år. |
| --- | --- |

H.

Transportsektorn spelar en viktig roll för EU:s ekonomi: den står för omkring 4 % av EU:s BNP och mer än 5 % av den totala sysselsättningen i EU (9). Kvinnor utgör endast 22 % av arbetskraften inom sektorn, och en tredjedel av sektorns samtliga arbetstagare är äldre än 50 år.

| I. | Uppkopplade och självkörande fordon förväntas göra framtida vägtransporter effektivare och säkrare, eftersom den mänskliga faktorn är den största orsaken till alla trafikolyckor på Europas vägar. |
| --- | --- |

I.

Uppkopplade och självkörande fordon förväntas göra framtida vägtransporter effektivare och säkrare, eftersom den mänskliga faktorn är den största orsaken till alla trafikolyckor på Europas vägar.

| J. | Stora framsteg har gjorts under de senaste årtiondena med att göra EU till världens säkraste vägtransportområde. Det stora antalet offer för trafikolyckor – 25 500 döda och 135 000 allvarligt skadade på EU:s vägar förra året – orsakar fortfarande stort mänskligt lidande och oacceptabla ekonomiska kostnader, omkring 100 miljarder euro per år, och målet att fram till 2020 halvera antalet offer för trafikolyckor jämfört med 2010 uppfylls inte, och andelen oskyddade trafikanter, såsom gångtrafikanter, cyklister och förare av tvåhjuliga motorfordon, av alla allvarligt skadade och döda ökar kraftigt. |
| --- | --- |

J.

Stora framsteg har gjorts under de senaste årtiondena med att göra EU till världens säkraste vägtransportområde. Det stora antalet offer för trafikolyckor – 25 500 döda och 135 000 allvarligt skadade på EU:s vägar förra året – orsakar fortfarande stort mänskligt lidande och oacceptabla ekonomiska kostnader, omkring 100 miljarder euro per år, och målet att fram till 2020 halvera antalet offer för trafikolyckor jämfört med 2010 uppfylls inte, och andelen oskyddade trafikanter, såsom gångtrafikanter, cyklister och förare av tvåhjuliga motorfordon, av alla allvarligt skadade och döda ökar kraftigt.

| K. | Transporter är den största källan till luftföroreningar i stadsområden och står för mer än 25 % av växthusgasutsläppen i EU, varav mer än 70 % kommer från vägtransporter, och denna andel fortsätter att växa. |
| --- | --- |

K.

Transporter är den största källan till luftföroreningar i stadsområden och står för mer än 25 % av växthusgasutsläppen i EU, varav mer än 70 % kommer från vägtransporter, och denna andel fortsätter att växa.

| L. | Ny forskning och nya beräkningar visar på en starkare koppling mellan exponering för luftföroreningar och högre folkhälsorisker, inbegripet hjärt- och kärlsjukdomar, såsom stroke och ischemiska hjärtsjukdomar, och cancer, och i EU beräknas partiklar i atmosfären orsaka 399 000 förtida dödsfall per år, och motsvarande siffra för kväveoxider är 75 000 och för ozon 13 600. Människor som bor i stadsområden är särskilt exponerade för denna risk. |
| --- | --- |

L.

Ny forskning och nya beräkningar visar på en starkare koppling mellan exponering för luftföroreningar och högre folkhälsorisker, inbegripet hjärt- och kärlsjukdomar, såsom stroke och ischemiska hjärtsjukdomar, och cancer, och i EU beräknas partiklar i atmosfären orsaka 399 000 förtida dödsfall per år, och motsvarande siffra för kväveoxider är 75 000 och för ozon 13 600. Människor som bor i stadsområden är särskilt exponerade för denna risk.

| M. | För närvarande görs stora insatser i hela världen för en mer inkluderande, säker och rättvis transportsektor, bland annat genom att ambitiösa mål och bindande standarder införs. EU bör inte missa möjligheten att ligga i framkant när det gäller dessa sociala innovationer. |
| --- | --- |

M.

För närvarande görs stora insatser i hela världen för en mer inkluderande, säker och rättvis transportsektor, bland annat genom att ambitiösa mål och bindande standarder införs. EU bör inte missa möjligheten att ligga i framkant när det gäller dessa sociala innovationer.

Transportövergångens inverkan på kompetens och arbetssätt

| 1. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens meddelande Europa på väg: En agenda för en socialt rättvis övergång till ren, konkurrenskraftig och uppkopplad rörlighet för alla, där det framhålls att rörlighetssektorn genomgår djupgående förändringar och betonas att den digitala rörlighetsrevolutionen bör leda till en säkrare och mer innovativ, integrerad, hållbar, rättvis, konkurrenskraftig och ren vägtransportsektor som är sammanlänkad med andra mer hållbara transportsätt. Parlamentet välkomnar den strategi som tillämpas i meddelandet för att uppnå ett enhetligt regelverk för det alltmer komplexa vägtransportområdet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att EU:s rörlighetssektor måste utnyttja de möjligheter som den digitala tekniken erbjuder. Parlamentet anser att nya företagsmodeller som ger upphov till innovativa tjänster för delad rörlighet, såsom nya onlineplattformar för godstransporter, samåkning, delningstjänster för bilar och cyklar och appar för smarta telefoner som erbjuder analys av och uppgifter om trafikförhållanden i realtid, bör utvecklas och främjas. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att föreslå och tillämpa åtgärder för samverkande intelligenta transportsystem i enlighet med målen och initiativen i vitboken om transport från 2011 samt i Parisavtalet om klimatförändringar från december 2015. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet framhåller att EU:s fordonssektor sysselsätter 8 miljoner människor och står för 4 % av EU:s bruttoförädlingsvärde, vilket ger ett handelsöverskott på 120 miljarder euro. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet understryker att förändringarna i fordonsindustrin som är kopplade till digitalisering, automatisering och renare bilar kommer att kräva ny expertis och nya arbetssätt. Parlamentet understryker att dessa förändringar bör föra med sig nya möjligheter som gör transportsektorn mer attraktiv och avhjälpa bristen på specialiserad arbetskraft inom sektorn. Parlamentet understryker att produktionen av renare, mer uppkopplade och automatiserade fordon kommer att få konsekvenser för tillverkning, utveckling, underhåll och service samt skapa behov av nya kompetenser, exempelvis för montering av elmotorer och tillverkning av andra generationens batterier, bränsleceller, datorutrustning eller avläsningsutrustning. Parlamentet framhåller att det redan i dag är mycket svårt för industrin att rekrytera personal med lämplig kompetens, och att även om efterfrågan på ingenjörer förväntas öka så är mjukvarukompetens ett nytt krav som företag måste beakta. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att anpassa EU:s transportarbetares vidareutbildning och kompetensutveckling till dessa nya utmaningar. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet understryker att agendan för framtidens rörlighet bör prioritera jämställdhet mellan kvinnor och män. Parlamentet framhåller att transportsektorn till största delen styrs av män, som utgör tre fjärdedelar av den sammanlagda arbetskraften, och att en balans mellan könen måste främjas. Parlamentet välkomnar lanseringen av ”Kvinnor och transporter – EU-plattform för förändring”, som strävar efter att främja kvinnors sysselsättning och jämställdhet inom transportsektorn. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att arbeta tillsammans på denna plattform så att skapandet av sysselsättning för kvinnor och digitaliseringen av sektorn går hand i hand. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet påpekar att den digitala revolutionen kommer att omforma fordonsindustrins värdekedja, forsknings- och investeringsprioriteringar och tekniska möjligheter, som måste vara transparenta, samstämda och förenliga med rättsliga standarder, vilket kommer att få betydelse för dess globala konkurrensställning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet påminner om att automatiserad körning kommer att ha en betydande inverkan på arbetskraften inom transportsektorn och kräva nya kvalifikationer för berörda yrken. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta lämpliga åtgärder inför denna omställning på arbetsmarknaden, som bör åtföljas av en starkare social dialog. Parlamentet uppmanar kommissionen att ta fram en EU-strategi som omfattar de nya sysselsättningsmöjligheter som digitaliseringen av transportsektorn kommer att erbjuda, och att beakta bästa praxis i medlemsstaterna för att främja skapandet av sysselsättning inom transportsektorn, inklusive, som en prioriterad fråga, rättvisa övergångsordningar för arbetstagare vars jobb försvinner när transportsektorn digitaliseras. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet betonar att automatiserad körning slutligen kommer att väcka frågor om tolkningen av befintlig EU-lagstiftning om körtid och viloperioder. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontinuerligt kontrollera om lagstiftningsåtgärder krävs. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet uppmärksammar den positiva effekt som digitaliseringen har på transportsektorn genom att den bidrar till minskad byråkrati och förenklade förfaranden för både myndigheter och företag, och gör det lättare att kontrollera att lagstiftningen om körtider och viloperioder och reglerna för cabotage efterlevs genom införandet av digitala färdskrivare, vilket förbättrar villkoren för yrkesförare och bidrar till att skapa lika villkor för alla transportföretag. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens nya kompetensagenda för Europa och initiativ såsom strategin för branschsamverkan kring kompetens och koalitionen för digital kompetens och digitala arbetstillfällen, som främjar samarbete mellan fackförbund, utbildningsinstitutioner och aktörer i privata sektorn för att förutse, se och hantera kompetensglapp. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet välkomnar att fordonsindustrin är en av de sex pilotsektorer i strategin för vilka finansiering har tillgängliggjorts genom åtgärden sektoriella kunskapsallianser inom ramen för programmet Erasmus+. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att lägga fram en halvtidsutvärdering av de projekt som har inletts om kompetens inom fordonssektorn, inklusive det treåriga forskningsprojektet Skillfull och rekommendationerna från högnivågruppen Gear 2030. Parlamentet anser, på grundval av resultatet av Skillful-projektet, att det kommer att vara möjligt att bedöma hur lämpliga de nuvarande utbildnings- och kvalifikationskraven för vägtransportförare är, i synnerhet mot bakgrund av nya yrken och färdigheter. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att, snarare än att reagera på specifika utmaningar, vara proaktiva med att bemöta digitaliseringen och fatta övergripande och strategiska beslut på grundval av teknikneutralitet som syftar till att maximera potentiella fördelar, samt att arbeta för att få till stånd en gemensam EU-strategi för de viktigaste frågorna. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet framhåller den grundläggande roll som användare och konsumenter kan spela i fråga om att främja trafikövergången, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka insynen och den offentliga tillgången till relevanta uppgifter i syfte att främja allmänhetens medvetenhet och göra det möjligt för konsumenter att fatta välgrundade beslut. |
| --- | --- |

15.

Övergång genom framsteg inom forskning och innovation

| 16. | Europaparlamentet framhåller att Europa är en världsledare inom både tillverkning och transport, och betonar att den europeiska transportsektorn absolut måste fortsätta att utvecklas och investera i och förnya sig själv på ett hållbart sätt, för att kunna behålla sitt tekniska ledarskap och sin konkurrenskraftiga ställning. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet påminner om det viktiga målet att skapa ett gemensamt europeiskt transportområde utan hinder där varje transportsätt har sin egen plats i en effektiv sammodalitet och där ett samspel mellan transportsätten stärks, och uppmanar därför medlemsstaterna att skapa lämpliga förutsättningar som bygger på incitament för att göra transportsätten mer effektiva och undanröja existerande hinder såsom onödig byråkrati. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet påminner om att hållbar och innovativ transportteknik och hållbara och innovativa rörlighetslösningar kommer att behövas för att öka vägsäkerheten och begränsa klimatförändringarna och koldioxidutsläppen, luftföroreningarna och trängseln, och att det behövs ett europeiskt regelverk som stimulerar innovation. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang till större finansiering av sammankopplad sektorsövergripande forskning och utveckling avseende uppkopplade och förarlösa bilar, elektrifiering av järnvägs- och väginfrastruktur, alternativa bränslen, design och tillverkning av fordon, nätövervakning och trafikledning samt smarta rörlighetstjänster och smart infrastruktur, utan att befintliga system i andra sektorer förbises. Parlamentet noterar att dessa viktiga innovationer kommer att kräva många former av industriell know-how för att kunna utvecklas på ett effektivt sätt. Parlamentet påpekar i detta sammanhang att samverkande, automatiserade och uppkopplade fordon kan stärka den europeiska industrins konkurrenskraft och minska energiförbrukningen och utsläppen inom transportsektorn samt bidra till att minska antalet döda i trafiken. Parlamentet anser att man därför bör fastställa infrastrukturkrav för att garantera att dessa system kan fungera på ett säkert sätt. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet framhåller att Europa behöver ett bättre ramverk för gemensamma åtgärder inom forskning och innovation på transportområdet för att hålla jämna steg med den tekniska utvecklingen och erbjuda befolkningen i Europa bästa möjliga transport- och rörlighetslösningar och samtidigt säkerställa att europeiska företag kan bibehålla och stärka sina konkurrensfördelar. Parlamentet anser att ambitiösa mål för våra framtida transportsystem enbart kan uppnås om nya idéer och koncept tas fram, testas och genomförs i nära samverkan med den poliska agendan och lagstiftningsagendan. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet begär ytterligare transparent ekonomiskt stöd till forskning, innovation och utbildning, liksom har skett inom ramen för strategierna för smart specialisering, där samfinansiering från Europeiska regionala utvecklingsfonden gav stöd till områden såsom framdrivning och intelligenta transportsystem. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet erinrar om att EU-finansiering i nästa fleråriga budgetram för 2021-2027 kommer att vara avgörande för fullbordandet av gränsöverskridande infrastruktur och undanröjandet av flaskhalsar längs med det transeuropeiska transportnätets (TEN-T) stamnätskorridorer. Parlamentet konstaterar att finansiering av infrastruktur främjar privata och offentliga investeringar i hållbara transporttjänster och hållbar transportteknik av god kvalitet. Parlamentet begär därför att medel ska avsättas inom ramen för nästa fleråriga budgetram för att stödja den snabba utvecklingen och ibruktagandet av system, tjänster och digitala lösningar för framtidens transporter. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet betonar att de ekonomiska hindren bör sänkas och tillgången till finansiering förenklas, eftersom byråkrati och administrationskostnader är en större börda proportionerligt sett för små och medelstora företag på grund av bristande kompetens och kapacitet. Parlamentet uppmanar kommissionen att övervaka huruvida medlemsstaternas offentliga upphandlingar av smart transportinfrastruktur följer bestämmelserna om underlättat tillträde för små och medelstora företag i direktiv 2014/24/EU om offentlig upphandling. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet framhåller att Europa måste förbättra innovationsekosystemet, det vill säga allt ifrån grundläggande teknikforskning till forskning om nya tjänster och företagsmodeller som leder till social innovation (när stor marknadsspridning har uppnåtts). Parlamentet framhåller att offentligt stöd till innovationsekosystemet bör inriktas på marknadsmisslyckanden inom forskning och innovation samt innovationsvänliga strategier, så att europeisk standardisering och reglering och finansieringsinstrument kan stärka den privata sektorns investeringar i innovation. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet noterar att forskning på EU-nivå, framför allt genom Horisont 2020, kommer att vara avgörande för att uppnå resultat, vilket framgår av offentlig-privata partnerskap såsom det gemensamma företaget för bränsleceller och vätgas och det europeiska initiativet för miljövänliga fordon, och efterlyser ett särskilt offentlig-privat partnerskap för uppkopplad och automatiserad körning. Parlamentet stöder kommissionens arbete för att få till stånd den europeiska batterialliansen och begär ytterligare ekonomiskt stöd till utvecklingen av hållbara batterier och tillverkningen och återvinningen av battericeller i EU för framtida utsläppssnåla och utsläppsfria fordon och för en global strategi för rättvis handel för import av material såsom litium och kobolt, eftersom utvecklingen av denna teknik kommer att spela en viktig roll för ren och hållbar rörlighet i framtiden. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet framhåller att man behöver utarbeta enhetliga strategier för ekonomisk och industriell utveckling, där mål som exempelvis en ytterligare höjning av produktionen och användningen av utsläppssnåla fordon åtföljs av tillhandahållandet av de resurser som behövs för att uppnå dem, vad gäller infrastruktur och komponenter med anknytning till användning, t.ex. batterier, en aspekt som kommissionen och medlemsstaterna också bör fokusera på i syfte att utarbeta en strategi för en EU-produktion av batterier. Parlamentet understryker hur viktigt det är att uppmuntra tillverkare och stimulera spridning på marknaden för att sänka kostnaderna. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen också har gjort en koppling till den cirkulära ekonomin, med särskild tonvikt på knappa råvaror och batterier. Parlamentet uppmanar i detta sammanhang kommissionen att ytterligare bedöma hur tillverkningen och återvinningen av batterier påverkar miljön för att få en fullständig bild av batteridrivna elfordons miljöpåverkan, i syfte att underlätta jämförelser av hur hållbara olika drivsystem är under hela livscykeln. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet framhåller de potentiella fördelarna med återanvändningen av fordonsbatterier, till exempel i smarta nät och smarta lösningar för att lagra energi i hemmet, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stödja forskning och pilotprojekt på detta område genom finansieringssystem. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet stöder den ökade användningen av digital teknik i genomförandet av principen om att förorenaren betalar, såsom elektroniska vägtullar och biljetter baserade på fordonets miljöprestanda. Parlamentet välkomnar kommissionens riktlinjer för städer avseende trängselavgifter (Uvar-system). Mer behöver dock göras på EU-nivå för att undvika att det gemensamma transportområdet fragmenteras. Parlamentet framhåller i detta sammanhang att finansiering av transportinfrastrukturprojekt och betydande investeringar i de mest miljöriktiga och koldioxidsnåla bränslena behövs för att främja omställningen av transportsystemet och säkerställa att energi- och transporttillgångar integreras som ett sätt att påskynda övergången till en mer hållbar bränslemix. Avseende EU-finansiering av transport anser parlamentet att ett av kriterierna för stödberättigande för projekt bör vara deras bidrag till uppnåendet av klimatmålen. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet bekräftar EU:s åtaganden i kampen mot klimatförändringarna enligt Parisavtalet, FN:s Agenda 2030 och ramen för klimat- och energipolitiken fram till 2030. Parlamentet välkomnar de åtgärder som redan har antagits, såsom det globalt harmoniserade provningsförfarandet för lätta fordon (WLTP) och paketen om utsläpp under faktiska körförhållanden (RDE), för att minska klyftan mellan de uttalade målen för utfasning av fossila bränslen och de faktiska utsläppen från vägkörning. Parlamentet uppmanar kommissionen att kontrollera hur effektiva dessa åtgärder är och att, vid behov, föreslå ytterligare förbättringar. Parlamentet anser att WLTP är ett steg i rätt riktning när det gäller mätning av bränsleförbrukningen och koldioxidutsläppen för personbilar. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet konstaterar att man, för att kunna påskynda utfasningen av fossila bränslen, måste ge konsumenterna information om passagerarfordon, och begär därför bättre, tillförlitlig och mer tillgänglig information om fordons utsläpp och bränsleförbrukning, inklusive standardiserad, synlig och tydlig märkning av fordon, så att konsumenterna kan fatta välgrundade beslut, företag och privatpersoner kan stimuleras att ändra sitt beteende och en miljövänligare rörlighet kan främjas. Parlamentet betonar att mer exakt information också kommer att underlätta och göra det möjligt för myndigheter i medlemsstater, regioner och städer att tillämpa ”grön”offentlig upphandling. Parlamentet välkomnar kommissionens rekommendation (EU) 2017/948 (10), och uppmanar samtidigt kommissionen att överväga en översyn av direktiv 1999/94/EG (11) om information om bilar. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet konstaterar att konsumenter stöter på både finansiella och icke-finansiella hinder när de köper ett utsläppssnålt fordon. Parlamentet påminner om att slutanvändarnas acceptans av bränslen med låga utsläpp i hög grad beror på tillgången på och tillgängligheten till omfattande och gränsöverskridande infrastruktur. Parlamentet välkomnar i detta avseende befintliga privata och offentliga initiativ för att möjliggöra roaming mellan laddningsinfrastrukturoperatörer. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att vidta alla åtgärder som krävs för att underlätta roaming och göra laddningsinfrastruktur i EU mer tillgänglig. Parlamentet uppmanar kommissionen att i större utsträckning stödja medlemsstaternas ansträngningar för att bygga ut infrastrukturen för alternativa bränslen i syfte att uppnå en EU-omfattande central täckning så snart som möjligt. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att man, för att skynda på marknadspenetrationen av bränslen med låga utsläpp, och för att till fullo ta till vara deras klimatfördelar, måste stimulera användningen av dem och utvecklingen av kompatibla fordon. För att uppfylla Parisavtalet behöver dock transportsektorns växthusgasutsläpp stadigt gå nedåt mot noll fram till århundradets mitt. EU:s vägtransportsektor kan inte börja övergå till att bli ekologiskt och ekonomiskt hållbar om man fortsätter att tillämpa en enda teknisk strategi för alla. Det behövs i stället en övergång till en verkligt teknikneutral bedömning av drivsystem i utvecklingen av framtida fordon som ska motsvara olika rörlighetsbehov. En sektorsövergripande insats krävs för att påskynda investeringar i infrastruktur för bränslen med låga utsläpp, vilket är en förutsättning för större spridning och användning av fordon som drivs med alternativa bränslen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet betonar att direktivet om rena fordon (12) måste beakta kommuners och regionala myndigheters behov och tillgängliga resurser för att nå sin fulla potential, i synnerhet vad gäller komplexa frågor och administrativa bördor. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens åtagande att senast den 2 maj 2018 lägga fram ett lagstiftningsförslag om standarder för koldioxidutsläpp och bränsleförbrukning för tunga fordon, som bör vara ambitiöst, realistiskt och grundat på uppgifter som har samlats in med simuleringsverktyget Vecto (Vehicle Energy Consumption Calculation Tool), så att lagstiftningen om tunga fordon blir samstämd. Parlamentet betonar att Vecto måste uppdateras snabbt och regelbundet så att redovisningen av ny teknik blir korrekt i syfte att snabbt förbättra fordonens effektivitet. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet understryker att ambitionsnivån för koldioxidmålen för tunga fordon måste överensstämma dels med framtida ambitioner för att minska förorenande utsläpp, till exempel inom ramen för Euro 7, dels med kraven enligt direktiv (EU) 2015/719 om vikter och dimensioner (13). |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet påminner om de fruktansvärda experiment som utfördes av European Research Group on Environment and Health in the Transport Sector (EUGT), ett organ som finansieras av stora bilföretag, där människor och apor utsattes för avgaser. Parlamentet påminner om att detta inte är den första bilindustriskandalen av detta slag. Parlamentet begär att all forskning som används som underlag för EU:s politik ska vara helt oberoende av bilindustrin, inklusive i fråga om finansiering och underleverantörsverksamhet. |
| --- | --- |

36.

Transportövergång som fungerar för alla användare

| 37. | Europaparlamentet understryker att uppkopplingar mellan självkörande fordon, mellan fordon och infrastruktur, mellan fordon, cyklar och fotgängare, liksom mot själva nätet, bör vara ett huvudmål på lång sikt för att ett obehindrat trafikflöde ska kunna säkerställas. Parlamentet uppmanar därför kommissionen att ta itu med frågor om användning och hantering av uppgifter, med betoning på dataskydd, och att utvärdera samtliga tekniska tillämpningar som sannolikt kommer att använda CAD-teknik och som inbegriper höga nivåer av självständighet och tillhandahåller tjänster med mervärde. Parlamentet betonar att telekommunikations- och satellitinfrastruktur behöver utvecklas för bättre positionerings- och kommunikationstjänster mellan fordon och infrastruktur, och uppmanar kommissionen att föreskriva var och när befintlig transportinfrastruktur måste följa standarder för smart transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet framhåller att självkörande och rena fordon kommer att kräva integrerad infrastrukturplanering och investeringar för att utrusta vägarna med nödvändig infrastruktur för telekommunikation och laddning, t.ex. för elbilar, och för att tillhandahålla högkvalitativa vägdata, t.ex. för högdefinierade digitala kartor, samt helt interoperabel fordonsutrustning. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka investeringarna för att finansiera innovativa och hållbara uppgraderingar av transportinfrastruktur. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet påminner kommissionen om att fullständig 5G-täckning av TEN-T-korridorerna för järnväg, väg och inre vattenvägar måste säkerställas så snart som möjligt så att adekvat uppkoppling för transport och lämplig förvaltning av säkerhet, signalering, automatisering, digitala funktioner för konsumenter och säker behandling av uppgifter kan åstadkommas. Parlamentet begär att projekt för smarta motorvägar ska tas fram och intelligenta transportkorridorer inrättas. Parlamentet anser att huvudvägar bör vara utrustade med fiber, trådlösa stationer och 5G-basstationer. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet påminner om att det övergripande målet bör vara en nollvision för trafikolyckor på europeiska vägar, och framhåller att man måste säkerställa att gamla och nya transportsätt kan fungera säkert sida vid sida, och att en obligatorisk installation av vissa förarassistanssystem och försäkran om lämplig infrastruktur kommer att underlätta denna övergång. Parlamentet uppmanar kommissionen att göra en grundlig och tekniskt neutral utvärdering av hur säkerheten påverkas av användningen av automatiserade system med ett holistiskt fokus på hur säkerheten påverkas av alla intermodala transportsystem. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar att målen för att minska antalet dödsfall och allvarliga skador i trafikolyckor fortfarande inte har uppnåtts, och att den europeiska transportpolitiken därför bör vara inriktad på att uppnå dem. Parlamentet framhåller vikten av adekvat säkerhetslagstiftning för att göra vägtransportsektorn säkrare. Parlamentet påminner kommissionen och medlemsstaterna om att en minskning av antalet olyckor och offer på Europas vägar kräver lämpliga förutsättningar för parkering och vila i hela EU. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet påminner om att utvecklingen av uppkopplade och automatiserade bilar i stor utsträckning har skett på teknikens villkor. Parlamentet begär därför att de samhälleliga konsekvenserna av denna utveckling ska undersökas och erkännas, och anser att man måste se till att ibruktagandet av uppkopplade och självkörande fordon är helt förenligt med samhälleliga, mänskliga och miljömässiga värden och mål. Parlamentet framhåller att om det sker en olycka där en eller flera automatiserade fordon är inblandade bör det vara tydligt vem som bär ansvaret, det vill säga programvaruföretag, fordonstillverkare, förare eller försäkringsbolag. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet understryker att dessa kommande förändringar inte får ske på bekostnad av social inkludering eller uppkopplingsmöjligheter i medlemsstaterna och i områden med bristande rörlighet. Parlamentet noterar att nätverkskapaciteten behöver uppgraderas genom att man utnyttjar befintlig nätinfrastruktur och framtida betydande innovationer för att möjliggöra en djupare integrering av digital teknik och ta itu med de stora skillnaderna i fråga om uppkopplingsmöjligheter mellan medlemsstaterna och också mellan stats- och landsbygdsområden samt mellan centrala och avlägset belägna områden, och man bör därför ta fram ett antal skräddarsydda lösningar som stöds av och bygger på samordning mellan den offentliga och den privata sektorn. Parlamentet betonar att traditionella transportsätt såsom bussar fortfarande har en viktig roll att spela i avlägset belägna områden och bergsområden och att man inte bör bortse från dem i denna process. Parlamentet påminner om att erfarenheter från flera EU-länder visar att strukturering av kollektiva och offentliga vägtransporter inom ramen för avtal om allmän trafikplikt som kombinerar lönsamma och icke lönsamma linjer kan ge optimala resultat för allmänheten, de offentliga finanserna och marknadskonkurrensen. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet erinrar om att man behöver främja kollektiva och säkrare transportsätt för gods och passagerare i större gränsöverskridande korridorer och storstadsområden i syfte att minska föroreningar, trafikstockningar och dödsolyckor samt skydda allmänhetens och vägtrafikanternas hälsa. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att främja planer för hållbar rörlighet i städer och på landsbygden som motiveras av ett samhällsintresse, och att integrera alla nya transportsätt genom att stödja införandet av ett multimodalt transportsystem för passagerare, förbättra rörligheten och kvaliteten på tjänster för allmänheten, inbegripet äldre och personer med funktionsnedsättning, erbjuda dem alternativ och internalisera eller minska hälsorelaterade kostnader och externa miljökostnader för städer, samt främja turismen. Parlamentet noterar att sådana planer bör främja inkludering, deltagande och sysselsättning för människor som bor i mer avlägset belägna områden för att bekämpa avfolkningen av landsbygden samt förbättra tillgängligheten till och kommunikationen med ytterområden och gränsregioner. Parlamentet betonar att rörlighet på landsbygden skiljer sig väsentligt från rörlighet i städer, inte bara när det gäller avstånd och tillgång till allmänna kommunikationsmedel, utan också med avseende på miljöfaktorer och ekonomiska faktorer, t.ex. lägre miljöpåverkan från utsläpp av föroreningar, lägre medelinkomst och högre hinder för investeringar i infrastruktur. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet konstaterar att lärdomarna från tidigare och pågående projekt, såsom arbetsprogrammet för transport, Fonden för ett sammanlänkat Europa och Hållbar delad rörlighet som är sammanlänkad med kollektivtrafik på den europeiska landsbygden (SMARTA), bidrar till att skapa smarta byar, bland annat med effektivare och smartare logistik från dörr till dörr, innovativa koncept för rörlighet som en tjänst (MaaS), nästa generations smarta transportinfrastruktur, uppkopplade och automatiserade transporter och smart rörlighet i städer (transport till och från städerna). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet betonar att rörlighet i allt större utsträckning ses som en tjänst och att smidigare gränsöverskridande multimodala dörr-till-dörr-transporter därför bör möjliggöras, och uppmanar därför medlemsstaterna att tillhandahålla informations- och bokningstjänster för multimodala resor med realtidsinformation, och uppmanar kommissionen att senast 2018 lägga fram ett lagstiftningsförslag om rättigheter för passagerare som använder multimodala transporter. Parlamentet vidhåller att man i samband med till exempel vägavgifter bör behandla sådana nya transporttjänster som transportsätt som är åtminstone likvärdiga eller t.o.m. bättre än personbilar, och att lagstiftning inte får stå i vägen för användningen av dem. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja sådan nationell och lokal bästa regleringspraxis som integrerar nya och traditionella former av rörlighet, som stöder konsumenternas val genom att tillhandahålla dem informations- och biljettjänster för multimodala resor, uppmuntra dem att använda kollektiva hellre än privata transportmedel eller stödja erbjudanden från delningstransportekonomin som ger drivkraft och erforderligt stöd till främjandet av hållbar turism och miljö- och kulturarvet, och att särskilt gynna små och medelstora företag och fokusera på medlemsstater och områden som uppvisar luckor i rörligheten. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet upprepar att resesektorn är en av de sektorer som påverkas mest av digitaliseringen och att denna nya och mer betydelsefulla digitala miljö ger konsumenterna möjlighet att vara mer aktiva när de söker efter, köper, bokar och betalar för sina resor. Parlamentet betonar att befintliga regler som skyddar transparens och neutralitet måste stärkas, så att konsumenterna kan göra medvetna val på grundval av tillförlitlig information. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet påminner om att rörligheten måste styras. Parlamentet anser att människor måste uppmuntras till att anta hållbara rörlighetsvanor genom ekonomiska incitament och ökad medvetenhet om miljöeffekterna av enskilda transportsätt, samordning och utveckling av koldioxidsnåla transporttjänster såsom kollektivtrafik och inrättande eller förbättring av infrastruktur för mjuk rörlighet (promenader, cykling osv.), så att människor ges ett alternativ till vägtransporter. Parlamentet framhåller att man behöver finansiera projekt som underlättar lokal och regional utsläppssnål rörlighet, till exempel system för lånecyklar i städer. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att främja effektiv och miljövänlig logistik för en bättre hantering av den förväntade ökningen av efterfrågan på godstransporter genom större optimering av lastkapaciteten för lastbilar och en minskning av antalet tomma och delvis lastade lastbilar. Parlamentet uppmanar dessutom kommissionen att intensifiera arbetet med att skynda på övergången till multimodala transporter och att främja multimodala plattformar för samordning av transportbehovet, och uppmanar medlemsstaterna att i hela Europa som standard använda elektroniska transportdokument för att minska byråkratin och den administrativa bördan och öka effektiviteten. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet betonar den viktiga roll som konvojer och användningen av långtradare kan spela för ökad effektivitet och lägre bränsleförbrukning för godstransporter på väg, och uppmanar därför kommissionen och medlemsstaterna att genomföra målen i Amsterdamförklaringen och uppmuntra till ökad användning av långtradare. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmuntrar kommissionen att stödja initiativ som bidrar till att minska och förhindra trafikstockningar utan att överföra transportvolymer till alternativa vägavsnitt, såsom exempel på bästa praxis för ”trängselavgifter”samt framgångsrika åtgärder för trafikomställning. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att göra en detaljerad bedömning av problem avseende skydd av personuppgifter och ansvarsskyldighet som skulle kunna uppstå vid utvecklingen av automatiserade bilar. |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet konstaterar att de delningsekonomiska affärsmodellerna har potential att effektivisera transportsystemet och minska trafikens oönskade externa effekter, såsom trafikstockningar och utsläpp. Parlamentet uppmanar myndigheterna, i linje med subsidiaritetsprincipen, att överväga att till fullo integrera genuina delningstransporttjänster i det konventionella transportsystemet, i syfte att främja smidiga kompletta resekedjor och nya former av hållbar rörlighet. |
| --- | --- |

55.

| 56. | Europaparlamentet betonar att de mest brådskande frågorna när det gäller delningsekonomin rör konsumentskydd, ansvarsfördelning, beskattning, försäkringssystem, socialt skydd för arbetstagare (både anställda och egenföretagare) och uppgiftsskydd, och förväntar sig regleringsåtgärder på dessa områden. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att delningsekonomin inte ger upphov till illojal konkurrens, orsakar social eller skattemässig dumpning eller ersätter reglerad kollektivtrafik. |
| --- | --- |

56.

| 57. | Europaparlamentet anser att det med beaktande av domen från Europeiska unionens domstol i mål C-434/15 (14) av den 20 december 2017 bör göras en tydlig åtskillnad mellan ren förmedling via onlineplattformar och tillhandahållande av en transporttjänst. Enligt parlamentet ingår en tjänst inte i informationssamhället när verksamheten i huvudsak består i att tillhandahålla yrkesmässiga tjänster, och under alla omständigheter inte när den tekniska plattformen direkt eller indirekt avgör priserna, kvantiteten eller kvaliteten på den tjänst som utförs. |
| --- | --- |

57.

| 58. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att vidta åtgärder för att minska risken och sannolikheten för att företag som tillhandahåller tjänster inom delningsekonomin ägnar sig åt skatteflykt, och att insistera på att de ska betala skatt där vinsterna görs och tjänsterna tillhandahålls. |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  EUT L 282, 19.10.2016, s. 1.

(2)  EUT L 119, 4.5.2016, s. 1.

(3)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 195.

(4)  EUT C 345, 13.10.2017, s. 52.

(5)  EUT C 184 E, 8.7.2010, s. 50.

(6)  EUT C 468, 15.12.2016, s. 57.

(7)  EUT C 265, 11.8.2017, s. 2.

(8)  EUT C 316, 22.9.2017, s. 155.

(9)  EU Transport in figures: Statistical pocketbook 2015, Europeiska unionens publikationsbyrå, Luxemburg, 2015.

(10)  EUT L 142, 2.6.2017, s. 100.

(11)  EUT L 12, 18.1.2000, s. 16.

(12)  EUT L 120, 15.5.2009, s. 5.

(13)  EUT L 115, 6.5.2015, s. 1.

(14)  Domstolens dom (stora avdelningen) av den 20 december 2017, Asociación Profesional Elite Taxi mot Uber Systems Spain, SL. Mål C–434/15, ECLI:EU:C:2017:981.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/183 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/183

---

P8_TA(2018)0356

Genomförandet av förordningen om växtskyddsmedel

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 om växtskyddsmedel (2017/2128(INI))

(2019/C 433/23)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1107/2009 av den 21 oktober 2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden och om upphävande av rådets direktiv 79/117/EEG och 91/414/EEG (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 396/2005 av den 23 februari 2005 om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i eller på livsmedel och foder av vegetabiliskt och animaliskt ursprung och om ändring av rådets direktiv 91/414/EEG (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 1272/2008 av den 16 december 2008 om klassificering, märkning och förpackning av ämnen och blandningar, ändring och upphävande av direktiven 67/548/EEG och 1999/45/EG samt ändring av förordning (EG) nr 1907/2006 (3),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/128/EG av den 21 oktober 2009 om upprättande av en ram för gemenskapens åtgärder för att uppnå en hållbar användning av bekämpningsmedel (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2017 om bekämpningsmedel med låg risk och biologiskt ursprung (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 15 februari 2017 om bekämpningsmedel med låg risk och biologiskt ursprung (5),

| — | med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut av den 18 februari 2016 i ärende 12/2013/MDC om kommissionens praxis vid produktgodkännande och utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel (pesticider) (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ombudsmannens beslut av den 18 februari 2016 i ärende 12/2013/MDC om kommissionens praxis vid produktgodkännande och utsläppande på marknaden av växtskyddsmedel (pesticider) (6),

| — | med beaktande av den europeiska genomförandebedömningen av förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden samt dess relevanta bilagor, som offentliggjordes av Europaparlamentets utredningstjänst (GD EPRS) (7) i april 2018, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den europeiska genomförandebedömningen av förordning (EG) nr 1107/2009 om utsläppande av växtskyddsmedel på marknaden samt dess relevanta bilagor, som offentliggjordes av Europaparlamentets utredningstjänst (GD EPRS) (7) i april 2018,

| — | med beaktande av domarna från Europeiska unionens domstol av den 23 november 2016 i mål C-673/13, kommissionen mot Stichting Greenpeace Nederland och PAN Europe, och mål C-442/14, Bayer CropScience mot College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av domarna från Europeiska unionens domstol av den 23 november 2016 i mål C-673/13, kommissionen mot Stichting Greenpeace Nederland och PAN Europe, och mål C-442/14, Bayer CropScience mot College voor de toelating van gewasbeschermingsmiddelen en biociden,

| — | med beaktande av kommissionens förslag av den 11 april 2018 till Europaparlamentets och rådets förordning om insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan och ändring av förordning (EG) nr 178/2002 [om allmän livsmedelslagstiftning], direktiv 2001/18/EG [om avsiktlig utsättning av genmodifierade organismer i miljön] samt förordningarna (EG) nr 1829/2003 [om genmodifierade foder och livsmedel], (EG) nr 1831/2003 [om fodertillsatser], (EG) nr 2065/2003 [om rökaromer], (EG) nr 1935/2004 [om material i kontakt med livsmedel], (EG) nr 1331/2008 [om ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer], (EG) nr 1107/2009 [om växtskyddsmedel] och (EU) 2015/2283 [om nya livsmedel] (8), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag av den 11 april 2018 till Europaparlamentets och rådets förordning om insyn och hållbarhet i EU:s system för riskbedömning i livsmedelskedjan och ändring av förordning (EG) nr 178/2002 [om allmän livsmedelslagstiftning], direktiv 2001/18/EG [om avsiktlig utsättning av genmodifierade organismer i miljön] samt förordningarna (EG) nr 1829/2003 [om genmodifierade foder och livsmedel], (EG) nr 1831/2003 [om fodertillsatser], (EG) nr 2065/2003 [om rökaromer], (EG) nr 1935/2004 [om material i kontakt med livsmedel], (EG) nr 1331/2008 [om ett enhetligt förfarande för godkännande av livsmedelstillsatser, livsmedelsenzymer och livsmedelsaromer], (EG) nr 1107/2009 [om växtskyddsmedel] och (EU) 2015/2283 [om nya livsmedel] (8),

| — | med beaktande av mandatet för och arbetet i Europaparlamentets särskilda utskott för unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av mandatet för och arbetet i Europaparlamentets särskilda utskott för unionens förfarande för godkännande av bekämpningsmedel,

| — | med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden, |
| --- | --- |

—

med beaktade av artikel 52 i arbetsordningen och artikel 1.1 e och bilaga 3 i talmanskonferensens beslut av den 12 december 2002 om förfarandet för beviljande av tillstånd att utarbeta initiativbetänkanden,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0268/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och yttrandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0268/2018), och av följande skäl:

| A. | Utvärderingen av genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 (nedan kallad förordningen) visade att målen att skydda människors hälsa, djurs hälsa och miljön inte uppnås helt och att förbättringar skulle kunna göras för att uppnå alla mål i förordningen. |
| --- | --- |

A.

Utvärderingen av genomförandet av förordning (EG) nr 1107/2009 (nedan kallad förordningen) visade att målen att skydda människors hälsa, djurs hälsa och miljön inte uppnås helt och att förbättringar skulle kunna göras för att uppnå alla mål i förordningen.

| B. | Utvärderingen av genomförandet av förordningen bör beaktas tillsammans med EU:s övergripande politik för bekämpningsmedel, däribland bestämmelserna i direktiv 2009/128/EG [om hållbar användning av bekämpningsmedel], förordning (EU) nr 528/2012 [om biocidprodukter], förordning (EG) nr 396/2005 [om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester], och förordning (EG) nr 178/2002 [om allmän livsmedelslagstiftning]. |
| --- | --- |

B.

Utvärderingen av genomförandet av förordningen bör beaktas tillsammans med EU:s övergripande politik för bekämpningsmedel, däribland bestämmelserna i direktiv 2009/128/EG [om hållbar användning av bekämpningsmedel], förordning (EU) nr 528/2012 [om biocidprodukter], förordning (EG) nr 396/2005 [om gränsvärden för bekämpningsmedelsrester], och förordning (EG) nr 178/2002 [om allmän livsmedelslagstiftning].

| C. | Genomförandet av förordningen är inte tillfredsställande och bör ligga i linje med relaterad EU-politik, bland annat avseende bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

C.

Genomförandet av förordningen är inte tillfredsställande och bör ligga i linje med relaterad EU-politik, bland annat avseende bekämpningsmedel.

| D. | Tillgängliga uppgifter visar att det praktiska genomförandet av förordningens tre huvudinstrument – godkännanden, produktgodkännanden och efterlevnadskontroll av regleringsbeslut – lämnar utrymme för förbättringar och inte säkerställer ett komplett fullgörande av målen i förordningen. |
| --- | --- |

D.

Tillgängliga uppgifter visar att det praktiska genomförandet av förordningens tre huvudinstrument – godkännanden, produktgodkännanden och efterlevnadskontroll av regleringsbeslut – lämnar utrymme för förbättringar och inte säkerställer ett komplett fullgörande av målen i förordningen.

| E. | Vissa bestämmelser i förordningen har inte tillämpats alls av kommissionen, särskilt artikel 25 om godkännande av skyddsämnen och synergister och artikel 27 om en förteckning över icke godkända tillsatsämnen. |
| --- | --- |

E.

Vissa bestämmelser i förordningen har inte tillämpats alls av kommissionen, särskilt artikel 25 om godkännande av skyddsämnen och synergister och artikel 27 om en förteckning över icke godkända tillsatsämnen.

| F. | Andra centrala bestämmelser såsom tillämpning av uteslutningskriterierna för verksamma ämnen som är hormonstörande har försenats avsevärt till följd av kommissionens olagliga agerande. |
| --- | --- |

F.

Andra centrala bestämmelser såsom tillämpning av uteslutningskriterierna för verksamma ämnen som är hormonstörande har försenats avsevärt till följd av kommissionens olagliga agerande.

| G. | Vissa intressenter har uttryckt oro kring det i lag fastställda utvärderingsupplägget, särskilt när det gäller vem som ska ta fram de vetenskapliga studierna och bevis för utvärderingarna av verksamma ämnen, samt användningen av ett farobaserat förhållningssätt under dessa utvärderingar. |
| --- | --- |

G.

Vissa intressenter har uttryckt oro kring det i lag fastställda utvärderingsupplägget, särskilt när det gäller vem som ska ta fram de vetenskapliga studierna och bevis för utvärderingarna av verksamma ämnen, samt användningen av ett farobaserat förhållningssätt under dessa utvärderingar.

| H. | Bevisbördan bör fortsatt ligga på sökanden för att offentliga medel inte ska spenderas på studier som i slutändan kan gagna privata intressen. Insyn måste säkerställas i alla etapper av produktgodkännandet som ska ligga helt i linje med de immateriella rättigheterna, samtidigt som goda laboratorieprinciper upprätthålls konsekvent inom hela unionen. |
| --- | --- |

H.

Bevisbördan bör fortsatt ligga på sökanden för att offentliga medel inte ska spenderas på studier som i slutändan kan gagna privata intressen. Insyn måste säkerställas i alla etapper av produktgodkännandet som ska ligga helt i linje med de immateriella rättigheterna, samtidigt som goda laboratorieprinciper upprätthålls konsekvent inom hela unionen.

| I. | Det finns frågetecken kring det praktiska genomförandet av det fastställda utvärderingsupplägget. Framför allt finns stora frågetecken kring den ofullständiga harmoniseringen av uppgiftskrav och metoder som kan hämma utvärderingsprocessen. |
| --- | --- |

I.

Det finns frågetecken kring det praktiska genomförandet av det fastställda utvärderingsupplägget. Framför allt finns stora frågetecken kring den ofullständiga harmoniseringen av uppgiftskrav och metoder som kan hämma utvärderingsprocessen.

| J. | Hur de nationella behöriga myndigheterna presterar konstaterades vara en tungt vägande faktor som påverkar utvärderingen av verksamma ämnen. Medlemsstaterna uppvisar betydande skillnader i fråga om tillgänglig expertis och personal. Förordningen och tillhörande rättsliga krav tillämpas inte enhetligt i medlemsstaterna, vilket får betydande konsekvenser för hälsan och miljön. |
| --- | --- |

J.

Hur de nationella behöriga myndigheterna presterar konstaterades vara en tungt vägande faktor som påverkar utvärderingen av verksamma ämnen. Medlemsstaterna uppvisar betydande skillnader i fråga om tillgänglig expertis och personal. Förordningen och tillhörande rättsliga krav tillämpas inte enhetligt i medlemsstaterna, vilket får betydande konsekvenser för hälsan och miljön.

| K. | Insynen i alla skeden av godkännandeförfarandet bör förbättras vilket skulle kunna bidra till att främja allmänhetens förtroende för det system som reglerar växtskyddsmedel. Insynen i de behöriga myndigheternas verksamhet i samband med produktgodkännande är också i många fall otillfredsställande. Kommissionen har föreslagit ändringar i den allmänna livsmedelslagstiftningen i syfte att komma tillrätta med frågetecknen kring uppgifterna och bevisen som tillhandhålls vid utvärderingen och att öka insynen. |
| --- | --- |

K.

Insynen i alla skeden av godkännandeförfarandet bör förbättras vilket skulle kunna bidra till att främja allmänhetens förtroende för det system som reglerar växtskyddsmedel. Insynen i de behöriga myndigheternas verksamhet i samband med produktgodkännande är också i många fall otillfredsställande. Kommissionen har föreslagit ändringar i den allmänna livsmedelslagstiftningen i syfte att komma tillrätta med frågetecknen kring uppgifterna och bevisen som tillhandhålls vid utvärderingen och att öka insynen.

| L. | Produktgodkännanden av växtskyddsmedel, som uteslutande äger rum på nationell nivå, drabbas ofta av förseningar i samband med riskhanteringsbeslut. Detta leder i vissa fall till en ökning av antalet produktgodkännanden som medlemsstaterna beviljar enligt undantaget i artikel 53 i förordningen. Det finns fall där sådana undantag används på ett sätt som strider mot lagstiftarens ursprungliga avsikt. |
| --- | --- |

L.

Produktgodkännanden av växtskyddsmedel, som uteslutande äger rum på nationell nivå, drabbas ofta av förseningar i samband med riskhanteringsbeslut. Detta leder i vissa fall till en ökning av antalet produktgodkännanden som medlemsstaterna beviljar enligt undantaget i artikel 53 i förordningen. Det finns fall där sådana undantag används på ett sätt som strider mot lagstiftarens ursprungliga avsikt.

| M. | I förordningen införs en bestämmelse om att integrerat växtskydd borde ha blivit en del av de föreskrivna verksamhetskraven enligt reglerna för tvärvillkor i den gemensamma jordbrukspolitiken, men detta har ännu inte har skett. |
| --- | --- |

M.

I förordningen införs en bestämmelse om att integrerat växtskydd borde ha blivit en del av de föreskrivna verksamhetskraven enligt reglerna för tvärvillkor i den gemensamma jordbrukspolitiken, men detta har ännu inte har skett.

| N. | De tillgängliga uppgifterna visar att denna reglering på EU-nivå stärker och ger mervärde åt de nationella insatserna och åtgärderna. |
| --- | --- |

N.

De tillgängliga uppgifterna visar att denna reglering på EU-nivå stärker och ger mervärde åt de nationella insatserna och åtgärderna.

| O. | Vanligtvis studeras alternativ på allvar först efter att de rättsliga kraven har ändrats, som t.ex. då det förlängda förbudet mot neonikotinoider senast utvärderades (den 30 maj 2018) (9) och det visade sig att för 78 % av användningsområdena för neonikotinoider finns det icke-kemiska alternativ som är redo att användas. |
| --- | --- |

O.

Vanligtvis studeras alternativ på allvar först efter att de rättsliga kraven har ändrats, som t.ex. då det förlängda förbudet mot neonikotinoider senast utvärderades (den 30 maj 2018) (9) och det visade sig att för 78 % av användningsområdena för neonikotinoider finns det icke-kemiska alternativ som är redo att användas.

| P. | Inga nya verksamma ämnen har lagts fram för godkännande sedan den 31 maj 2016. Det är viktigt med innovation och utveckling av nya produkter, särskilt lågriskprodukter. |
| --- | --- |

P.

Inga nya verksamma ämnen har lagts fram för godkännande sedan den 31 maj 2016. Det är viktigt med innovation och utveckling av nya produkter, särskilt lågriskprodukter.

| Q. | Tillgången på förfalskade bekämpningsmedel på marknaden är ett verkligt bekymmer. Förfalskade bekämpningsmedel kan vara skadliga för miljön och kan även minska förordningens effektivitet. |
| --- | --- |

Q.

Tillgången på förfalskade bekämpningsmedel på marknaden är ett verkligt bekymmer. Förfalskade bekämpningsmedel kan vara skadliga för miljön och kan även minska förordningens effektivitet.

Huvudsakliga slutsatser

| 1. | Europaparlamentet anser att EU är rätt nivå för fortsatta regleringsåtgärder i fråga om bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet påpekar att miljöåtgärder i syfte att förebygga, begränsa och hejda spridningen av patogener och skadegörare även fortsatt måste stå i centrum för alla befintliga och framtida åtgärder. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet anser att ett antagande och genomförande av förordningen utgör ett avgörande steg framåt när det gäller hanteringen av växtskyddsmedel inom EU jämfört med tidigare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet påpekar att särskild uppmärksamhet bör ägnas åt de små och medelstora företagens roll i utvecklingen av nya produkter, eftersom dessa företag ofta saknar de mycket stora resurser som krävs i utvecklingen och godkännandet av nya ämnen. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet är bekymrat över att förordningen inte har genomförts på ett ändamålsenligt sätt och att dess mål när det gäller jordbruksproduktion och innovation därför inte uppnås i praktiken. Parlamentet understryker att antalet verksamma ämnen i bekämpningsmedel minskar delvis på grund av en låg innovationsgrad. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet påminner om att det finns ett stort behov av ett integrerat tillvägagångssätt och att förordning (EG) nr 1185/2009 om statistik om växtskyddsmedel (10) måste ingå i bedömningen, genom att dess resultat används för att minska mängderna och därmed riskerna och de negativa konsekvenserna för hälsan och miljön. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet konstaterar att förordningens mål, instrument och genomförande inte alltid ligger tillräckligt i linje med EU:s politik när det gäller jordbruk, hälsa, djurskydd, livsmedelssäkerhet, vattenkvalitet, klimatförändringar, hållbar användning av bekämpningsmedel samt gränsvärden för bekämpningsmedelsrester i livsmedel och foder. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet är bekymrat över att genomförandet av förordningen, i fråga om användningen av djur för tester i samband med faroidentifiering och riskbedömning, inte är i linje med de så kallade 3R-kraven (principerna om ersättning, begränsning och förfining) i direktiv 2010/63/EU om djurförsök, och att den tvååriga bioassayen med avseende på carcinogenicitet kan leda till kontroversiella resultat (11). |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet påminner om att försiktighetsprincipen är en allmän princip inom unionen som fastställs i artikel 191 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och att den syftar till att garantera en hög skyddsnivå för miljön genom förebyggande beslut. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet anser att det är oacceptabelt att kraven för godkännande av skyddsämnen och synergister ännu inte har tillämpats, vilket strider mot artikel 25 i förordningen. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Europaparlamentet anser att det är oacceptabelt att förteckningen över icke godkända tillsatsämnen fortfarande inte har antagits, särskilt efter införandet av förbudet mot att använda POEA i kombination med glyfosat, vilket har belyst den skadliga inverkan en del tillsatsämnen kan ha. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet uppmärksammar kommissionens pågående Refit-utvärdering av förordning (EG) nr 1107/2009, som planeras vara klar till november 2018. Parlamentet förväntar sig att dessa slutsatser blir ett lämpligt underlag för medlagstiftarnas diskussioner om den framtida utvecklingen av förordningen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet är bekymrat över den i vissa medlemsstater stadigt ökande användningen, och de identifierade fallen av missbruk, av produktgodkännanden i nödsituationer enligt artikel 53. Parlamentet noterar att en del medlemsstater använder artikel 53 i betydligt högre utsträckning än andra. Parlamentet noterar att Efsa tillhandahåller tekniskt bistånd i enlighet med artikel 53.2, genom att granska användningen av produktgodkännanden i nödsituationer. Parlamentet noterar resultaten av Efsas undersökning av produktgodkännanden i nödsituationer för tre neonikotinoider under 2017, som visar att vissa av dessa produktgodkännanden var nödvändiga och höll sig inom ramen för de parametrar som har fastställts i lagstiftningen, medan andra inte var motiverade. Parlamentet anser att det är viktigt att medlemsstaterna tillhandahåller de uppgifter som behövs för att Efsa ska kunna utföra sitt uppdrag på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet understryker vikten av att politiskt beslutsfattande präglas av regulatorisk vetenskap, som producerar verifierbara och upprepningsbara bevis med hjälp av internationellt överenskomna vetenskapliga principer, såsom riktlinjer, god laboratoriesed och sakkunniggranskad forskning. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet är bekymrat över att den ofullständiga harmoniseringen av uppgifts- och testkrav inom vissa vetenskapliga områden leder till ineffektiva arbetsmetoder, bristande förtroende bland de nationella myndigheterna och förseningar i förfarandet för produktgodkännande, vilket kan få direkta negativa effekter för människors hälsa, djurs hälsa, miljön och jordbruksproduktionen. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet beklagar den bristande offentliga tillgängligheten av information om utvärderings- och produktgodkännandeförfarandet samt den begränsade tillgången till information. Parlamentet beklagar att graden av insyn i de rapporterande medlemsstaterna är låg (i samband med godkännandeförfarandet), och förslår att informationens tillgänglighet och användarvänlighet skulle kunna förbättras i det skede där Efsa är inkopplad och att insyn i riskhanteringsskedet tycks saknas och även upplevs som problematisk av intressenterna. Parlamentet välkomnar Europeiska kemikaliemyndighetens (Echa) ansträngningar att öka insynen och användarvänligheten genom sin webbplats och anser att denna modell skulle kunna användas i framtiden för att förbättra insynen. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet framhåller att huruvida förfarandet för produktgodkännande av växtskyddsmedel betraktas som trovärdigt eller inte i hög grad beror på allmänhetens förtroende för de EU-byråer som tillhandahåller de vetenskapliga yttranden som ligger till grund för godkännanden och riskhantering. Parlamentet understryker att det är viktigt med insyn i den vetenskapliga bedömningsprocessen för att behålla allmänhetens förtroende. Parlamentet begär därför att organen i fråga ska ges tillräcklig finansiering samt nödvändiga personalresurser för att de ska kunna säkerställa ett oberoende och öppet förfarande för produktgodkännande i god tid. Parlamentet välkomnar dessutom Efsas ständiga ansträngningar att förbättra sitt system för att säkerställa oberoende och kunna hantera eventuella intressekonflikter, vilket revisionsrätten lovordade som det mest avancerade systemet bland de granskade byråerna 2012 och som nyligen uppdaterades i juni 2017. Parlamentet uppmanar kommissionen att föreslå förbättringar för att ytterligare stärka insynen i regleringsprocessen, bland annat genom att ge tillgång till uppgifter från säkerhetsstudier som lämnats in av tillverkarna som en del av deras ansökningar om produktgodkännande för försäljning av växtskyddsmedel inom EU. Parlamentet erkänner behovet av att se över förfarandet för att förbättra utvärderingarna, öka oberoendet hos de myndigheter som fått i uppdrag att utföra studierna, undvika intressekonflikter och göra förfarandet mer öppet. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att inrätta en katalog över användningsområden på EU-nivå i syfte att förbättra harmoniseringen av regleringen. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet beklagar att de växtskyddsmedel som finns tillgängliga på marknaden och användarnas användning av dem i vissa fall inte nödvändigtvis uppfyller produktgodkännandevillkoren för medlens sammansättning och användning. Parlamentet poängterar att icke-professionell användning om möjligt bör begränsas för att minska missbruket. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet betonar vikten av utbildning för professionella användare för att säkerställa att växtskyddsmedel används på ett korrekt och lämpligt sätt. Parlamentet anser att det är lämpligt att göra skillnad mellan professionella användare och icke-professionella användare. Parlamentet noterar att växtskyddsmedel används i privata trädgårdar, på järnvägsspår och i offentliga parker. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet påpekar att medlemsstaternas rätt att avvisa produktgodkända växtskyddsmedel inte påverkas. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Europaparlamentet poängterar att förordningen bättre bör spegla behovet av att främja jordbruksmetoder som bygger på integrerat växtskydd, bland annat genom att stimulera utvecklingen av lågriskämnen. Parlamentet understryker att avsaknaden av tillgängliga växtskyddsmedel med låg risk står i vägen för utvecklingen av ett integrerat växtskydd. Parlamentet konstaterar bekymrat att av totalt nästan 500 tillgängliga ämnen på EU-marknaden är det endast tio som godkänts som växtskyddsmedel med låg risk. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet understryker att produktgodkännandet och främjandet av icke-kemiska bekämpningsmedel med låg risk är en viktig åtgärd för att stödja växtskydd med liten tillförsel av bekämpningsmedel. Parlamentet erkänner behovet av ökad forskning om dessa produkter då deras sammansättning och funktion skiljer sig radikalt från konventionella produkter. Parlamentet understryker att detta även inbegriper behovet av ökad expertis inom Efsa och de behöriga nationella myndigheterna för att utvärdera dessa biologiska verksamma ämnen. Parlamentet betonar att växtskyddsmedel med biologiskt ursprung bör utvärderas lika strikt som andra ämnen. I linje med sin resolution av den 15 februari 2017 om bekämpningsmedel med låg risk och biologiskt ursprung, uppmanar parlamentet kommissionen att lägga fram ett specifikt lagstiftningsförslag om ändring av förordning (EG) nr 1107/2009, utanför den allmänna översynen i samband med Refit-initiativet, för att fastställa ett påskyndat förfarande för utvärdering, produktgodkännande och registrering av bekämpningsmedel med låg risk. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet anser att förordning (EG) nr 1107/2009 också bör anpassas så att bättre hänsyn tas till ämnen som inte betraktas som växtskyddsmedel och som, när de används för att skydda växter, regleras genom förordningen. Parlamentet konstaterar att dessa ämnen utgör intressanta alternativ i samband med integrerade produktionsmetoder och vissa biologiska bekämpningsmedel. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet understryker att växtskyddsmedel för mindre användningsområden bör uppmärksammas och främjas särskilt då de ekonomiska incitamenten för företag att utveckla sådana produkter är mycket små. Parlamentet välkomnar inrättandet av samordningscentrumet för mindre användningsområden som ett forum för att förbättra samordningen mellan medlemsstaterna, odlarorganisationerna och branschen, genom att utarbeta lösningar för mindre användningsområden. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet framhåller att många produktgodkända växtskyddsmedel inte har utvärderats mot EU-standarder på mer än 15 år på grund av förseningar i förfarandena för produktgodkännande. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet betonar vikten av att skapa ett innovationsvänligt regelverk för att göra det möjligt att ersätta äldre kemikalier med nya och bättre växtskyddsmedel. Parlamentet betonar att det är viktigt att ha tillgång till ett brett utbud av växtskyddsmedel med olika verkningssätt för att undvika resistensutveckling och upprätthålla effektiviteten i appliceringen av växtskyddsmedel. |
| --- | --- |

27.

| 28. | Europaparlamentet är bekymrat över att harmoniseringen av riktlinjer ännu inte har konsoliderats. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet betonar att avsaknaden av riktlinjer eller ofullständiga riktlinjer innebär betydande brister som får negativa konsekvenser för förordningens genomförande och därmed även för uppnåendet av dess mål. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet poängterar att tillgängliga vägledningsdokument inte är rättsligt bindande, vilket skapar osäkerhet om vilka regler som gäller för de sökande och sår tvivel kring resultaten av de utvärderingar som gjorts i samband med godkännandeförfarandena. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet välkomnar konceptet med det zonbaserade systemet och dess mål att underlätta ett effektivt produktgodkännande av växtskyddsmedel. Parlamentet anser att förfarandet för ömsesidigt erkännande är centralt för att fördela arbetsbördan och främja iakttagandet av tidsfristerna. Parlamentet beklagar genomförandeproblemen i samband med principen om ömsesidigt erkännande. Parlamentet uppmanar kommissionen att samarbeta med medlemsstaterna för att det zonbaserade systemet ska fungera bättre. Parlamentet understryker att ett fullständigt genomförande av den befintliga lagstiftningen bör syfta till att undvika dubbelarbete och göra nya ämnen tillgängliga för jordbrukare utan onödiga dröjsmål. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet understryker behovet av kunskapsutbyte och ny kompetens i fråga om alternativ till kemiska bekämpningsmedel och integrerat växtskydd, bland annat hur man fastställer det optimala växelbruket för jordbrukarnas respektive marknader och klimatförhållanden. Parlamentet konstaterar vidare att åtgärder för detta redan har vidtagits i den övergripande förordningen om den gemensamma jordbrukspolitiken, i synnerhet inom de rådgivningstjänster inom jordbruket som finansieras inom ramen för landsbygdsutvecklingen. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet är bekymrat över att så få nya ämnen har godkänts. Parlamentet betonar att det krävs en lämplig verktygslåda med växtskyddsmedel för att jordbrukarna ska kunna säkra EU:s livsmedelsförsörjning. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet är bekymrat över att EU:s befintliga vetenskapsbaserade utvärderingssystem för växtskyddsmedel på senare tid har ifrågasatts alltmer. Parlamentet betonar att man måste bevara och ytterligare stärka ett vetenskapligt robust och objektivt system som grundar sig på sakkunniggranskade bevis. Dessa bevis ska ha sitt ursprung i ett öppet, oberoende och tvärvetenskapligt synsätt som ska tillämpas vid godkännandet av alla verksamma ämnen, i linje med EU:s principer för riskanalys och försiktighetsprincipen enligt den allmänna livsmedelslagstiftningen. Parlamentet begär att man inom förfarandet för förnyat godkännande av verksamma ämnen ska beakta den praktiska användningen av växtskyddsmedel liksom vetenskaplig och teknisk utveckling på området. Parlamentet framhåller att det nuvarande systemet för utvärdering och produktgodkännande är komplext, vilket leder till att de föreskrivna tidsfristerna inte följs och kan innebära att systemet som helhet inte fungerar som det ska. Parlamentet betonar följaktligen att systemet behöver ses över och förenklas. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet uppmärksammar obalansen i antalet ansökningar mellan några medlemsstater i samma zon med liknande storlek och jordbruksförhållanden. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet anser att produkter som importerats från länder utanför EU och odlats med användning av växtskyddsmedel bör omfattas av samma stränga kriterier som produkter som producerats inom EU. Parlamentet är bekymrat över att växtskyddsmedel som inte är registrerade inom EU kan användas i produktionen av importerade varor. |
| --- | --- |

36.

Rekommendationer

| 37. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att förordningen genomförs på ett ändamålsenligt sätt med avseende på deras specifika roller i (produkt)godkännandeförfarandena. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra situationen med de behöriga nationella myndigheternas allvarliga och ständiga personalbrist vilket leder till förseningar vid faroidentifieringen och den första riskbedömningen som genomförs av medlemsstaterna. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att den förfarandemässiga förlängningen av godkännandeperioden medan förfarandet pågår, i enlighet med artikel 17 i förordningen, inte tillämpas på verksamma ämnen som är mutagena, cancerogena eller reproduktionstoxiska och därför i kategori 1A eller 1B, eller verksamma ämnen som har endokrinstörande egenskaper och är skadliga för människor eller djur, vilket för närvarande är fallet i fråga om ämnen såsom flumioxazin, tiakloprid, klortoluron och dimoxistrobin (12). |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet anser att det omedelbart måste bli förbjudet att använda verksamma ämnen som är mutagena, cancerogena eller reproduktionstoxiska och därför i kategori 1A eller 1B, eller verksamma ämnen som har endokrinstörande egenskaper och är skadliga för människor eller djur, och som redan har fått en eller flera förfarandemässiga förlängningar av godkännandeperioden i enlighet med artikel 17. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att erkänna att skyddet av människors hälsa, djurs hälsa och miljön är viktiga mål i lagstiftningen, samtidigt som jordbruksproduktionen ska förbättras och jordbrukssektorns konkurrenskraft bevaras. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet uppmanar industrin att tillhandahålla alla data och vetenskapliga studier i ett elektroniskt och maskinläsbart standardformat till den rapporterande medlemsstaten och EU-byråerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att utveckla en harmoniserad modell för indata för att underlätta datautbytet mellan medlemsstaterna i alla skeden av förfarandet. Parlamentet erkänner att dessa data måste hanteras i enlighet med EU:s dataskyddslagstiftning och immaterialrättsliga lagstiftning. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att strikt tillämpa artikel 9 i förordningen om godtagande av ansökan och enbart godkänna kompletta ansökningar för att utvärdera det verksamma ämnet. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa en fullständig och enhetlig tillämpning av de farorelaterade uteslutningskriterierna, utifrån den befintliga harmoniserade vägledningen, och att se till att ämnen bedöms med avseende på sin risk endast om det finns bevis för att de inte uppvisar farliga egenskaper (som föranleder uteslutning), såsom förordningen kräver. |
| --- | --- |

44.

| 45. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att till slut genomföra bestämmelserna för tillsatsämnen, skyddsämnen och synergister, upprätta en förteckning över icke godkända tillsatsämnen och regler så att skyddsämnen och synergister testas på EU-nivå, och se till att enbart de kemikalier som uppfyller kraven i EU:s godkännandekriterier får komma ut på marknaden. |
| --- | --- |

45.

| 46. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens tolkning av försiktighetsprincipen i Refit-utvärderingen av den allmänna livsmedelslagstiftningen (13), nämligen att försiktighetsprincipen inte är ett alternativ till utan snarare en särskild form av riskhantering. Parlamentet påminner om att detta synsätt även får stöd i EU-domstolens domar (14). |
| --- | --- |

46.

| 47. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att när de agerar som riskhanterare i (produkt)godkännandeförfarandena tillämpa försiktighetsprincipen i vederbörlig ordning och särskilt uppmärksamma skyddet av känsliga befolkningsgrupper enligt definitionen i artikel 3.14 i förordningen. |
| --- | --- |

47.

| 48. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen, byråerna och de behöriga myndigheterna att se över och förbättra sin kommunikation när det gäller riskbedömningsförfarandena och riskhanteringsbesluten i syfte att öka allmänhetens förtroende för produktgodkännandesystemet. |
| --- | --- |

48.

| 49. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att förbättra genomförandet av de nationella förfarandena för produktgodkännande i syfte att begränsa undantagen och förlängningarna enligt artikel 53 i förordningen till verkliga nödsituationer. Parlamentet uppmanar kommissionen att fullt ut använda sina kontrollrättigheter enligt artikel 53.2 och 53.3. Parlamentet uppmanar även medlemsstaterna att fullt ut uppfylla kravet att lämna information till andra medlemsstater och kommissionen enligt artikel 53.1, särskilt vad gäller åtgärder som vidtas för att säkerställa säkerheten för användare, känsliga befolkningsgrupper och konsumenter. |
| --- | --- |

49.

| 50. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att färdigställa metoder för att avgöra när vissa undantag bör tillämpas, särskilt i fråga om ”försumbar exponering”eller ”allvarlig fara för växtskyddet”utan att ändra lagens ordalydelse eller andemening. Parlamentet uppmärksammar kommissionen på att eventuella nytolkningar av begreppet ”försumbar exponering”som ”försumbar risk”skulle strida mot ordalydelsen och andemeningen i lagen. |
| --- | --- |

50.

| 51. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att skapa incitament för forskningsinitiativ när det gäller verksamma ämnen, däribland biologiska ämnen med låg risk, och växtskyddsmedel inom ramarna för Horisont Europa och den fleråriga budgetramen för 2021-2027. Parlamentet understryker vikten av ett regelverk för växtskyddsmedel på EU-nivå som skyddar miljön och människors hälsa och som också främjar forskning och innovation för att utveckla effektiva och säkra växtskyddsmedel, samtidigt som man säkerställer hållbara jordbruksmetoder och integrerat växtskydd. Parlamentet framhåller att det behövs ett brett utbud av säkra och effektiva verktyg för att skydda växter. Parlamentet framhåller den potential som precisionsjordbruksmetoder och teknisk innovation kan ha för att hjälpa jordbrukarna inom EU att optimera skadedjursbekämpningen på ett mer riktat och hållbart sätt. |
| --- | --- |

51.

| 52. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att strikt begränsa användningen av förfarandet med bekräftande uppgifter till det ändamål som avses i artikel 6 f i förordningen, dvs. om det fastställs nya krav under utvärderingsförfarandet eller som ett resultat av nya vetenskapliga och tekniska rön. Parlamentet betonar att fullständig dokumentation är viktigt för godkännande av verksamma ämnen. Parlamentet beklagar att förfarandet med undantag på grund av bekräftande uppgifter har lett till att vissa växtskyddsmedel som annars skulle ha förbjudits blivit kvar på marknaden under en längre tid. |
| --- | --- |

52.

| 53. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att öka insynen i förfarandena i stort, bland annat genom att tillgängliggöra detaljerade mötesanteckningar om diskussionerna i kommittéförfarandet och de olika partnernas respektive ståndpunkter, och i synnerhet genom att förklara och motivera besluten som fattas av ständiga kommittén för växter, djur, livsmedel och foder. |
| --- | --- |

53.

| 54. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att se till att förordningen och dess genomförande stämmer bättre överens med EU:s lagstiftning och politik på detta område, särskilt med direktivet om en hållbar användning av bekämpningsmedel, och att skapa incitament, däribland genom att tillgängliggöra tillräckliga resurser som på kort sikt främjar och stimulerar utveckling och användning av säkra och giftfria alternativ till växtskyddsmedel. Parlamentet konstaterar att oundviklig inverkan på arter som inte är mål för bekämpning inte beaktas i regelverket, särskilt bin och andra pollengivare och andra insekter som är viktiga för jordbruket, eftersom de livnär sig på skadegörare. Parlamentet noterar att man i en färsk vetenskaplig studie framhåller ”insekternas undergång”som tar sig uttryck i att 75 % av de bevingade insekterna helt har försvunnit från vissa regioner i Tyskland, även i naturreservat där inga bekämpningsmedel används inom jordbruket. Parlamentet uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att säkerställa samstämdhet mellan den gemensamma jordbrukspolitiken och lagstiftningen som rör växtskyddsmedel, genom att i synnerhet låta skyldigheterna enligt förordning (EG) nr 1107/2009 och direktiv 2009/128/EG stå kvar i förteckningen över föreskrivna verksamhetskrav (SMR 12 och SMR 13), i enlighet med kommissionens förslag till förordning om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken (15). |
| --- | --- |

54.

| 55. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att säkerställa ändamålsenlig efterlevnadskontroll av förordningen, särskilt avseende kontroller av växtskyddsmedel som marknadsförs i EU, oavsett om de tillverkats i EU eller importerats från tredjeländer. |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 1.

(2)  EUT L 70, 16.03.2005, s. 1.

(3)  EUT L 353, 31.12.2008, s. 1.

(4)  EUT L 309, 24.11.2009, s. 71.

(5)  Antagna texter, P8_TA(2017)0042.

(6)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/64069

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/615668/EPRS_STU(2018)615668_EN.pdf.

(8)  COM(2018)0179.

(9)  Slutsatser från Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (ANSES), Frankrike, 2018.

(10)  EUT L 324, 10.12.2009, s. 1.

(11)  Källa: Baserat på information och slutsatser från European Implementation Assessment, utredningstjänstens studie från april 2018, s. 36 och II-33.

(12)  Källa: https://www.foodwatch.org/fileadmin/foodwatch.nl/Onze_campagnes/Schadelijke_stoffen/Documents/Rapport_foodwatch_Ten_minste_onhoudbaar_tot.pdf.

(13)  SWD(2018)0038.

(14)  T.ex. tribunalens dom av den 9 september 2011 i mål T-257/07, Frankrike mot kommissionen, ECLI:EU:T:2011:444.

(15)  Förslag till förordning om strategiska planer inom den gemensamma jordbrukspolitiken – COM(2018)0392.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/191

---

P8_TA(2018)0357

Olika kvalitet på produkter på den inre marknaden

Europaparlamentets resolution av den 13 september 2018 om olika kvalitet på produkter på den inre marknaden (2018/2008(INI))

(2019/C 433/24)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets direktiv 2005/29/EG av den 11 maj 2005 om otillbörliga affärsmetoder som tillämpas av näringsidkare gentemot konsumenter på den inre marknaden och om ändring av rådets direktiv 84/450/EEG och Europaparlamentets och rådets direktiv 97/7/EG, 98/27/EG och 2002/65/EG samt Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 2006/2004 (1),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2394 av den 12 december 2017 om samarbete mellan de nationella myndigheter som har tillsynsansvar för konsumentskyddslagstiftningen och om upphävande av förordning (EG) nr 2006/2004 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2017/2394 av den 12 december 2017 om samarbete mellan de nationella myndigheter som har tillsynsansvar för konsumentskyddslagstiftningen och om upphävande av förordning (EG) nr 2006/2004 (2),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 1169/2011 av den 25 oktober 2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna, och om ändring av Europaparlamentets och rådets förordningar (EG) nr 1924/2006 och (EG) nr 1925/2006 samt om upphävande av kommissionens direktiv 87/250/EEG, rådets direktiv 90/496/EEG, kommissionens direktiv 1999/10/EG, Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/13/EG, kommissionens direktiv 2002/67/EG och 2008/5/EG samt kommissionens förordning (EG) nr 608/2004 (3),

| — | med beaktande av kommissionens tillkännagivande av den 26 september 2017 om tillämpningen av EU:s livsmedels- och konsumentskyddslagstiftning på marknadsföring av produkter med kvalitetsskillnader – Det specifika fallet livsmedel, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens tillkännagivande av den 26 september 2017 om tillämpningen av EU:s livsmedels- och konsumentskyddslagstiftning på marknadsföring av produkter med kvalitetsskillnader – Det specifika fallet livsmedel,

| — | med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 25 maj 2016Vägledning om genomförandet/tillämpningen av direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder (SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens arbetsdokument av den 25 maj 2016Vägledning om genomförandet/tillämpningen av direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder (SWD(2016)0163),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 maj 2016Ett helhetsgrepp på gränsöverskridande e-handel till nytta för enskilda och företag i EU (COM(2016)0320), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 25 maj 2016Ett helhetsgrepp på gränsöverskridande e-handel till nytta för enskilda och företag i EU (COM(2016)0320),

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017Kommissionens arbetsprogram 2018 – En agenda för ett mer enat, starkare och mer demokratiskt EU (COM(2017)0650), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 24 oktober 2017Kommissionens arbetsprogram 2018 – En agenda för ett mer enat, starkare och mer demokratiskt EU (COM(2017)0650),

| — | med beaktande av kommissionsordförande Jean-Claude Junckers tal om tillståndet i unionen av den 13 september 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionsordförande Jean-Claude Junckers tal om tillståndet i unionen av den 13 september 2017,

| — | med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets ordförande av den 9 mars 2017, särskilt punkt 3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av slutsatserna från Europeiska rådets ordförande av den 9 mars 2017, särskilt punkt 3,

| — | med beaktande av resultatet av det 3 524:e mötet i rådet (jordbruk och fiske) den 6 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultatet av det 3 524:e mötet i rådet (jordbruk och fiske) den 6 mars 2017,

| — | med beaktande av protokollet från det 2 203:e mötet i kommissionen av den 8 mars 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av protokollet från det 2 203:e mötet i kommissionen av den 8 mars 2017,

| — | med beaktande av informationsdokumentet om vilseledande förpackningar, som utarbetades av utredningsavdelning A i januari 2012, |
| --- | --- |

—

med beaktande av informationsdokumentet om vilseledande förpackningar, som utarbetades av utredningsavdelning A i januari 2012,

| — | med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2013 om en ny dagordning för EU:s konsumentpolitik (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 11 juni 2013 om en ny dagordning för EU:s konsumentpolitik (4),

| — | med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om en strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheter (5), särskilt punkt 6, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 22 maj 2012 om en strategi för att stärka sårbara konsumenters rättigheter (5), särskilt punkt 6,

| — | med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om tillämpningen av direktivet om otillbörliga affärsmetoder 2005/29/EG (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 4 februari 2014 om tillämpningen av direktivet om otillbörliga affärsmetoder 2005/29/EG (6),

| — | med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan (7), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 7 juni 2016 om otillbörliga affärsmetoder i livsmedelskedjan (7),

| — | med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (8), särskilt punkt 14, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 19 januari 2016 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (8), särskilt punkt 14,

| — | med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (9), särskilt punkt 178, |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 14 februari 2017 om årsrapporten om EU:s konkurrenspolitik (9), särskilt punkt 178,

| — | med beaktande av sin större interpellation av den 15 mars 2017 om skillnader i fråga om produkters innehållsförteckning, sammansättning och smak mellan marknaderna i de central-/östeuropeiska och de västeuropeiska EU-medlemsstaterna (10), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin större interpellation av den 15 mars 2017 om skillnader i fråga om produkters innehållsförteckning, sammansättning och smak mellan marknaderna i de central-/östeuropeiska och de västeuropeiska EU-medlemsstaterna (10),

| — | med beaktande av informationsmeddelandet från Europaparlamentets utredningstjänst från juni 2017 Dual quality of branded food products: Addressing a possible east-west divide, |
| --- | --- |

—

med beaktande av informationsmeddelandet från Europaparlamentets utredningstjänst från juni 2017 Dual quality of branded food products: Addressing a possible east-west divide,

| — | med beaktande av den undersökning om livsmedel och tjeckiska konsumenter som den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll genomförde i februari 2016, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den undersökning om livsmedel och tjeckiska konsumenter som den tjeckiska myndigheten för jordbruks- och livsmedelskontroll genomförde i februari 2016,

| — | med beaktande av den särskilda studien om olika kvalitet på och sammansättning av produkter som saluförs på Europeiska unionens inre marknad med hänsyn till konsumensskyddslagstiftningen (särskilt otillbörliga affärsmetoder), konkurrensrätten (särskilt osund konkurrens) och industriell äganderätt, som utarbetades av juridiska fakulteten vid Palackýuniversitetet i Olomouc 2017, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den särskilda studien om olika kvalitet på och sammansättning av produkter som saluförs på Europeiska unionens inre marknad med hänsyn till konsumensskyddslagstiftningen (särskilt otillbörliga affärsmetoder), konkurrensrätten (särskilt osund konkurrens) och industriell äganderätt, som utarbetades av juridiska fakulteten vid Palackýuniversitetet i Olomouc 2017,

| — | med beaktande av de olika undersökningar, studier och tester som genomförts de senaste åren av livsmedelsmyndigheterna i ett antal medlemsstater i Central- och Östeuropa, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de olika undersökningar, studier och tester som genomförts de senaste åren av livsmedelsmyndigheterna i ett antal medlemsstater i Central- och Östeuropa,

| — | med beaktande av Nielsen-rapporten The state of private label around the world från november 2014, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Nielsen-rapporten The state of private label around the world från november 2014,

| — | med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 april 2018En ny giv för konsumenterna (COM(2018)0183), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens meddelande av den 11 april 2018En ny giv för konsumenterna (COM(2018)0183),

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 11 april 2018 om bättre tillsyn och modernisering av EU:s konsumentskyddsregler (COM(2018)0185), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentets och rådets direktiv av den 11 april 2018 om bättre tillsyn och modernisering av EU:s konsumentskyddsregler (COM(2018)0185),

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (11), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EG) nr 178/2002 av den 28 januari 2002 om allmänna principer och krav för livsmedelslagstiftning, om inrättande av Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet och om förfaranden i frågor som gäller livsmedelssäkerhet (11),

| — | med beaktande av artikel 17.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, om skydd av immateriell egendom, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 17.2 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, om skydd av immateriell egendom,

| — | med beaktande av den gemensamma skrivelsen av den 23 mars 2018 från Republiken Kroatien, Tjeckien, Ungern, Litauen, Republiken Polen och Republiken Slovakien till kommissionen om olika kvalitet på produkter på den inre marknaden inom ramen för den nya given för konsumenterna, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma skrivelsen av den 23 mars 2018 från Republiken Kroatien, Tjeckien, Ungern, Litauen, Republiken Polen och Republiken Slovakien till kommissionen om olika kvalitet på produkter på den inre marknaden inom ramen för den nya given för konsumenterna,

| — | med beaktande av resultaten från de jämförande undersökningar som gjorts av konsumentskyddsmyndigheter och konsumentorganisationer i flera av EU:s medlemsstater, |
| --- | --- |

—

med beaktande av resultaten från de jämförande undersökningar som gjorts av konsumentskyddsmyndigheter och konsumentorganisationer i flera av EU:s medlemsstater,

| — | med beaktande av kommissionens förslag att uppdatera direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder för att tydliggöra att nationella myndigheter kan bedöma och ta itu med vilseledande affärsmetoder som inbegriper saluföring av produkter som identiska i flera EU-länder samtidigt som det finns väsentliga skillnader i deras sammansättning eller egenskaper, |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag att uppdatera direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder för att tydliggöra att nationella myndigheter kan bedöma och ta itu med vilseledande affärsmetoder som inbegriper saluföring av produkter som identiska i flera EU-länder samtidigt som det finns väsentliga skillnader i deras sammansättning eller egenskaper,

| — | med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 52 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0267/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd och yttrandena från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0267/2018), och av följande skäl:

| A. | Företag bör när de marknadsför, säljer eller levererar produkter ge konsumenterna korrekt och lättbegriplig information om produkternas exakta sammansättning, även om lokala produkter och recept, så att de kan fatta ett välgrundat köpbeslut. |
| --- | --- |

A.

Företag bör när de marknadsför, säljer eller levererar produkter ge konsumenterna korrekt och lättbegriplig information om produkternas exakta sammansättning, även om lokala produkter och recept, så att de kan fatta ett välgrundat köpbeslut.

| B. | En huvudprincip när det gäller varumärken bör vara att konsumenterna kan lita på en produkts sammansättning, värde och kvalitet, och det är därför tillverkarna som ska se till att dessa förväntningar uppfylls. |
| --- | --- |

B.

En huvudprincip när det gäller varumärken bör vara att konsumenterna kan lita på en produkts sammansättning, värde och kvalitet, och det är därför tillverkarna som ska se till att dessa förväntningar uppfylls.

| C. | Konsumenterna känner inte till att produkter av samma märke och med samma förpackning anpassas till lokala preferenser och lokal smak, och den varierande kvaliteten på produkter väcker farhågor om att vissa medlemsstater behandlas annorlunda än andra. EU har redan tagit fram märkningar i syfte att tillgodose konsumenternas särskilda förväntningar och ta hänsyn till särskilda produktionsförhållanden som erkänns genom användning av kvalitetsbegrepp. |
| --- | --- |

C.

Konsumenterna känner inte till att produkter av samma märke och med samma förpackning anpassas till lokala preferenser och lokal smak, och den varierande kvaliteten på produkter väcker farhågor om att vissa medlemsstater behandlas annorlunda än andra. EU har redan tagit fram märkningar i syfte att tillgodose konsumenternas särskilda förväntningar och ta hänsyn till särskilda produktionsförhållanden som erkänns genom användning av kvalitetsbegrepp.

| D. | Direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder är unionens huvudsakliga rättsinstrument för att se till att konsumenterna inte utsätts för vilseledande reklam och andra otillbörliga metoder i transaktionerna mellan näringsidkare och konsumenter, däribland saluföring av identiskt märkta produkter på ett sätt som kan vilseleda konsumenterna. |
| --- | --- |

D.

Direktiv 2005/29/EG om otillbörliga affärsmetoder är unionens huvudsakliga rättsinstrument för att se till att konsumenterna inte utsätts för vilseledande reklam och andra otillbörliga metoder i transaktionerna mellan näringsidkare och konsumenter, däribland saluföring av identiskt märkta produkter på ett sätt som kan vilseleda konsumenterna.

| E. | Otillbörliga affärsmetoder kan enligt direktivet om otillbörliga affärsmetoder vara helt förbjudna eller förbjudna under vissa omständigheter. Enligt kommissionens slutsatser leder införandet av metoder i förteckningen i bilaga I till direktivet om otillbörliga affärsmetoder, i tillämpliga fall, till ökad rättssäkerhet och således till sundare konkurrens mellan producenter på marknaden. |
| --- | --- |

E.

Otillbörliga affärsmetoder kan enligt direktivet om otillbörliga affärsmetoder vara helt förbjudna eller förbjudna under vissa omständigheter. Enligt kommissionens slutsatser leder införandet av metoder i förteckningen i bilaga I till direktivet om otillbörliga affärsmetoder, i tillämpliga fall, till ökad rättssäkerhet och således till sundare konkurrens mellan producenter på marknaden.

| F. | Konsumenterna associerar varumärken och produkter med kvalitet och förväntar sig därför att produkter av samma märke och/eller med identiskt utseende också håller samma kvalitet oavsett om de säljs i det egna landet eller i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

F.

Konsumenterna associerar varumärken och produkter med kvalitet och förväntar sig därför att produkter av samma märke och/eller med identiskt utseende också håller samma kvalitet oavsett om de säljs i det egna landet eller i en annan medlemsstat.

| G. | Konsumenterna associerar också en jordbruks- eller livsmedelsprodukts varumärke och etikett eller förpackning med kvalitet och förväntar sig därför att produkter av samma märke, som säljs med samma etikett eller ser likadana ut, också både håller samma kvalitet och har samma sammansättning oavsett om de säljs i det egna landet eller i en annan medlemsstat. Alla jordbrukare i EU framställer produkter som ska uppfylla samma höga standarder, och kunderna förväntar sig att denna enhetliga kvalitet även ska gälla andra produkter i livsmedelskedjan, oavsett i vilken jurisdiktion de har sin hemvist. |
| --- | --- |

G.

Konsumenterna associerar också en jordbruks- eller livsmedelsprodukts varumärke och etikett eller förpackning med kvalitet och förväntar sig därför att produkter av samma märke, som säljs med samma etikett eller ser likadana ut, också både håller samma kvalitet och har samma sammansättning oavsett om de säljs i det egna landet eller i en annan medlemsstat. Alla jordbrukare i EU framställer produkter som ska uppfylla samma höga standarder, och kunderna förväntar sig att denna enhetliga kvalitet även ska gälla andra produkter i livsmedelskedjan, oavsett i vilken jurisdiktion de har sin hemvist.

| H. | Alla EU-medborgare förtjänar likabehandling när det gäller de livsmedels- och icke-livsmedelsprodukter som säljs på den inre marknaden. |
| --- | --- |

H.

Alla EU-medborgare förtjänar likabehandling när det gäller de livsmedels- och icke-livsmedelsprodukter som säljs på den inre marknaden.

| I. | Otillbörliga metoder på detta område måste stoppas så att konsumenterna inte vilseleds, och endast kraftfulla gemensamma åtgärder på EU-nivå kan lösa detta gränsöverskridande problem. |
| --- | --- |

I.

Otillbörliga metoder på detta område måste stoppas så att konsumenterna inte vilseleds, och endast kraftfulla gemensamma åtgärder på EU-nivå kan lösa detta gränsöverskridande problem.

| J. | Bedömningen av om en affärsmetod är otillbörlig enligt direktivet om otillbörliga affärsmetoder måste göras från fall till fall av medlemsstaterna, utom när det gäller de metoder som anges i bilaga I. |
| --- | --- |

J.

Bedömningen av om en affärsmetod är otillbörlig enligt direktivet om otillbörliga affärsmetoder måste göras från fall till fall av medlemsstaterna, utom när det gäller de metoder som anges i bilaga I.

| K. | Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker betonade i sitt tal om tillståndet i unionen 2017 att det är oacceptabelt att livsmedel som säljs till människor i vissa delar av Europa är av lägre kvalitet än i andra länder, trots att produkterna är identiskt märkta och förpackade. |
| --- | --- |

K.

Kommissionens ordförande Jean-Claude Juncker betonade i sitt tal om tillståndet i unionen 2017 att det är oacceptabelt att livsmedel som säljs till människor i vissa delar av Europa är av lägre kvalitet än i andra länder, trots att produkterna är identiskt märkta och förpackade.

| L. | Direktivet om otillbörliga affärsmetoder har genomförts på mycket olika sätt i medlemsstaterna, varvid förfarandena och effektiviteten när det gäller lösningarna och genomförandet av direktivet i medlemsstaternas i hög grad skiljer sig åt. |
| --- | --- |

L.

Direktivet om otillbörliga affärsmetoder har genomförts på mycket olika sätt i medlemsstaterna, varvid förfarandena och effektiviteten när det gäller lösningarna och genomförandet av direktivet i medlemsstaternas i hög grad skiljer sig åt.

| M. | Märket är ofta den viktigaste faktorn vid fastställandet av en produkts värde. |
| --- | --- |

M.

Märket är ofta den viktigaste faktorn vid fastställandet av en produkts värde.

| N. | En stärkt och mer effektiv samarbetsram för tillsyn skulle öka konsumenternas förtroende och leda till färre konsumentskador. |
| --- | --- |

N.

En stärkt och mer effektiv samarbetsram för tillsyn skulle öka konsumenternas förtroende och leda till färre konsumentskador.

| O. | Alla konsumenter i EU har samma rättigheter, men analyser visar att vissa producenter och tillverkare har sålt produkter av olika kvalitet under samma varumärke och med vilseledande identiskt utseende, varvid vissa produkter i en del länder har innehållit mindre av huvudingrediensen eller har innehållit ingredienser av lägre kvalitet som ersättning för ingredienser av högre kvalitet. Detta problem är mer utbrett i de medlemsstater som gått med i EU sedan 2004. Genom analyserna framkom fall där samma produkter eller produkter med vilseledande identiskt utseende och lägre kvalitet eller skillnader i smak, konsistens eller andra organoleptiska egenskaper såldes till priser som varierade avsevärt från land till land. Även om detta inte bryter mot principerna för den fria marknadsekonomin eller mot de nuvarande märkningsbestämmelserna eller annan livsmedelslagstiftning utgör det missbruk av varumärkesidentitet och går därmed stick i stäv med principen att alla konsumenter ska behandlas lika. |
| --- | --- |

O.

Alla konsumenter i EU har samma rättigheter, men analyser visar att vissa producenter och tillverkare har sålt produkter av olika kvalitet under samma varumärke och med vilseledande identiskt utseende, varvid vissa produkter i en del länder har innehållit mindre av huvudingrediensen eller har innehållit ingredienser av lägre kvalitet som ersättning för ingredienser av högre kvalitet. Detta problem är mer utbrett i de medlemsstater som gått med i EU sedan 2004. Genom analyserna framkom fall där samma produkter eller produkter med vilseledande identiskt utseende och lägre kvalitet eller skillnader i smak, konsistens eller andra organoleptiska egenskaper såldes till priser som varierade avsevärt från land till land. Även om detta inte bryter mot principerna för den fria marknadsekonomin eller mot de nuvarande märkningsbestämmelserna eller annan livsmedelslagstiftning utgör det missbruk av varumärkesidentitet och går därmed stick i stäv med principen att alla konsumenter ska behandlas lika.

| P. | Det har förekommit avsevärda skillnader när det gäller produkter som barnmat, vilket gör att tillverkarnas principer och påståenden om att de anpassar sina produkter till lokala preferenser kan ifrågasättas. Vissa laboratorieresultat bekräftar att produkter av lägre kvalitet kan innehålla mindre hälsosamma kombinationer av ingredienser, vilket därmed strider mot principen om att alla konsumenter ska behandlas likvärdigt. Vissa producent- och tillverkarföreträdare har gått med på att ändra sina produktrecept i vissa länder så att identiska produkter erbjuds på hela den inre marknaden. |
| --- | --- |

P.

Det har förekommit avsevärda skillnader när det gäller produkter som barnmat, vilket gör att tillverkarnas principer och påståenden om att de anpassar sina produkter till lokala preferenser kan ifrågasättas. Vissa laboratorieresultat bekräftar att produkter av lägre kvalitet kan innehålla mindre hälsosamma kombinationer av ingredienser, vilket därmed strider mot principen om att alla konsumenter ska behandlas likvärdigt. Vissa producent- och tillverkarföreträdare har gått med på att ändra sina produktrecept i vissa länder så att identiska produkter erbjuds på hela den inre marknaden.

| Q. | Dessa oacceptabla metoder har införts av välkända multinationella företag inom den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin som på detta sätt försöker maximera sina vinstmarginaler genom att utnyttja skillnaderna i köpkraft mellan olika medlemsstater. |
| --- | --- |

Q.

Dessa oacceptabla metoder har införts av välkända multinationella företag inom den jordbruksbaserade livsmedelsindustrin som på detta sätt försöker maximera sina vinstmarginaler genom att utnyttja skillnaderna i köpkraft mellan olika medlemsstater.

| R. | I förslaget om en ny giv för konsumenterna, en riktad översyn av EU:s direktiv på konsumentskyddsområdet efter ändamålsenlighetskontrollen av EU:s lagstiftning om konsumentskydd och saluföring, föreslog kommissionen en uppdatering av direktivet om otillbörliga affärsmetoder för att tydliggöra att nationella myndigheter kan bedöma och ta itu med sådana vilseledande affärsmetoder som innebär att produkter saluförs som identiska i olika medlemsstater, när det faktiskt finns stora skillnader i deras sammansättning eller egenskaper. |
| --- | --- |

R.

I förslaget om en ny giv för konsumenterna, en riktad översyn av EU:s direktiv på konsumentskyddsområdet efter ändamålsenlighetskontrollen av EU:s lagstiftning om konsumentskydd och saluföring, föreslog kommissionen en uppdatering av direktivet om otillbörliga affärsmetoder för att tydliggöra att nationella myndigheter kan bedöma och ta itu med sådana vilseledande affärsmetoder som innebär att produkter saluförs som identiska i olika medlemsstater, när det faktiskt finns stora skillnader i deras sammansättning eller egenskaper.

| S. | Konsumenterna bör visserligen inte vilseledas, men produktdifferentiering och produktinnovation bör inte begränsas i sig. |
| --- | --- |

S.

Konsumenterna bör visserligen inte vilseledas, men produktdifferentiering och produktinnovation bör inte begränsas i sig.

| T. | Den inre marknaden har gett aktörerna i livsmedelskedjan stora fördelar. Livsmedelshandeln är allt oftare gränsöverskridande och har avgörande betydelse för hur den inre marknaden fungerar. |
| --- | --- |

T.

Den inre marknaden har gett aktörerna i livsmedelskedjan stora fördelar. Livsmedelshandeln är allt oftare gränsöverskridande och har avgörande betydelse för hur den inre marknaden fungerar.

| U. | För att dra full nytta av den inre marknaden är det avgörande att EU:s befintliga livsmedels- och konsumentskyddslagstiftning tillämpas på ett bättre sätt så att man kan identifiera och åtgärda omotiverade varierande standarder och därmed skydda konsumenterna mot vilseledande information och affärsmetoder. |
| --- | --- |

U.

För att dra full nytta av den inre marknaden är det avgörande att EU:s befintliga livsmedels- och konsumentskyddslagstiftning tillämpas på ett bättre sätt så att man kan identifiera och åtgärda omotiverade varierande standarder och därmed skydda konsumenterna mot vilseledande information och affärsmetoder.

| V. | Konsumentorganisationernas roll måste ständigt stärkas i detta avseende. De spelar en unik roll för att säkerställa konsumenternas förtroende och bör få ytterligare stöd genom fler rättsliga och ekonomiska åtgärder samt kapacitetsbyggande. |
| --- | --- |

V.

Konsumentorganisationernas roll måste ständigt stärkas i detta avseende. De spelar en unik roll för att säkerställa konsumenternas förtroende och bör få ytterligare stöd genom fler rättsliga och ekonomiska åtgärder samt kapacitetsbyggande.

| W. | Bevisade skillnader i fråga om ingredienser i jämförbara produkter skulle på lång sikt kunna utgöra en fara för konsumenthälsan, särskilt när det gäller utsatta konsumenter såsom barn och personer med särskild kosthållning och/eller hälsoproblem, och därigenom bidra till en försämring av medborgarnas hälsa. Detta gäller till exempel om fetthalten och/eller sockerinnehållet är högre än förväntat, om fett av animaliskt ursprung ersätts med fett av vegetabiliskt ursprung eller tvärtom, om socker ersätts med konstgjorda sötningsmedel eller om salthalten ökas. Märkning som inte ger en korrekt bild av de tillsatser som använts, eller av antalet ersättningsmedel för basingredienser, är vilseledande för konsumenterna och kan utgöra en hälsorisk. |
| --- | --- |

W.

Bevisade skillnader i fråga om ingredienser i jämförbara produkter skulle på lång sikt kunna utgöra en fara för konsumenthälsan, särskilt när det gäller utsatta konsumenter såsom barn och personer med särskild kosthållning och/eller hälsoproblem, och därigenom bidra till en försämring av medborgarnas hälsa. Detta gäller till exempel om fetthalten och/eller sockerinnehållet är högre än förväntat, om fett av animaliskt ursprung ersätts med fett av vegetabiliskt ursprung eller tvärtom, om socker ersätts med konstgjorda sötningsmedel eller om salthalten ökas. Märkning som inte ger en korrekt bild av de tillsatser som använts, eller av antalet ersättningsmedel för basingredienser, är vilseledande för konsumenterna och kan utgöra en hälsorisk.

| X. | Det saknas lagstiftning om kvalitetsskillnader på EU-nivå, vilket gör det omöjligt att jämföra kvalitet eller identifiera fall av olika kvalitet och innebär att det inte finns några verktyg för att avhjälpa situationen. Kommissionens direktorat för hälsa och livsmedel: revision och analys har regelbundet rapporterat om brister i genomförandet och efterlevnaden av tillämpliga krav i EU:s livsmedelslagstiftning, till exempel när det gäller märkning av maskinurbenat kött (12) eller användning av livsmedelstillsatser (13). |
| --- | --- |

X.

Det saknas lagstiftning om kvalitetsskillnader på EU-nivå, vilket gör det omöjligt att jämföra kvalitet eller identifiera fall av olika kvalitet och innebär att det inte finns några verktyg för att avhjälpa situationen. Kommissionens direktorat för hälsa och livsmedel: revision och analys har regelbundet rapporterat om brister i genomförandet och efterlevnaden av tillämpliga krav i EU:s livsmedelslagstiftning, till exempel när det gäller märkning av maskinurbenat kött (12) eller användning av livsmedelstillsatser (13).

| Y. | Skillnader i sammansättning som eventuellt kan påverka konsumenthälsan kan påträffas inte bara i livsmedel, utan också i kosmetika, hygienprodukter och rengöringsmedel. |
| --- | --- |

Y.

Skillnader i sammansättning som eventuellt kan påverka konsumenthälsan kan påträffas inte bara i livsmedel, utan också i kosmetika, hygienprodukter och rengöringsmedel.

| Z. | Arbetet med att ändra sammansättningen i syfte att minska innehållet av fett, socker och salt i livsmedel släpar efter i många länder i Central-, Öst- och Sydösteuropa. |
| --- | --- |

Z.

Arbetet med att ändra sammansättningen i syfte att minska innehållet av fett, socker och salt i livsmedel släpar efter i många länder i Central-, Öst- och Sydösteuropa.

| 1. | Europaparlamentet betonar att resultaten av åtskilliga tester och undersökningar som genomförts i flera medlemsstater, framför allt i Central- och Östeuropa, med olika laboratorietestningsmetoder, visar att det finns skillnader av olika omfattning, bland annat i sammansättningen och i de ingredienser som används, mellan produkter av samma märke och i till synes identiska förpackningar som saluförs och distribueras på den inre marknaden, vilket är till skada för konsumenterna. Parlamentet noterar att den stora majoriteten konsumenter är oroade över sådana skillnader, enligt en undersökning som gjorts på uppdrag av en nationell behörig myndighet. Utifrån resultaten av dessa tester och undersökningar drar parlamentet slutsatsen att konsumenterna är oroade över att det förekommer diskriminering mellan olika medlemsstaters marknader. Parlamentet betonar att ingen sådan diskriminering kan accepteras och att alla konsumenter i EU bör ha tillgång till samma produktkvalitet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet framhåller att fallen av sådana stora skillnader inte bara gäller livsmedel utan ofta också icke-livsmedelsprodukter, bland annat tvätt- och rengöringsmedel, kosmetika, toalettartiklar och produkter avsedda för spädbarn. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet påminner om att parlamentet 2013 uppmanade kommissionen att göra en djupgående undersökning för att bedöma om den gällande EU-lagstiftningen behövde anpassas och att informera parlamentet och konsumenterna om resultatet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet välkomnar de initiativ som kommissionen nyligen har aviserat för att ta itu med denna fråga, särskilt dess åtagande att ta fram en gemensam testmetod och anslå en budget för dess utarbetande och genomförande och för insamlingen av ytterligare tillförlitliga och jämförbara uppgifter, och att uppdatera direktivet om otillbörliga affärsmetoder och inrätta kunskapscentrumet för livsmedelsbedrägerier och kvalitet. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet noterar det uppdrag som högnivåforumet för en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja har fått från Europeiska rådet för att ta upp frågan om olika kvalitet. Parlamentet uppmanar medlemsstaterna och deras behöriga myndigheter att delta aktivt i pågående initiativ, bland annat i utvecklingen och införlivandet i sina arbetsmetoder av en gemensam testmetod och insamlingen av ytterligare uppgifter. Parlamentet betonar att det är viktigt att de parter som företräder konsumenternas intressen deltar aktivt och kan få yttranden utfärdade på sina vägnar, bland annat företrädarna för konsumentorganisationer, tillverkare och forskningsorganisationer som har utfört produkttester i medlemsstaterna. Parlamentet bör involveras i alla pågående initiativ som kan påverka försöken att ta itu med frågan om olika kvalitet. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet rekommenderar de berörda medlemsstaterna att utarbeta egna bedömningar av metoderna och effektiviteten när det gäller genomförandet av direktivet om otillbörliga affärsmetoder och annan befintlig lagstiftning som rör olika kvalitet på livsmedel och andra produkter, och att lämna in dem till kommissionen, så att den kan göra en objektiv bedömning av problemets allvar. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet gläder sig över att det har antagit ett pilotprojekt för 2018, som kommer att omfatta en rad marknadsundersökningar bland flera kategorier av konsumentprodukter. Syftet är att bedöma olika aspekter av kvalitetsskillnader. Parlamentet förväntar sig att projektet genomförs och offentliggörs i tid, i enlighet med den ursprungliga planen. Parlamentet anser att projektet dessutom bör förlängas till 2019 för att säkra en större kunskapsbredd och täcka andra sektorer än livsmedelssektorn. Parlamentsledamöterna bör göras med delaktiga i övervakningen av projektet. Parlamentet, kommissionen och medlemsstaterna uppmuntras att utnyttja alla verktyg som finns till förfogande, även pilotprojekt och nationella projekt, för att göra ytterligare bedömningar av olika aspekter av produkter av olika kvalitet. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet betonar att detaljerad information om vilken offentlig myndighet som har ansvar för att vidta åtgärder och om tillhörande administrativa eller rättsliga förfaranden, bland annat medborgarnas möjlighet att lämna in klagomål över nätet, är en förutsättning för att direktivet om otillbörliga affärsmetoder ska kunna genomföras effektivt. Parlamentet ser därför negativt på informationsbristerna i de berörda medlemsstaterna, eftersom de ansvariga myndigheterna i vissa medlemsstater inte lämnar information om olika kvalitet på produkter på sina webbplatser, trots att de hävdar att man måste ta itu med frågan. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Europaparlamentet understryker att kommissionen redan har underrättats om en ny nationell märkning som är avsedd att varna konsumenterna om skillnader i livsmedels sammansättning. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Europaparlamentet välkomnar att kommissionen har startat ett utbildningsprogram på nätet som hjälper företagen att förstå och tillämpa konsumenträtten i EU på ett bättre sätt, för att ytterligare stärka konsumentskyddet i EU och hjälpa företagen. |
| --- | --- |

10.

Kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av EU:s livsmedels- och konsumentskyddslagstiftning på marknadsföring av produkter med kvalitetsskillnader

| 11. | Europaparlamentet noterar kommissionens tillkännagivande om tillämpningen av EU:s livsmedels- och konsumentskyddslagstiftning på marknadsföring av produkter med kvalitetsskillnader. Parlamentet framhåller att syftet med tillkännagivandet är att hjälpa nationella myndigheter att avgöra om ett företag bryter mot EU:s livsmedels- och konsumentskyddslagstiftning när det säljer produkter med kvalitetsskillnader i olika länder och att ge dem råd om hur de ska samarbeta med varandra. Parlamentet är oroat över att den stegvisa strategi som nationella myndigheter enligt tillkännagivandet ska tillämpa för att avgöra om producenter bryter mot EU:s lagstiftning för närvarande inte tillämpas i praktiken av myndigheterna, vilket kan innebära att konsumenternas rättigheter kränks. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Europaparlamentet delar kommissionens uppfattning att konsumenterna på den inre marknaden, där de har en allmän kunskap om principerna om fri rörlighet och lika tillgång till varor, a priori inte förväntar sig att märkesprodukter som säljs i olika länder ska skilja sig åt. Parlamentet påminner om kommissionens påpekande att studier om märkeslojalitet visar att märken enligt konsumenternas uppfattning fungerar som ett slags intyg på kontrollerad och konstant kvalitet. Parlamentet delar dessutom kommissionens uppfattning att detta förklarar varför vissa konsumenter förväntar sig att märkesprodukter ska hålla motsvarande, om inte exakt samma, kvalitet oavsett var och när de köps och att varumärkesinnehavare ska informera dem vid beslut om att ändra produktsammansättningen. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Europaparlamentet anser därför inte att det räcker att tillhandahålla eventuell ytterligare information, inte ens i förpackningens huvudsakliga synfält, om inte konsumenten säkert förstår att produkten i fråga skiljer sig från till synes identiska produkter av samma märke som säljs i en annan medlemsstat. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Europaparlamentet delar vidare kommissionens uppfattning i detta sammanhang att producenter inte nödvändigtvis behöver erbjuda identiska produkter i olika geografiska områden och att den fria rörligheten för varor inte innebär att varje produkt måste vara identisk överallt på den inre marknaden. Parlamentet betonar att näringsidkare får saluföra och sälja varor med olika sammansättning och egenskaper på grundval av legitima faktorer, förutsatt att EU-lagstiftningen respekteras fullt ut. Parlamentet betonar emellertid att sådana produkter inte får skilja sig i kvalitet när de erbjuds konsumenter på andra marknader. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Europaparlamentet anser att tillhandahållande av korrekt och lättbegriplig information till konsumenterna är avgörande för att man ska komma till rätta med olika kvalitet på produkter. Parlamentet är av den bestämda uppfattningen att ett företag som avser att släppa ut en produkt med till viss del olika egenskaper på olika medlemsstaters marknader inte får märka produkten på ett till synes identiskt sätt. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Europaparlamentet konstaterar att det kan finnas godtagbara skillnader i sammansättningen för enskilda varumärkesprodukter och att produkterna kan skilja sig åt på grund av regionala konsumentpreferenser, användning av lokala ingredienser, krav i nationell lagstiftning eller ändrad sammansättning. Parlamentet betonar att syftet inte är att fastställa eller harmonisera kraven på livsmedelskvalitet och att det inte är önskvärt att ålägga tillverkarna en exakt sammansättning för de enskilda produkterna. Parlamentet anser emellertid att konsumentpreferenser inte bör användas som ursäkt för en lägre kvalitet eller för att erbjuda olika kvalitetsklasser på olika marknader. Konsumenterna måste på ett tydligt sätt informeras och göras medvetna om sådana anpassningar för varje enskild produkt och inte bara rent generellt om att detta är etablerad praxis. |
| --- | --- |

16.

| 17. | Europaparlamentet anser att tillkännagivandet uppfattas vara avsett för framför allt livsmedel. Parlamentet anser att bestämmelserna om tillämpningen av konsumentskyddslagstiftningen bör tillämpas på alla livsmedels- och icke-livsmedelsprodukter som är tillgängliga på den inre marknaden i allmänhet och att produkternas märkning måste vara läsbar för konsumenterna och innehålla fullständig information. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Europaparlamentet uppmärksammar 2016 års vägledning om tillämpningen av direktivet om otillbörliga affärsmetoder, där följande anges: ”Varor av samma märke med samma eller liknande förpackning kan skilja sig i sammansättningen beroende på tillverkningsplats och målmarknad, dvs. de kan variera mellan medlemsstaterna. Marknadsföring av produkter med olika sammansättning är enligt direktivet om otillbörliga affärsmetoder inte otillbörlig i sig.”Parlamentet betonar att kommissionens vägledningar är viktiga för att underlätta en korrekt och enhetlig tillämpning av direktivet om otillbörliga affärsmetoder, och uppmanar därför kommissionen att klargöra förhållandet mellan tillkännagivandet, vägledningen och dokumentet från undergruppen för den inre marknaden i högnivåforumet för en bättre fungerande livsmedelsförsörjningskedja. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Europaparlamentet konstaterar att det kan finnas olika krav för de nationella behöriga myndigheternas kontrollmetoder. Parlamentet understryker att det redan har gjorts olika analyser som skulle kunna ligga till grund för utformningen och genomförandet av den gemensamma testmetoden, även om metoderna för dessa skiljer sig åt och resultaten inte har bedömts på samma sätt. Parlamentet anser att syftet med arbetet att ta fram en metod under ledning av kommissionens gemensamma forskningscentrum bör anges tydligt, så att man säkerställer en enhetlig tolkning av den resulterande metoden, bland annat en definition av vad som utgör en ”betydande skillnad”, och gör det möjligt för de behöriga myndigheterna att använda den. Parlamentet påpekar att fastställande av vilken av de olika produkterna som är mest standard och därmed ”referensprodukt”faktiskt skulle kunna hindra den samlade bedömningen eftersom det kan vara för svårt att avgöra. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens insatser för att hjälpa de nationella tillsynsmyndigheterna att identifiera otillbörliga affärsmetoder vid saluföring av produkter. Kommissionen uppmanas att samordna de nationella behöriga myndigheterna i detta avseende. Parlamentet betonar att syftet med en sådan metod är att säkerställa insamling av tillförlitliga och jämförbara uppgifter från medlemsstaternas sida på gemensamma grunder och att bidra till en samlad bedömning av hur allvarligt och omfattande problemet med produkter av olika kvalitet är på den inre marknaden. Parlamentet påminner om att den faktiska karaktären av otillbörliga affärsmetoder förmodligen kommer att bedömas från fall till fall även i fortsättningen, eftersom fastställandet av i vilken grad konsumenterna vilseleds alltid bygger på en subjektiv bedömning från den behöriga myndighetens eller domstolens sida. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens beslut att uppmana de behöriga myndigheterna att genomföra fler marknadstester i medlemsstaterna som inbegriper produktjämförelser mellan olika regioner och länder. Parlamentet framhåller emellertid att sådana tester, enligt kommissionens uppfattning, bör göras enligt en gemensam teststrategi som ännu inte är fullt utvecklad. Parlamentet betonar vikten av att hålla sig till tidsplanen så att resultaten av de tester som genomförts enligt en gemensam testmetod blir fullständiga, offentliggörs på alla officiella EU-språk i en databas som är tillgänglig för allmänheten och analyseras så snart som möjligt, dock senast före utgången av 2018. Dessutom betonar parlamentet att resultaten omedelbart måste offentliggöras i syfte att informera konsumenterna och producenterna så att de blir medvetna om detta. På så sätt kan man bidra till att minska förekomsten av produkter av olika kvalitet. |
| --- | --- |

21.

Andra aspekter av olika kvalitet

| 22. | Europaparlamentet understryker att egna varumärken har blivit ett nödvändigt inslag i konsumenternas varukorgar och att deras marknadsandel har ökat under det senaste årtiondet i de flesta produktkategorier i de flesta medlemsstater. Parlamentet anser att egna varumärken inte bör ge intryck av att vara märkesprodukter så att konsumenterna blir förvirrade. Parlamentet framhåller på nytt att kommissionen måste ägna särskild uppmärksamhet åt frågan om egna varumärken så att man får slut på sammanblandningen av egna varumärken och märkesprodukter. Parlamentet konstaterar att den inre marknaden är tillgänglig för producenter och tillverkare, men att den också är mycket konkurrensutsatt, med vissa varumärken som är allmänt kända eller har gott renommé i hela unionen. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Europaparlamentet påminner om att det upprepade gånger har uppmanat kommissionen att avgöra huruvida olika kvalitet får negativa återverkningar på den lokala och regionala produktionen, framför allt små och medelstora företag. Det är beklagligt att kommissionen ännu inte har presenterat några uppgifter. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Europaparlamentet betonar att förfalskning av märkesprodukter innebär en hälso- och säkerhetsrisk för konsumenterna, underminerar konsumenternas förtroende för märkena och medför förlorade intäkter för producenterna. Parlamentet noterar att utbudet av förfalskningar som beslagtas inom EU fortfarande är stort och omfattar nästan alla slags varor. |
| --- | --- |

24.

| 25. | Europaparlamentet är oroat över de restriktioner som införts för näringsidkare när det gäller köp av varor, vilket kan få en negativ inverkan på konsumenternas valmöjligheter. Parlamentet uppmanar kommissionen att identifiera vilka faktorer som bidrar till en fragmentering av den inre marknaden för varor och otillbörligt begränsar konsumenternas förmåga att dra full nytta av den inre marknaden, med inriktning på territoriella försörjningsbegränsningar och konsekvenserna av dessa. Kommissionen uppmanas att i tillämpliga fall utnyttja konkurrenslagstiftningen för att motverka sådana metoder. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Europaparlamentet påpekar att nationella behöriga myndigheter endast kan välja ut prover och genomföra tester på den egna medlemsstatens territorium. Parlamentet betonar behovet av ett fördjupat, effektivt, öppet och snabbt gränsöverskridande samarbete och utbyte av uppgifter, bland annat utbyte av information om produkter som eventuellt inte uppfyller kraven och information om eventuella otillbörliga metoder, mellan nationella konsumentskyddsmyndigheter och livsmedelsmyndigheter, konsumentorganisationer och kommissionen, i syfte att ta itu med kvalitetsskillnader och förbättra och anpassa tillämpningen av lagstiftningen. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att inta en mer aktiv roll i ett sådant samarbete. Parlamentet välkomnar antagandet av den ändrade förordningen om konsumentskyddssamarbete, som ger stärkta utrednings- och tillsynsbefogenheter, förbättrar informations- och uppgiftsutbytet samt tillgången till all relevant information och medför harmoniserade bestämmelser om vilka förfaranden som ska följas för samordning av utrednings- och tillsynsbefogenheterna i detta avseende. |
| --- | --- |

26.

| 27. | Europaparlamentet inser nyttan av samordnade tillsynsåtgärder, som är en viktig form av samordning av tillsynen enligt förordningen om konsumentskyddssamarbete, och uppmanar kommissionen och medlemsstaterna att stärka dem ytterligare och utöka deras tillämpningsområde. |
| --- | --- |

27.

Rekommendationer och ytterligare åtgärder

| 28. | Europaparlamentet betonar vikten av en bred och läglig offentlig debatt som leder till ökad medvetenhet hos konsumenterna om produkter och deras egenskaper. Parlamentet konstaterar att vissa tillverkare och innehavare av egna varumärken redan har meddelat ändringar av recepten eller tillämpning av EU:s gemensamma produktionsstandard. Parlamentet betonar industrins roll i att förbättra insynen och tydligheten i produkternas sammansättning och kvalitet samt ändringar av dessa. Parlamentet välkomnar kommissionens initiativ till att utarbeta en uppförandekod i detta avseende. Parlamentet anser att både producenter och återförsäljare, i deras eget intresse, bör göras ännu mer delaktiga, så att man så snart som möjligt kan hitta ett effektivt sätt att åtgärda den nuvarande situationen utan att tillgripa rättsliga åtgärder och göra det möjligt för Europas konsumenter att få tillgång till produkter av samma kvalitet på hela den inre marknaden. Parlamentet uppmanar tillverkarna att överväga att införa en logotyp på förpackningen som anger att samma varumärke har samma innehåll och kvalitet i alla medlemsstater. |
| --- | --- |

28.

| 29. | Europaparlamentet uppmanar konsumentorganisationerna, organisationerna i det civila samhället och de anmälda nationella organ som har ansvar för att genomföra direktivet om otillbörliga affärsmetoder och annan relevant lagstiftning att delta mer aktivt i den offentliga debatten och informera konsumenterna. Parlamentet är övertygat om att konsumentorganisationerna på ett avgörande sätt skulle kunna bidra till en lösning av problemet med olika kvalitet på produkter. Kommissionen och medlemsstaterna uppmanas att öka sitt stöd för nationella konsumentorganisationer genom finansiella och rättsliga mekanismer, så att de kan bygga upp kapacitet, utveckla sin testningsverksamhet och, tillsammans med de behöriga myndigheterna, bidra till att fall där produkter orättmätigt håller olika kvalitet, spåras upp och avslöjas. Parlamentet anser dessutom att man bör främja ett bättre gränsöverskridande informationsutbyte mellan konsumentorganisationer. |
| --- | --- |

29.

| 30. | Europaparlamentet anser att de behöriga myndigheterna utifrån tidigare erfarenheter hittills inte själva på ett effektivt sätt har kunnat ta itu med några specifika fall av olika kvalitet på nationell nivå eller genomföra gällande lagstiftning, eller också har de bara försökt göra det i minsta möjliga utsträckning, delvis på grund av att det saknas en uttrycklig rättslig bestämmelse på EU-nivå. Parlamentet påminner om att medlemsstaterna har ansvar för att genomföra direktivet om otillbörliga affärsmetoder och att de därför bör göra det för att se till att konsumenterna inte vilseleds genom otillbörliga marknadsföringsmetoder. Parlamentet betonar att medlemsstaterna bör se till att de nationella behöriga myndigheterna har lämplig teknisk, ekonomisk och personalmässig kapacitet för att säkerställa ett effektivt genomförande. Medlemsstaterna uppmanas att ge konsumenterna möjlighet att lämna in klagomål och få dem behandlade, och att i största möjliga utsträckning informera konsumenterna om deras rättigheter och möjligheter inom ramen för gällande lagstiftning samt om försäljarnas skyldighet att lämna information om produkternas sammansättning och, i tillämpliga fall, ursprung. |
| --- | --- |

30.

| 31. | Europaparlamentet uppmärksammar att frågan om olika kvalitet har ett direkt samband med de väsentliga delarna av den inre marknadens funktion och konsumenternas förtroende, som båda står på spel, och därför krävs bland annat en lösning på unionsnivå via direkt verkställbara åtgärder. Parlamentet är övertygat om att åtgärder på unionsnivå skulle trygga den inre marknadens integritet, under förutsättning att det finns möjligheter till åtgärder på nationell nivå. Parlamentet uppmanar kommissionen att kartlägga de nationella standarder för livsmedels- och icke-livsmedelsprodukter som finns i EU och att bedöma om de är relevanta i fall av olika kvalitet på den inre marknaden. |
| --- | --- |

31.

| 32. | Europaparlamentet anser att det snabbt måste utvecklas kapacitet och mekanismer på EU-nivå i form av en särskild övervaknings- och tillsynsenhet inom ett befintligt EU-organ (det gemensamma forskningscentrumet, Europeiska myndigheten för livsmedelssäkerhet (Efsa) eller annat organ), med minimal byråkrati, för att övervaka att sammansättningen och ingrediensernas proportioner är konsekventa i livsmedelsprodukter med identiskt varumärke och förpackning och för att bedöma jämförande laboratorieanalyser i syfte att identifiera otillbörliga affärsmetoder i marknadsföringen av livsmedelsprodukter. |
| --- | --- |

32.

| 33. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag om en ny giv för konsumenterna, där man försöker komma till rätta med produkter av olika kvalitet genom att ändra artikel 6 i direktivet om otillbörliga affärsmetoder så att det föreskrivs att marknadsföring av produkter som identiska med samma produkter som marknadsförs i flera andra medlemsstater, även om dessa produkter skiljer sig åt vad gäller sammansättning eller egenskaper, utgör en vilseledande affärsmetod. Parlamentet konstaterar emellertid att förslaget också innehåller vissa otydliga bestämmelser som måste förtydligas för att säkerställa en korrekt tolkning och tillämpning. |
| --- | --- |

33.

| 34. | Europaparlamentet är emellertid starkt övertygat om att det effektivaste sättet att åtgärda omotiverade fall av olika kvalitet är genom en ändring av bilaga I till direktivet om otillbörliga affärsmetoder där man inför ytterligare en punkt i förteckningen över affärsmetoder som under alla omständigheter är otillbörliga och där man uttryckligen nämner identiskt märkta produkter av olika kvalitet när sådana produkter är diskriminerande och inte uppfyller konsumenternas förväntningar. |
| --- | --- |

34.

| 35. | Europaparlamentet betonar att lagstiftningsprocessen bör leda till en tydlig definition av vad som får anses utgöra olika kvalitet och hur respektive fall bör bedömas och hanteras av de behöriga myndigheterna. Parlamentet betonar i detta sammanhang att en öppen förteckning över så kallade legitima faktorer skulle kunna äventyra de behöriga myndigheternas förmåga att göra bedömningar och tillämpa lagstiftningen. Parlamentet är oroat över att användningen av begreppet ”definierade konsumentpreferenser”när man bedömer huruvida en differentiering i produktsammansättningen är motiverad eller inte kan leda till motstridiga tolkningar av behöriga myndigheter. |
| --- | --- |

35.

| 36. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att utöka det uppdrag som det gemensamma forskningscentrumet har fått att utarbeta en gemensam europeisk metod för att jämföra egenskaperna hos icke-livsmedelsprodukter och riktlinjer för ökad produktinsyn inom ett år, och att utvärdera testresultaten. Parlamentet påpekar att det gemensamma forskningscentrumet – för att utbyta bästa praxis på området – också bör sträva efter att samarbeta med de myndigheter i medlemsstaterna som redan har genomfört sin egen produkttestning, men ännu inte har meddelat resultaten till andra medlemsstaters nationella myndigheter. |
| --- | --- |

36.

| 37. | Europaparlamentet påpekar att livsmedelssäkerhet och livsmedelskvalitet samt skyddet för konsumenterna mot att vilseledas har högsta prioritet. Parlamentet påminner kommissionen om dess åtagande att säkerställa en bättre övervakning och en korrektare tillämpning av EU-lagstiftningen. Parlamentet anser att de behöriga nationella myndigheterna bör övervaka efterlevnaden av den gällande lagstiftningen inom dessa områden på ett effektivt sätt. |
| --- | --- |

37.

| 38. | Europaparlamentet välkomnar kommissionens förslag att förbättra insynen i vetenskapliga studier på området livsmedelssäkerhet som svar på uttryck för oro bland allmänheten, i syfte att förbättra tillgången till den information som krävs för att fatta inköpsbeslut som stöds av en tillförlitlig, vetenskapligt grundad riskbedömning. |
| --- | --- |

38.

| 39. | Europaparlamentet uppmanar de nationella livsmedelsmyndigheterna att från fall till fall fastställa om en misstänkt diskriminerande metod faktiskt är olaglig, på grundval av bestämmelserna i direktivet om otillbörliga affärsmetoder och deras samspel med de krav på rättvisande information som anges i förordning (EU) nr 1169/2011 om tillhandahållande av livsmedelsinformation till konsumenterna. |
| --- | --- |

39.

| 40. | Europaparlamentet konstaterar att alla EU-medborgare påverkas av kvalitetsskillnader, bland annat när de reser mellan medlemsstaterna. |
| --- | --- |

40.

| 41. | Europaparlamentet betonar emellertid att betydande skillnader i produkter för barn, såsom livsmedel avsedda för spädbarn och småbarn, inte kan motiveras med enbart hänvisning till regionala smakpreferenser. |
| --- | --- |

41.

| 42. | Europaparlamentet förkastar med kraft påståendet från vissa producenter om att förändringar i sammansättning och/eller kvalitet görs för att priserna ska överensstämma med konsumenternas förväntningar. Parlamentet framhåller att olika studier har visat att produkter av lägre kvalitet ofta är dyrare än motsvarande produkter av högre kvalitet i andra delar av EU. |
| --- | --- |

42.

| 43. | Europaparlamentet rekommenderar starkt att principen om en cirkulär ekonomi ska tillämpas på produktförpackningar, och betonar att producenterna, om produktförpackningar i en medlemsstat följer denna princip, bör göra samordnade ansträngningar för att se till att så är fallet för alla deras produkter som saluförs under samma märke och i samma typ av förpackningar i och utanför EU. |
| --- | --- |

43.

| 44. | Europaparlamentet betonar att vissa fall av olika kvalitet på produkter beror på bristande efterlevnad av EU-lagstiftningen. Parlamentet uppmanar medlemsstaternas myndigheter att så snart som möjligt se till att gällande EU-bestämmelser om livsmedelsmärkning följs, även när det gäller exempelvis maskinurbenat kött. |
| --- | --- |

44.

o

o o

| 45. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  EUT L 149, 11.6.2005, s. 22.

(2)  EUT L 345, 27.12.2017, s. 1.

(3)  EUT L 304, 22.11.2011, s. 18.

(4)  EUT C 65, 19.2.2016, s. 2.

(5)  EUT C 264 E, 13.9.2013, s. 11.

(6)  EUT C 93, 24.3.2017, s. 27.

(7)  EUT C 86, 6.3.2018, s. 40.

(8)  EUT C 11, 12.1.2018, s. 2.

(9)  Antagna texter, P8_TA(2017)0027.

(10)  O-000019/2017.

(11)  EGT L 31, 1.2.2002, s. 1.

(12)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/details.cfm?rep_id=76

(13)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/details.cfm?rep_id=115

---

III Förberedande akter

EUROPAPARLAMENTET

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/201 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/201

---

P8_TA(2018)0318

Likvärdighet av fältbesiktningar ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Brasilien av utsädesodlingar av foderväxter och stråsäd och om likvärdighet av utsäde av foderväxter och stråsäd som produceras i Brasilien, samt vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Moldavien av utsädesodlingar av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av utsäde av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter som produceras i Moldavien (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 433/25)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0643), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0643),

| — | med beaktande av artikel 294.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0400/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0400/2017),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 och artikel 43.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 februari 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 februari 2018 (1),

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0253/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0253/2018), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 227, 28.6.2018, s. 76.

---

P8_TC1-COD(2017)0297

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets beslut (EU) 2018/... om ändring av rådets beslut 2003/17/EG vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Förbundsrepubliken Brasilien av utsädesodlingar av foderväxter och stråsäd och om likvärdighet av utsäde av foderväxter och stråsäd som produceras i Förbundsrepubliken Brasilien, samt vad gäller likvärdighet av fältbesiktningar i Republiken Moldavien av utsädesodlingar av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter och om likvärdighet av utsäde av stråsäd, köksväxter och olje- och spånadsväxter som produceras i Republiken Moldavien

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2018/1674.)

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/203 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/203

---

P8_TA(2018)0319

Gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för småföretag *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller den särskilda ordningen för småföretag (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS))

(Särskilt lagstiftningsförfarande – samråd)

(2019/C 433/26)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0021), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2018)0021),

| — | med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0022/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 113 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilken Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0022/2018),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0260/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi och valutafrågor (A8-0260/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (1) | Genom rådets direktiv 2006/112/EG (1) får medlemsstaterna fortsätta att tillämpa sina särskilda ordningar för småföretag, i enlighet med gemensamma bestämmelser och med sikte på en närmare harmonisering. Dessa bestämmelser är emellertid föråldrade och
  minskar
  inte bördan för regelefterlevnad för småföretag, eftersom de är utformade för ett gemensamt system för mervärdesskatt baserat på beskattning i ursprungsmedlemsstaten. |

Kommissionens förslag

Ändring

(1)

Genom rådets direktiv 2006/112/EG (1) får medlemsstaterna fortsätta att tillämpa sina särskilda ordningar för småföretag, i enlighet med gemensamma bestämmelser och med sikte på en närmare harmonisering. Dessa bestämmelser är emellertid föråldrade och
  minskar
  inte bördan för regelefterlevnad för småföretag, eftersom de är utformade för ett gemensamt system för mervärdesskatt baserat på beskattning i ursprungsmedlemsstaten.

| (1) | Genom rådets direktiv 2006/112/EG (2) får medlemsstaterna fortsätta att tillämpa sina särskilda ordningar för småföretag, i enlighet med gemensamma bestämmelser och med sikte på en närmare harmonisering. Dessa bestämmelser är emellertid föråldrade och
  fyller
  inte
  sitt syfte att minska
  bördan för regelefterlevnad för småföretag, eftersom de är utformade för ett gemensamt system för mervärdesskatt baserat på beskattning i ursprungsmedlemsstaten. |
| --- | --- |

(1)

Genom rådets direktiv 2006/112/EG (2) får medlemsstaterna fortsätta att tillämpa sina särskilda ordningar för småföretag, i enlighet med gemensamma bestämmelser och med sikte på en närmare harmonisering. Dessa bestämmelser är emellertid föråldrade och
  fyller
  inte
  sitt syfte att minska
  bördan för regelefterlevnad för småföretag, eftersom de är utformade för ett gemensamt system för mervärdesskatt baserat på beskattning i ursprungsmedlemsstaten.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (2) | I sin handlingsplan för mervärdesskatt (3) tillkännagav kommissionen ett omfattande paket med förenklade regler för småföretag för att minska deras administrativa börda och bidra till att skapa ett skatteklimat som underlättar deras tillväxt och utvecklingen av gränsöverskridande handel.
  Detta skulle innefatta
  en översyn av den särskilda ordningen för småföretag som beskrivs i meddelandet om uppföljningen av handlingsplanen om mervärdesskatt (4). Översynen av den särskilda ordningen för småföretag är därför en viktig del av det reformpaket som anges i handlingsplanen för mervärdesskatt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

I sin handlingsplan för mervärdesskatt (3) tillkännagav kommissionen ett omfattande paket med förenklade regler för småföretag för att minska deras administrativa börda och bidra till att skapa ett skatteklimat som underlättar deras tillväxt och utvecklingen av gränsöverskridande handel.
  Detta skulle innefatta
  en översyn av den särskilda ordningen för småföretag som beskrivs i meddelandet om uppföljningen av handlingsplanen om mervärdesskatt (4). Översynen av den särskilda ordningen för småföretag är därför en viktig del av det reformpaket som anges i handlingsplanen för mervärdesskatt.

| (2) | I sin handlingsplan för mervärdesskatt, tillkännagav kommissionen ett omfattande paket med förenklade regler för småföretag för att minska deras administrativa börda och bidra till att skapa ett skatteklimat som underlättar deras tillväxt och utvecklingen av gränsöverskridande handel
  samt förbättra efterlevnaden av mervärdesskattebestämmelserna
  .
  Småföretag i unionen är särskilt verksamma inom vissa sektorer som verkar över gränserna, t.ex. byggsektorn, kommunikationssektorn, restaurangbranschen och detaljhandeln, och kan utgöra en viktig källa till sysselsättning. För att nå målen för handlingsplanen för mervärdesskatt är det nödvändigt med
  en översyn av den särskilda ordningen för småföretag som beskrivs i meddelandet om uppföljningen av handlingsplanen om mervärdesskatt (5)
   (6). Översynen av den särskilda ordningen för småföretag är därför en viktig del av det reformpaket som anges i handlingsplanen för mervärdesskatt. |
| --- | --- |

(2)

I sin handlingsplan för mervärdesskatt, tillkännagav kommissionen ett omfattande paket med förenklade regler för småföretag för att minska deras administrativa börda och bidra till att skapa ett skatteklimat som underlättar deras tillväxt och utvecklingen av gränsöverskridande handel
  samt förbättra efterlevnaden av mervärdesskattebestämmelserna
  .
  Småföretag i unionen är särskilt verksamma inom vissa sektorer som verkar över gränserna, t.ex. byggsektorn, kommunikationssektorn, restaurangbranschen och detaljhandeln, och kan utgöra en viktig källa till sysselsättning. För att nå målen för handlingsplanen för mervärdesskatt är det nödvändigt med
  en översyn av den särskilda ordningen för småföretag som beskrivs i meddelandet om uppföljningen av handlingsplanen om mervärdesskatt (5)
   (6). Översynen av den särskilda ordningen för småföretag är därför en viktig del av det reformpaket som anges i handlingsplanen för mervärdesskatt.

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (3) | Översynen av denna särskilda ordning är nära kopplad till kommissionens förslag om fastställande av principerna för ett slutgiltigt mervärdesskattesystem för gränsöverskridande B2B-handel mellan medlemsstaterna på grundval av beskattningen av gränsöverskridande leveranser av varor i destinationsmedlemsstaten (7). Mervärdesskattesystemets övergång till destinationsbaserad beskattning har visat att ett flertal av de nuvarande reglerna inte är lämpade för ett destinationsbaserat skattesystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Översynen av denna särskilda ordning är nära kopplad till kommissionens förslag om fastställande av principerna för ett slutgiltigt mervärdesskattesystem för gränsöverskridande B2B-handel mellan medlemsstaterna på grundval av beskattningen av gränsöverskridande leveranser av varor i destinationsmedlemsstaten (7). Mervärdesskattesystemets övergång till destinationsbaserad beskattning har visat att ett flertal av de nuvarande reglerna inte är lämpade för ett destinationsbaserat skattesystem.

| (3) | Översynen av denna särskilda ordning är nära kopplad till kommissionens förslag om fastställande av principerna för ett slutgiltigt mervärdesskattesystem för gränsöverskridande B2B-handel mellan medlemsstaterna på grundval av beskattningen av gränsöverskridande leveranser av varor i destinationsmedlemsstaten (8). Mervärdesskattesystemets övergång till destinationsbaserad beskattning har visat att ett flertal av de nuvarande reglerna inte är lämpade för ett destinationsbaserat skattesystem.
  De främsta svårigheterna med ökad gränsöverskridande handel för småföretag uppstår på grund av de komplexa och olikartade mervärdesskattereglerna i hela unionen, liksom det faktum att det nationella undantaget för små företag endast gynnar småföretag i den medlemsstat där dessa småföretag är etablerade. |
| --- | --- |

(3)

Översynen av denna särskilda ordning är nära kopplad till kommissionens förslag om fastställande av principerna för ett slutgiltigt mervärdesskattesystem för gränsöverskridande B2B-handel mellan medlemsstaterna på grundval av beskattningen av gränsöverskridande leveranser av varor i destinationsmedlemsstaten (8). Mervärdesskattesystemets övergång till destinationsbaserad beskattning har visat att ett flertal av de nuvarande reglerna inte är lämpade för ett destinationsbaserat skattesystem.
  De främsta svårigheterna med ökad gränsöverskridande handel för småföretag uppstår på grund av de komplexa och olikartade mervärdesskattereglerna i hela unionen, liksom det faktum att det nationella undantaget för små företag endast gynnar småföretag i den medlemsstat där dessa småföretag är etablerade.

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (4) | För att hantera frågan om den oproportionerliga bördan för regelefterlevnad för småföretag bör förenklingsåtgärder inte enbart ställas till förfogande för företag som är undantagna från skatteplikt enligt de gällande reglerna, utan också till dem som anses små ur ekonomisk synvinkel. För att förenkla mervärdesskattereglerna anses företag vara ”små”om deras omsättning uppfyller villkoren som mikroföretag enligt den allmänna definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (9). |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

För att hantera frågan om den oproportionerliga bördan för regelefterlevnad för småföretag bör förenklingsåtgärder inte enbart ställas till förfogande för företag som är undantagna från skatteplikt enligt de gällande reglerna, utan också till dem som anses små ur ekonomisk synvinkel. För att förenkla mervärdesskattereglerna anses företag vara ”små”om deras omsättning uppfyller villkoren som mikroföretag enligt den allmänna definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (9).

| (4) | För att hantera frågan om den oproportionerliga bördan för regelefterlevnad för småföretag bör förenklingsåtgärder inte enbart ställas till förfogande för företag som är undantagna från skatteplikt enligt de gällande reglerna, utan också till dem som anses små ur ekonomisk synvinkel.
  Tillgången till sådana åtgärder är särskilt viktig eftersom majoriteten av småföretagen, oavsett om dessa är undantagna från skatteplikt eller inte, i själva verket är tvungna att anlita rådgivare eller externa konsulter som hjälper dem att uppfylla sina förpliktelser på mervärdesskatteområdet, vilket innebär ytterligare en ekonomisk börda för dessa företag.
  För att förenkla mervärdesskattereglerna anses företag vara ”små”om deras omsättning uppfyller villkoren som mikroföretag enligt den allmänna definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (10). |
| --- | --- |

(4)

För att hantera frågan om den oproportionerliga bördan för regelefterlevnad för småföretag bör förenklingsåtgärder inte enbart ställas till förfogande för företag som är undantagna från skatteplikt enligt de gällande reglerna, utan också till dem som anses små ur ekonomisk synvinkel.
  Tillgången till sådana åtgärder är särskilt viktig eftersom majoriteten av småföretagen, oavsett om dessa är undantagna från skatteplikt eller inte, i själva verket är tvungna att anlita rådgivare eller externa konsulter som hjälper dem att uppfylla sina förpliktelser på mervärdesskatteområdet, vilket innebär ytterligare en ekonomisk börda för dessa företag.
  För att förenkla mervärdesskattereglerna anses företag vara ”små”om deras omsättning uppfyller villkoren som mikroföretag enligt den allmänna definitionen i kommissionens rekommendation 2003/361/EG (10).

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (6) | Småföretag kan bara omfattas av undantaget om deras årsomsättning understiger det tröskelvärde som tillämpas av den medlemsstat där mervärdesskatten ska betalas. Vid fastställandet av tröskelvärdena bör medlemsstaterna följa de reglerna om tröskelvärden som fastställs i direktiv 2006/112/EG. Dessa regler, av vilka merparten infördes år 1977, är inte längre lämpliga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Småföretag kan bara omfattas av undantaget om deras årsomsättning understiger det tröskelvärde som tillämpas av den medlemsstat där mervärdesskatten ska betalas. Vid fastställandet av tröskelvärdena bör medlemsstaterna följa de reglerna om tröskelvärden som fastställs i direktiv 2006/112/EG. Dessa regler, av vilka merparten infördes år 1977, är inte längre lämpliga.

| (6) | Småföretag kan bara omfattas av undantaget om deras årsomsättning understiger det tröskelvärde som tillämpas av den medlemsstat där mervärdesskatten ska betalas. Vid fastställandet av tröskelvärdena bör medlemsstaterna följa de reglerna om tröskelvärden som fastställs i direktiv 2006/112/EG. Dessa regler, av vilka merparten infördes år 1977, är inte längre lämpliga.
  Av flexibilitetsskäl och för att se till att medlemsstaterna har möjlighet att fastställa lämpliga lägre tröskelvärden som står i proportion till deras ekonomiers storlek och behov, bör endast maximala tröskelvärden fastställas på unionsnivå. |
| --- | --- |

(6)

Småföretag kan bara omfattas av undantaget om deras årsomsättning understiger det tröskelvärde som tillämpas av den medlemsstat där mervärdesskatten ska betalas. Vid fastställandet av tröskelvärdena bör medlemsstaterna följa de reglerna om tröskelvärden som fastställs i direktiv 2006/112/EG. Dessa regler, av vilka merparten infördes år 1977, är inte längre lämpliga.
  Av flexibilitetsskäl och för att se till att medlemsstaterna har möjlighet att fastställa lämpliga lägre tröskelvärden som står i proportion till deras ekonomiers storlek och behov, bör endast maximala tröskelvärden fastställas på unionsnivå.

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (8) | Medlemsstaterna bör få fortsätta att fastställa sina nationella tröskelvärden för undantag på den nivå som lämpar sig bäst för deras ekonomiska och politiska villkor, med förbehåll för det övre tröskelvärde som föreskrivs i detta direktiv. I detta avseende bör det klargöras att om medlemsstaterna tillämpar olika tröskelvärden ska detta ta sin utgångspunkt i objektiva kriterier. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Medlemsstaterna bör få fortsätta att fastställa sina nationella tröskelvärden för undantag på den nivå som lämpar sig bäst för deras ekonomiska och politiska villkor, med förbehåll för det övre tröskelvärde som föreskrivs i detta direktiv. I detta avseende bör det klargöras att om medlemsstaterna tillämpar olika tröskelvärden ska detta ta sin utgångspunkt i objektiva kriterier.

| (8) | Medlemsstaterna bör få fortsätta att fastställa sina nationella tröskelvärden för undantag på den nivå som lämpar sig bäst för deras ekonomiska och politiska villkor, med förbehåll för det övre tröskelvärde som föreskrivs i detta direktiv. I detta avseende bör det klargöras att om medlemsstaterna tillämpar olika tröskelvärden ska detta ta sin utgångspunkt i objektiva kriterier.
  För att underlätta gränsöverskridande näringsverksamhet bör förteckningen över nationella tröskelvärden för undantag vara lättillgänglig för alla små och medelstora företag som vill bedriva verksamhet i flera medlemsstater. |
| --- | --- |

(8)

Medlemsstaterna bör få fortsätta att fastställa sina nationella tröskelvärden för undantag på den nivå som lämpar sig bäst för deras ekonomiska och politiska villkor, med förbehåll för det övre tröskelvärde som föreskrivs i detta direktiv. I detta avseende bör det klargöras att om medlemsstaterna tillämpar olika tröskelvärden ska detta ta sin utgångspunkt i objektiva kriterier.
  För att underlätta gränsöverskridande näringsverksamhet bör förteckningen över nationella tröskelvärden för undantag vara lättillgänglig för alla små och medelstora företag som vill bedriva verksamhet i flera medlemsstater.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 12

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (12) | När ett undantag tillämpas bör småföretag som utnyttjar undantaget åtminstone ha tillgång till förenklad registrering av mervärdesskatt, fakturering, räkenskapsföring och rapporteringsskyldigheter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

När ett undantag tillämpas bör småföretag som utnyttjar undantaget åtminstone ha tillgång till förenklad registrering av mervärdesskatt, fakturering, räkenskapsföring och rapporteringsskyldigheter.

| (12) | När ett undantag tillämpas bör småföretag som utnyttjar undantaget åtminstone ha tillgång till förenklad registrering av mervärdesskatt, fakturering, räkenskapsföring och rapporteringsskyldigheter.
  För att undvika förvirring och rättslig osäkerhet i medlemsstaterna bör kommissionen utarbeta riktlinjer för förenklad registrering och redovisning och förklara närmare vilka förfaranden som bör förenklas och i vilken utsträckning. Senast ... [tre år efter dagen för ikraftträdandet av detta direktiv] bör kommissionen och medlemsstaterna göra en utvärdering av denna förenkling för att bedöma om den bidrar med ett mervärde och konkreta positiva effekter för företag och konsumenter. |
| --- | --- |

(12)

När ett undantag tillämpas bör småföretag som utnyttjar undantaget åtminstone ha tillgång till förenklad registrering av mervärdesskatt, fakturering, räkenskapsföring och rapporteringsskyldigheter.
  För att undvika förvirring och rättslig osäkerhet i medlemsstaterna bör kommissionen utarbeta riktlinjer för förenklad registrering och redovisning och förklara närmare vilka förfaranden som bör förenklas och i vilken utsträckning. Senast ... [tre år efter dagen för ikraftträdandet av detta direktiv] bör kommissionen och medlemsstaterna göra en utvärdering av denna förenkling för att bedöma om den bidrar med ett mervärde och konkreta positiva effekter för företag och konsumenter.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 13

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (13) | För att säkerställa efterlevnad med de villkor för undantag som beviljas av en medlemsstat till företag som inte är etablerade där, är det nödvändigt att kräva en förhandsanmälan av deras avsikt att använda undantaget. En sådan anmälan bör göras
  av företaget till den medlemsstat där det är etablerat
  .
  Den
  medlemsstaten bör därefter, på grundval av den information som lämnats om företagets omsättning,
  lämna den informationen till
  övriga berörda medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13)

För att säkerställa efterlevnad med de villkor för undantag som beviljas av en medlemsstat till företag som inte är etablerade där, är det nödvändigt att kräva en förhandsanmälan av deras avsikt att använda undantaget. En sådan anmälan bör göras
  av företaget till den medlemsstat där det är etablerat
  .
  Den
  medlemsstaten bör därefter, på grundval av den information som lämnats om företagets omsättning,
  lämna den informationen till
  övriga berörda medlemsstater.

| (13) | För att säkerställa efterlevnad med de villkor för undantag som beviljas av en medlemsstat till företag som inte är etablerade där, är det nödvändigt att kräva en förhandsanmälan av deras avsikt att använda undantaget. En sådan anmälan bör göras
  via en portal på internet, som kommissionen bör inrätta
  . Medlemsstaten
  där företaget är etablerat
  bör därefter, på grundval av den information som lämnats om företagets omsättning,
  underrätta
  övriga berörda medlemsstater. 
  Småföretag kan när som helst underrätta sin registreringsmedlemsstat om sin önskan att återgå till det allmänna mervärdesskattesystemet. |
| --- | --- |

(13)

För att säkerställa efterlevnad med de villkor för undantag som beviljas av en medlemsstat till företag som inte är etablerade där, är det nödvändigt att kräva en förhandsanmälan av deras avsikt att använda undantaget. En sådan anmälan bör göras
  via en portal på internet, som kommissionen bör inrätta
  . Medlemsstaten
  där företaget är etablerat
  bör därefter, på grundval av den information som lämnats om företagets omsättning,
  underrätta
  övriga berörda medlemsstater. 
  Småföretag kan när som helst underrätta sin registreringsmedlemsstat om sin önskan att återgå till det allmänna mervärdesskattesystemet.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (15) | För att minska bördan för regelefterlevnad för småföretag som inte är undantagna, bör medlemsstaterna åläggas att förenkla mervärdesskatteregistrering och räkenskapsföring
  och att förlänga tidsperioderna så att
  mervärdesskattedeklarationer
  inte behöver lämnas så ofta
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

För att minska bördan för regelefterlevnad för småföretag som inte är undantagna, bör medlemsstaterna åläggas att förenkla mervärdesskatteregistrering och räkenskapsföring
  och att förlänga tidsperioderna så att
  mervärdesskattedeklarationer
  inte behöver lämnas så ofta
  .

| (15) | För att minska bördan för regelefterlevnad för småföretag som inte är undantagna, bör medlemsstaterna åläggas att förenkla mervärdesskatteregistrering och räkenskapsföring.
  Dessutom bör kommissionen inrätta en enda kontaktpunkt för inlämning av
  mervärdesskattedeklarationer
  i de olika medlemsstaterna
  . |
| --- | --- |

(15)

För att minska bördan för regelefterlevnad för småföretag som inte är undantagna, bör medlemsstaterna åläggas att förenkla mervärdesskatteregistrering och räkenskapsföring.
  Dessutom bör kommissionen inrätta en enda kontaktpunkt för inlämning av
  mervärdesskattedeklarationer
  i de olika medlemsstaterna
  .

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 17

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (17) | Syftet med detta direktiv är att minska den administrativa bördan för småföretag, som inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på unionsnivå. Unionen får vidta åtgärder enligt subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5, går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Syftet med detta direktiv är att minska den administrativa bördan för småföretag, som inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på unionsnivå. Unionen får vidta åtgärder enligt subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5, går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.

| (17) | Syftet med detta direktiv är att minska den administrativa bördan för småföretag, som inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på unionsnivå. Unionen får vidta åtgärder enligt subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5, går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
  Mervärdesskattekontroller som ett resultat av efterlevnadsförfaranden är dock värdefulla instrument för bekämpning av skattebedrägerier och minskandet av fullgörandebördan för för små företag inte bör ske på bekostnad av bekämpningen av mervärdesskattebedrägerier. |
| --- | --- |

(17)

Syftet med detta direktiv är att minska den administrativa bördan för småföretag, som inte i tillräcklig utsträckning kan uppnås av medlemsstaterna och därför bättre kan uppnås på unionsnivå. Unionen får vidta åtgärder enligt subsidiaritetsprincipen i artikel 5 i EU-fördraget. I enlighet med proportionalitetsprincipen i artikel 5, går detta direktiv inte utöver vad som är nödvändigt för att uppnå dessa mål.
  Mervärdesskattekontroller som ett resultat av efterlevnadsförfaranden är dock värdefulla instrument för bekämpning av skattebedrägerier och minskandet av fullgörandebördan för för små företag inte bör ske på bekostnad av bekämpningen av mervärdesskattebedrägerier.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 12

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 284 – punkt 4 – stycke 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Innan
  småföretag
  utnyttjar
  undantaget i
  andra medlemsstater ska de anmäla det till den
  medlemsstat
  där företaget är etablerat
  . | | Kommissionen ska inrätta en portal på internet där
  småföretag
  ska registrera sig om de vill utnyttja
  undantaget i
  en annan
  medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Ändring

Innan
  småföretag
  utnyttjar
  undantaget i
  andra medlemsstater ska de anmäla det till den
  medlemsstat
  där företaget är etablerat
  .

Kommissionen ska inrätta en portal på internet där
  småföretag
  ska registrera sig om de vill utnyttja
  undantaget i
  en annan
  medlemsstat.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 12

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 284 – punkt 4 – stycke 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Om småföretag utnyttjar undantaget i andra medlemsstater än den där de är etablerade, ska etableringsmedlemsstaten vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa en korrekt deklaration av årsomsättningen i unionen och företagets årsomsättning i medlemsstaten och ska informera skattemyndigheterna i de andra berörda medlemsstaterna i vilka företaget gör sina leveranser eller tillhandahållanden.” | | Om småföretag utnyttjar undantaget i andra medlemsstater än den där de är etablerade, ska etableringsmedlemsstaten vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa en korrekt deklaration av årsomsättningen i unionen och företagets årsomsättning i medlemsstaten och ska informera skattemyndigheterna i de andra berörda medlemsstaterna i vilka företaget gör sina leveranser eller tillhandahållanden.
  Medlemsstaterna ska även se till att kravet på tillräcklig kännedom om småföretagens status och aktieägar- eller ägarförhållanden uppfylls, så att de kan bekräfta dessa företags status som småföretag. |

Kommissionens förslag

Ändring

Om småföretag utnyttjar undantaget i andra medlemsstater än den där de är etablerade, ska etableringsmedlemsstaten vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa en korrekt deklaration av årsomsättningen i unionen och företagets årsomsättning i medlemsstaten och ska informera skattemyndigheterna i de andra berörda medlemsstaterna i vilka företaget gör sina leveranser eller tillhandahållanden.”

Om småföretag utnyttjar undantaget i andra medlemsstater än den där de är etablerade, ska etableringsmedlemsstaten vidta alla nödvändiga åtgärder för att säkerställa en korrekt deklaration av årsomsättningen i unionen och företagets årsomsättning i medlemsstaten och ska informera skattemyndigheterna i de andra berörda medlemsstaterna i vilka företaget gör sina leveranser eller tillhandahållanden.
  Medlemsstaterna ska även se till att kravet på tillräcklig kännedom om småföretagens status och aktieägar- eller ägarförhållanden uppfylls, så att de kan bekräfta dessa företags status som småföretag.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 15

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 288a

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Om årsomsättningen i medlemsstaten för ett småföretag under ett kalenderår överstiger det tröskelvärde för undantag som avses i artikel 284.1 ska företaget kunna fortsätta att dra nytta av undantaget för
  det året
  , förutsatt att årsomsättningen i medlemsstaten under
  det året
  inte överstiger det tröskelvärde som fastställs i artikel 284.1 med mer än
  50
  %.” | | Om årsomsättningen i medlemsstaten för ett småföretag under ett kalenderår överstiger det tröskelvärde för undantag som avses i artikel 284.1 ska företaget kunna fortsätta att dra nytta av undantaget för
  ytterligare två år
  , förutsatt att årsomsättningen i medlemsstaten under
  två ytterligare år
  inte överstiger det tröskelvärde som fastställs i artikel 284.1 med mer än
  33
   %.” |

Kommissionens förslag

Ändring

Om årsomsättningen i medlemsstaten för ett småföretag under ett kalenderår överstiger det tröskelvärde för undantag som avses i artikel 284.1 ska företaget kunna fortsätta att dra nytta av undantaget för
  det året
  , förutsatt att årsomsättningen i medlemsstaten under
  det året
  inte överstiger det tröskelvärde som fastställs i artikel 284.1 med mer än
  50
  %.”

Om årsomsättningen i medlemsstaten för ett småföretag under ett kalenderår överstiger det tröskelvärde för undantag som avses i artikel 284.1 ska företaget kunna fortsätta att dra nytta av undantaget för
  ytterligare två år
  , förutsatt att årsomsättningen i medlemsstaten under
  två ytterligare år
  inte överstiger det tröskelvärde som fastställs i artikel 284.1 med mer än
  33
   %.”

Ändring 14

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 17

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (17) | 17) Artiklarna 291–
  294
  ska utgå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

17) Artiklarna 291–
  294
  ska utgå.

| (17) | 17) Artiklarna 291
  och 292
  ska utgå. |
| --- | --- |

(17)

17) Artiklarna 291
  och 292
  ska utgå.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 17a (nytt)

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 293 – stycke 1

| Nuvarande lydelse | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Vart fjärde år från och med antagandet av detta direktiv
  skall
  kommissionen på grundval av uppgifter som inhämtats från medlemsstaterna lämna en rapport till rådet om tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel, när det är lämpligt och med beaktande av nödvändigheten av att på sikt uppnå överensstämmelse mellan de nationella lagstiftningarna, tillsammans med förslag rörande






  1. | förbättringar som bör göras av den särskilda ordningen för
  små företag
  , |

Nuvarande lydelse

Ändring

Vart fjärde år från och med antagandet av detta direktiv
  skall
  kommissionen på grundval av uppgifter som inhämtats från medlemsstaterna lämna en rapport till rådet om tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel, när det är lämpligt och med beaktande av nödvändigheten av att på sikt uppnå överensstämmelse mellan de nationella lagstiftningarna, tillsammans med förslag rörande

1.

förbättringar som bör göras av den särskilda ordningen för
  små företag
  ,

| 2. | anpassning av de nationella regelsystemen för skattebefrielse och
  graderad skattelättnad
  , |
| --- | --- |

2.

anpassning av de nationella regelsystemen för skattebefrielse och
  graderad skattelättnad
  ,

| 3. | anpassning av tröskelvärdena i avsnitt 2. |
| --- | --- |

3.

anpassning av tröskelvärdena i avsnitt 2.

| 17a) | I artikel 293 ska första stycket ersättas med följande: |
| --- | --- |

17a)

”Vart fjärde år från och med antagandet av detta direktiv
  ska
  kommissionen på grundval av uppgifter som inhämtats från medlemsstaterna lämna en rapport till
  Europaparlamentet och
  rådet om tillämpningen av bestämmelserna i detta kapitel, när det är lämpligt och med beaktande av nödvändigheten av att på sikt uppnå överensstämmelse mellan de nationella lagstiftningarna, tillsammans med förslag rörande

| i) | förbättringar som bör göras av den särskilda ordningen för
  småföretag
  , |
| --- | --- |

i)

förbättringar som bör göras av den särskilda ordningen för
  småföretag
  ,

| ii) | anpassning av de nationella regelsystemen för skattebefrielse och
  möjligheten att harmonisera tröskelvärdena för skattebefrielse i hela unionen
  , |
| --- | --- |

ii)

anpassning av de nationella regelsystemen för skattebefrielse och
  möjligheten att harmonisera tröskelvärdena för skattebefrielse i hela unionen
  ,

| iii) | anpassning av tröskelvärdena i avsnitt 2.” |
| --- | --- |

iii)

anpassning av tröskelvärdena i avsnitt 2.”

Ändring 16

Ändring 16

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 17b (nytt)

Artikel 1 – led 17b (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | 17b) | Artikel 294 ska utgå. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

17b)

Artikel 294 ska utgå.

Ändring 17

Ändring 17

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 18

Artikel 1 – led 18

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 294e

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 294e
  Medlemsstaterna
  får
  befria undantagna småföretag från den skyldighet att inge en mervärdesskattedeklaration som anges i artikel 250.


  Om denna möjlighet inte utnyttjas ska medlemsstaterna
  tillåta att sådana undantagna småföretag lämnar in en förenklad mervärdesskattedeklaration för en period som motsvarar ett kalenderår. Småföretag kan dock välja att tillämpa den tidsperiod som fastställs i enlighet med artikel 252. | | Artikel 294e
  Medlemsstaterna
  ska antingen
  befria undantagna småföretag från den skyldighet att inge en mervärdesskattedeklaration som anges i artikel 250
  eller får
  tillåta att sådana undantagna småföretag lämnar in en förenklad mervärdesskattedeklaration,
  vilken ska innehålla åtminstone följande uppgifter: utkrävbar mervärdesskatt, avdragsgill mervärdesskatt, nettobelopp för mervärdesskatt (som ska betalas eller erhållas), totalt värde av ingående transaktioner och totalt värde av utgående transaktioner
  , för en period som motsvarar ett kalenderår. Småföretag kan dock välja att tillämpa den tidsperiod som fastställs i enlighet med artikel 252. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 294e

Medlemsstaterna
  får
  befria undantagna småföretag från den skyldighet att inge en mervärdesskattedeklaration som anges i artikel 250.

Om denna möjlighet inte utnyttjas ska medlemsstaterna
  tillåta att sådana undantagna småföretag lämnar in en förenklad mervärdesskattedeklaration för en period som motsvarar ett kalenderår. Småföretag kan dock välja att tillämpa den tidsperiod som fastställs i enlighet med artikel 252.

Artikel 294e

Medlemsstaterna
  ska antingen
  befria undantagna småföretag från den skyldighet att inge en mervärdesskattedeklaration som anges i artikel 250
  eller får
  tillåta att sådana undantagna småföretag lämnar in en förenklad mervärdesskattedeklaration,
  vilken ska innehålla åtminstone följande uppgifter: utkrävbar mervärdesskatt, avdragsgill mervärdesskatt, nettobelopp för mervärdesskatt (som ska betalas eller erhållas), totalt värde av ingående transaktioner och totalt värde av utgående transaktioner
  , för en period som motsvarar ett kalenderår. Småföretag kan dock välja att tillämpa den tidsperiod som fastställs i enlighet med artikel 252.

Ändring 18

Ändring 18

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 18

Artikel 1 – led 18

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 294i

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 294i


  För småföretag ska den beskattningsperiod som ska ingå i en mervärdesskattedeklaration vara en period som omfattar ett kalenderår. Småföretag kan dock välja att tillämpa den tidsperiod som fastställs i enlighet med artikel 252. | | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 294i

För småföretag ska den beskattningsperiod som ska ingå i en mervärdesskattedeklaration vara en period som omfattar ett kalenderår. Småföretag kan dock välja att tillämpa den tidsperiod som fastställs i enlighet med artikel 252.

utgår

utgår

Ändring 19

Ändring 19

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 18

Artikel 1 – led 18

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 294ia (ny)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 294ia


  Kommissionen ska inrätta en enda kontaktpunkt där småföretag kan lämna in mervärdesskattedeklarationer för de olika medlemsstater där de är verksamma. Den medlemsstat där företaget är etablerat ska ansvara för mervärdesskatteuppbörden. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 294ia

Kommissionen ska inrätta en enda kontaktpunkt där småföretag kan lämna in mervärdesskattedeklarationer för de olika medlemsstater där de är verksamma. Den medlemsstat där företaget är etablerat ska ansvara för mervärdesskatteuppbörden.

Ändring 20

Ändring 20

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1 – led 18

Artikel 1 – led 18

Direktiv 2006/112/EG

Artikel 294j

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 294j


  Trots artikel 206 får inte medlemsstaterna kräva preliminära betalningar av småföretag.” | | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 294j

Trots artikel 206 får inte medlemsstaterna kräva preliminära betalningar av småföretag.”

utgår

utgår

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 1a (ny)

Artikel 1a (ny)

Förordning (EU) nr 904/2010

Artikel 31 – punkt 1

| Nuvarande lydelse | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 1.   1. De behöriga myndigheterna i varje medlemsstat ska se till att personer som berörs av gemenskapsinterna leveranser av varor eller gemenskapsinternt tillhandahållande av tjänster samt icke etablerade beskattningsbara personer som tillhandahåller telekommunikationstjänster, radio- och televisionstjänster och tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg, särskilt sådana som avses i bilaga II till direktiv 2006/112/EG, har möjlighet att för dessa typer av transaktioner få en elektronisk bekräftelse på giltigheten av registreringsnumret för mervärdesskatt för varje angiven person liksom dennes namn och adress. Denna information ska motsvara de uppgifter som avses i artikel 17. | | Artikel 1a


  Direktiv (EU) nr 904/2010 ska ändras på följande sätt:




  I artikel 31 ska punkt 1 ersättas med följande:




  ”1.   De behöriga myndigheterna i varje medlemsstat ska se till att personer som berörs av gemenskapsinterna leveranser av varor eller gemenskapsinternt tillhandahållande av tjänster samt icke etablerade beskattningsbara personer som tillhandahåller telekommunikationstjänster, radio- och televisionstjänster och tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg, särskilt sådana som avses i bilaga II till direktiv 2006/112/EG, har möjlighet att för dessa typer av transaktioner få en elektronisk bekräftelse på giltigheten av registreringsnumret för mervärdesskatt för varje angiven person liksom dennes namn och adress. Denna information ska motsvara de uppgifter som avses i artikel 17.
  Systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES) ska specificera huruvida stödberättigande småföretag drar nytta av undantaget från mervärdesskatteplikt för småfäretag eller inte.
  ” |

Nuvarande lydelse

Nuvarande lydelse

Ändring

Ändring

1.   1. De behöriga myndigheterna i varje medlemsstat ska se till att personer som berörs av gemenskapsinterna leveranser av varor eller gemenskapsinternt tillhandahållande av tjänster samt icke etablerade beskattningsbara personer som tillhandahåller telekommunikationstjänster, radio- och televisionstjänster och tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg, särskilt sådana som avses i bilaga II till direktiv 2006/112/EG, har möjlighet att för dessa typer av transaktioner få en elektronisk bekräftelse på giltigheten av registreringsnumret för mervärdesskatt för varje angiven person liksom dennes namn och adress. Denna information ska motsvara de uppgifter som avses i artikel 17.

Artikel 1a

Direktiv (EU) nr 904/2010 ska ändras på följande sätt:

I artikel 31 ska punkt 1 ersättas med följande:

”1.   De behöriga myndigheterna i varje medlemsstat ska se till att personer som berörs av gemenskapsinterna leveranser av varor eller gemenskapsinternt tillhandahållande av tjänster samt icke etablerade beskattningsbara personer som tillhandahåller telekommunikationstjänster, radio- och televisionstjänster och tjänster som tillhandahålls på elektronisk väg, särskilt sådana som avses i bilaga II till direktiv 2006/112/EG, har möjlighet att för dessa typer av transaktioner få en elektronisk bekräftelse på giltigheten av registreringsnumret för mervärdesskatt för varje angiven person liksom dennes namn och adress. Denna information ska motsvara de uppgifter som avses i artikel 17.
  Systemet för utbyte av information om mervärdesskatt (VIES) ska specificera huruvida stödberättigande småföretag drar nytta av undantaget från mervärdesskatteplikt för småfäretag eller inte.
  ”

Ändring 22

Ändring 22

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – punkt 1 – stycke 1

Artikel 2 – punkt 1 – stycke 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna ska senast den
  30 juni 2022
  anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen utan dröjsmål. | | Medlemsstaterna ska senast den
  31 december 2019
  anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen utan dröjsmål. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska senast den
  30 juni 2022
  anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen utan dröjsmål.

30 juni 2022

Medlemsstaterna ska senast den
  31 december 2019
  anta och offentliggöra de lagar och andra författningar som är nödvändiga för att följa detta direktiv. De ska överlämna texten till dessa bestämmelser till kommissionen utan dröjsmål.

31 december 2019

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – punkt 1 – stycke 2

Artikel 2 – punkt 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den
  1 juli 2022
  . | | De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den
  1 januari 2020
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den
  1 juli 2022
  .

1 juli 2022

De ska tillämpa dessa bestämmelser från och med den
  1 januari 2020
  .

1 januari 2020

---

(1)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

1

(2)  EUT L 347, 11.12.2006, s. 1.

2

(3)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om en handlingsplan för mervärdesskatt: Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU - Dags för beslut (COM(2016)0148, 7.4.2016).

3

(4)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om en handlingsplan för mervärdesskatt - Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU - Dags för beslut (COM(2017)0566, 4.10.2017).

4

(5)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om en handlingsplan för mervärdesskatt: Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU - Dags för beslut (COM(2016)0148, 7.4.2016).

5

(6)  Meddelande från kommissionen till Europaparlamentet, rådet och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén om en handlingsplan för mervärdesskatt - Mot ett gemensamt mervärdesskatteområde i EU - Dags för beslut (COM(2017)0566, 4.10.2017).

6

(7)  Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller vissa harmoniserings- och förenklingsregler inom det nuvarande mervärdesskattesystemet och införandet av ett slutgiltigt system för beskattning av handel mellan medlemsstaterna (COM(2017)0569, 4.10.2017).

7

(8)  Förslag till rådets direktiv om ändring av direktiv 2006/112/EG om ett gemensamt system för mervärdesskatt vad gäller vissa harmoniserings- och förenklingsregler inom det nuvarande mervärdesskattesystemet och införandet av ett slutgiltigt system för beskattning av handel mellan medlemsstaterna (COM(2017)0569, 4.10.2017).

8

(9)  Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

9

(10)  Kommissionens rekommendation 2003/361/EG av den 6 maj 2003 om definitionen av mikroföretag samt små och medelstora företag (EUT L 124, 20.5.2003, s. 36).

10

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/216 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/216

---

P8_TA(2018)0320

Genomförandebeslut om att underställa de nya psykoaktiva ämnena cyklopropylfentanyl och metoxiacetylfentanyl kontrollåtgärder *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om att underställa de nya psykoaktiva ämnena N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidin-4-yl]cyklopropankarboxamid (cyklopropylfentanyl) och 2-metoxi-N-fenyl-N-[1-(2-fenyletyl)piperidin-4-yl]acetamid (metoxiacetylfentanyl) kontrollåtgärder (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE))

(Samråd)

(2019/C 433/27)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (09420/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (09420/2018),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0278/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka rådet har hört parlamentet (C8-0278/2018),

| — | med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (1), särskilt artikel 8.3, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2005/387/RIF av den 10 maj 2005 om informationsutbyte, riskbedömning och kontroll avseende nya psykoaktiva ämnen (1), särskilt artikel 8.3,

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0271/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0271/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  EUT L 127, 20.5.2005, s. 32.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/217 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/217

---

P8_TA(2018)0321

Utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Bulgarien, Grekland, Litauen och Polen

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets beslut om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Bulgarien, Grekland, Litauen och Polen (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD))

(2019/C 433/28)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0360 – C8-0245/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0360 – C8-0245/2018),

| — | med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EG) nr 2012/2002 av den 11 november 2002 om inrättande av Europeiska unionens solidaritetsfond (1),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10, |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (2), särskilt artikel 10,

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 11, |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (3), särskilt punkt 11,

| — | med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling, |
| --- | --- |

—

med beaktande av skrivelsen från utskottet för regional utveckling,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0272/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0272/2018).

| 1. | Europaparlamentet välkomnar beslutet som ett tecken på unionens solidaritet med unionens medborgare och de regioner som har drabbats av naturkatastrofer. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet betonar det akuta behovet av att frigöra finansiellt stöd via Europeiska unionens solidaritetsfond (nedan kallad fonden) till regioner som drabbats av naturkatastrofer och beklagar antalet omkomna i naturkatastrofer i unionen under 2017. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet efterlyser en ytterligare optimering av förfarandet för utnyttjande av fonden så att tiden mellan ansökan och betalning minskar. Parlamentet påminner om att en snabb utbetalning till stödmottagare är av stor betydelse för lokalsamhällena, de lokala myndigheterna och deras förtroende för unionens solidaritet. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet stöder de medlemsstater som använder de europeiska struktur- och investeringsfonderna för återuppbyggnad i de drabbade regionerna. Parlamentet uppmanar kommissionen att stödja och snabbt godkänna den finansiella omfördelningen av partnerskapsavtalen, enligt medlemsstaternas begäran för detta ändamål. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppmanar medlemsstaterna att utnyttja det finansiella bidraget från fonden på ett transparent sätt och att garantera en rättvis fördelning i samtliga drabbade regioner. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Europaparlamentet godkänner det bifogade beslutet. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att tillsammans med rådets ordförande underteckna beslutet och se till att det offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution med bilaga till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  EGT L 311, 14.11.2002, s. 3.

(2)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(3)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

---

BILAGA

EUROPAPARLAMENTETS OCH RÅDETS BESLUT

om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Bulgarien, Grekland, Litauen och Polen

(Texten till denna bilaga återges inte här eftersom den motsvaras av den slutliga rättsakten, beslut (EU) 2018/1505.)

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/220 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/220

---

P8_TA(2018)0322

Förslag till ändringsbudget nr 4/2018: utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Bulgarien, Grekland, Litauen och Polen

Europaparlamentets resolution av den 11 september 2018 om rådets ståndpunkt om förslaget till Europeiska unionens ändringsbudget nr 4/2018 för budgetåret 2018 som åtföljer förslaget om utnyttjande av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Bulgarien, Grekland, Litauen och Polen (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD))

(2019/C 433/29)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 314 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (1), särskilt artikel 41,

| — | med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2), särskilt artikel 44, |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) 2018/1046 av den 18 juli 2018 om finansiella regler för unionens allmänna budget, om ändring av förordningarna (EU) nr 1296/2013, (EU) nr 1301/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1304/2013, (EU) nr 1309/2013, (EU) nr 1316/2013, (EU) nr 223/2014, (EU) nr 283/2014 och beslut nr 541/2014/EU samt om upphävande av förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (2), särskilt artikel 44,

| — | med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018, slutgiltigt antagen den 30 november 2017 (3), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska unionens allmänna budget för budgetåret 2018, slutgiltigt antagen den 30 november 2017 (3),

| — | med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 av den 2 december 2013 om den fleråriga budgetramen för 2014–2020 (4),

| — | med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (5), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det interinstitutionella avtalet av den 2 december 2013 mellan Europaparlamentet, rådet och kommissionen om budgetdisciplin, samarbete i budgetfrågor och sund ekonomisk förvaltning (5),

| — | med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (6), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets beslut 2014/335/EU, Euratom av den 26 maj 2014 om systemet för Europeiska unionens egna medel (6),

| — | med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2018 som kommissionen antog den 31 maj 2018 (COM(2018)0361), |
| --- | --- |

—

med beaktande av det förslag till ändringsbudget nr 4/2018 som kommissionen antog den 31 maj 2018 (COM(2018)0361),

| — | med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2018 som rådet antog den 4 september 2018 och översände till Europaparlamentet samma dag (11738/2018 – C8-0395/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2018 som rådet antog den 4 september 2018 och översände till Europaparlamentet samma dag (11738/2018 – C8-0395/2018),

| — | med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 88 och 91 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0273/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från budgetutskottet (A8-0273/2018), och av följande skäl:

| A. | Förslaget till ändringsbudget nr 4/2018 täcker det föreslagna utnyttjandet av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Bulgarien och Litauen för översvämningarna, till Grekland för jordbävningarna på Kos samt till Polen för stormarna under 2017. |
| --- | --- |

A.

Förslaget till ändringsbudget nr 4/2018 täcker det föreslagna utnyttjandet av Europeiska unionens solidaritetsfond för att ge stöd till Bulgarien och Litauen för översvämningarna, till Grekland för jordbävningarna på Kos samt till Polen för stormarna under 2017.

| B. | Kommissionen föreslår därför en ändring av budgeten för 2018 och en ökning av budgetpost 13 06 01 ”Stöd till medlemsstater i samband med en större naturkatastrof som får allvarliga konsekvenser för levnadsvillkoren, naturmiljön och ekonomin”med 33 992 206 EUR både i åtagande- och betalningsbemyndiganden. |
| --- | --- |

B.

Kommissionen föreslår därför en ändring av budgeten för 2018 och en ökning av budgetpost 13 06 01 ”Stöd till medlemsstater i samband med en större naturkatastrof som får allvarliga konsekvenser för levnadsvillkoren, naturmiljön och ekonomin”med 33 992 206 EUR både i åtagande- och betalningsbemyndiganden.

| C. | Europeiska unionens solidaritetsfond definieras enligt förordningen om den fleråriga budgetramen som ett särskilt instrument och motsvarande åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden bör budgeteras utanför den fleråriga budgetramens tak. |
| --- | --- |

C.

Europeiska unionens solidaritetsfond definieras enligt förordningen om den fleråriga budgetramen som ett särskilt instrument och motsvarande åtagandebemyndiganden och betalningsbemyndiganden bör budgeteras utanför den fleråriga budgetramens tak.

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets ståndpunkt om förslaget till ändringsbudget nr 4/2018. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att förklara ändringsbudget nr 4/2018 slutgiltigt antagen och se till att den offentliggörs i Europeiska unionens officiella tidning. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända denna resolution till rådet, kommissionen, revisionsrätten samt till de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT L 298, 26.10.2012, s. 1.

(2)  EUT L 193, 30.7.2018, s. 1.

(3)  EUT L 57, 28.02.2018.

(4)  EUT L 347, 20.12.2013, s. 884.

(5)  EUT C 373, 20.12.2013, s. 1.

(6)  EUT L 168, 7.6.2014, s. 105.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/222 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/222

---

P8_TA(2018)0328

Den europeiska solidaritetskåren ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om fastställande av den rättsliga ramen för den europeiska solidaritetskåren och om ändring av förordningarna (EU) nr 1288/2013, (EU) nr 1293/2013, (EU) nr 1303/2013, (EU) nr 1305/2013, (EU) nr 1306/2013 och beslut nr 1313/2013/EU (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 433/30)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0262), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0262),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 165.4 och 166.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet(C8-0162/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 165.4 och 166.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet(C8-0162/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av sin resolution av den 6 april 2017 om den europeiska solidaritetskåren (2017/2629(RSP) (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av sin resolution av den 6 april 2017 om den europeiska solidaritetskåren (2017/2629(RSP) (1),

| — | med beaktande av de motiverade yttranden från den tjeckiska senaten, det spanska parlamentet och det portugisiska parlamentet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av de motiverade yttranden från den tjeckiska senaten, det spanska parlamentet och det portugisiska parlamentet som lagts fram i enlighet med protokoll nr 2 om tillämpning av subsidiaritets- och proportionalitetsprinciperna och enligt vilka utkastet till lagstiftningsakt inte är förenligt med subsidiaritetsprincipen,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 oktober 2017 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 19 oktober 2017 (2),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av dokumentet om den politiska agendan för volontärarbete i Europa inom ramen för Europaåret för frivilligarbete 2011 (EYV2011) samt den relaterade femårsöversynen av EYV2011 från 2015 – Helping Hands, |
| --- | --- |

—

med beaktande av dokumentet om den politiska agendan för volontärarbete i Europa inom ramen för Europaåret för frivilligarbete 2011 (EYV2011) samt den relaterade femårsöversynen av EYV2011 från 2015 – Helping Hands,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning samt yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, budgetutskottet, utskottet för regional utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0060/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för kultur och utbildning samt yttrandena från utskottet för sysselsättning och sociala frågor, utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet, budgetutskottet, utskottet för regional utveckling och utskottet för jordbruk och landsbygdens utveckling (A8-0060/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 298, 23.8.2018, s. 68.

(2)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 160.

---

P8_TC1-COD(2017)0102

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om fastställande av den rättsliga ramen för den europeiska solidaritetskåren och om ändring av förordning (EU) nr 1288/2013, förordning (EU) nr 1293/2013 och beslut nr 1313/2013/EU

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1475.)

---

BILAGA TILL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

GEMENSAMT UTTALANDE AV EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN

Utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter bör 80 % av budgeten för programmets genomförande under 2019 och 2020 göras tillgängliga genom angivna omfördelningar under underrubrik 1a (Konkurrenskraft för tillväxt och sysselsättning) i den fleråriga budgetramen 2014–2020 och omfördelningar från unionens civilskyddsmekanism och Life-programmet. Dock ska inga ytterligare omfördelningar göras från programmet Erasmus+ utöver beloppet 231 800 000 EUR som anges i kommissionens förslag (COM(2017)0262).

Återstående 20 % av budgeten för programmets genomförande under 2019 och 2020 bör tas från tillgängliga marginaler under underrubrik 1a i den fleråriga budgetramen 2014–2020.

Det råder samsyn om att kommissionen ska se till att de nödvändiga anslagen görs tillgängliga genom det normala årliga budgetförfarandet på ett välavvägt och försiktigt sätt.

---

UTTALANDE AV KOMMISSIONEN

Kommissionen bekräftar att anslag till tekniska stödresurser på kommissionens initiativ enligt förordningen om gemensamma bestämmelser (särskilt omfördelningar från Europeiska socialfonden och Europeiska jordbruksfonden för landsbygdsutveckling) för att finansiera den europeiska solidaritetskåren under 2018 inte kommer att användas prejudicerande av kommissionen i samband med förslaget om den europeiska solidaritetskåren efter 2020 (COM(2018)0440)).

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/225 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/225

---

P8_TA(2018)0329

Ökning av finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer och anpassning av det allmänna målet ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EU) 2017/825 för att öka finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer och om anpassning av det allmänna målet (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 433/31)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0825), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0825),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 175 och 197.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0433/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 175 och 197.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0433/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 mars 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 14 mars 2018 (1),

| — | med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 3 april 2018 (2), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Regionkommitténs yttrande av den 3 april 2018 (2),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 juli 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 18 juli 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0227/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för regional utveckling och yttrandena från budgetutskottet, utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för sysselsättning och sociala frågor (A8-0227/2018).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet godkänner Europaparlamentets, rådets och kommissionens gemensamma uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalande, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  EUT C 237, 6.7.2018, s. 53.

(2)  EUT C 247, 13.7.2018, s. 54.

---

P8_TC1-COD(2017)0334

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 11 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EU) 2017/825 för att öka finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer och anpassa det allmänna målet

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1671.)

---

BILAGA TLL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

GEMENSAMT UTTALANDE AV EUROPAPARLAMENTET, RÅDET OCH KOMMISSIONEN

Vad gäller finansiering av den ökade finansieringsramen för stödprogrammet för strukturreformer, och utan att det påverkar budgetmyndighetens befogenheter, har Europaparlamentet, rådet och kommissionen beslutat följande:

| 1. | 40 miljoner EUR kommer att finansieras via budgetposten för stödprogrammet för strukturreformer under rubrik 1b (13.08.01) i den fleråriga budgetramen (Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning) genom att utnyttja den samlade marginalen för åtaganden i enlighet med artikel 14 i förordningen om den fleråriga budgetramen (EU, Euratom) nr 1311/2013 inom ramen för budgetförfarandet i enlighet med artikel 314 i EUF-fördraget. |
| --- | --- |

1.

40 miljoner EUR kommer att finansieras via budgetposten för stödprogrammet för strukturreformer under rubrik 1b (13.08.01) i den fleråriga budgetramen (Ekonomisk, social och territoriell sammanhållning) genom att utnyttja den samlade marginalen för åtaganden i enlighet med artikel 14 i förordningen om den fleråriga budgetramen (EU, Euratom) nr 1311/2013 inom ramen för budgetförfarandet i enlighet med artikel 314 i EUF-fördraget.

| 2. | 40 miljoner EUR kommer att finansieras via budgetposten för stödprogrammet för strukturreformer under rubrik 2 (13.08.02) i den fleråriga budgetramen (Hållbar tillväxt: naturresurser) genom annan omfördelning än tekniskt stöd och landsbygdsutveckling inom denna rubrik, utan att utnyttja marginalerna. De exakta källorna till sådan omfördelning kommer att fastställas längre fram, med hänvisning till förhandlingarna i förfarandet för budgeten 2019. |
| --- | --- |

2.

40 miljoner EUR kommer att finansieras via budgetposten för stödprogrammet för strukturreformer under rubrik 2 (13.08.02) i den fleråriga budgetramen (Hållbar tillväxt: naturresurser) genom annan omfördelning än tekniskt stöd och landsbygdsutveckling inom denna rubrik, utan att utnyttja marginalerna. De exakta källorna till sådan omfördelning kommer att fastställas längre fram, med hänvisning till förhandlingarna i förfarandet för budgeten 2019.

---

UTTALANDE AV KOMMISSIONEN

(för offentliggörande i C-serien av EUT)

Kommissionen kommer att identifiera och föreslå omfördelningar av 40 miljoner EUR under rubrik 2 i den fleråriga budgetramen (Hållbar tillväxt: naturresurser) i ändringsskrivelsen till förslaget till Europeiska unionens allmänna budget för 2019.

Kommissionen avser att föreslå att den samlade marginalen för åtaganden utnyttjas i enlighet med artikel 14 i rådets förordning (EU, Euratom) nr 1311/2013 om den fleråriga budgetramen inom ramen för budgetförfarandet för 2020 enligt artikel 314 i EUF-fördraget.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/228 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/228

---

P8_TA(2018)0330

Euratomprogrammet som kompletterar ramprogrammet Horisont 2020 *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 11 september 2018 om förslaget till rådets förordning om Europeiska atomenergigemenskapens forsknings- och utbildningsprogram (2019-2020) som kompletterar Horisont 2020 – ramprogrammet för forskning och innovation (COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE))

(Samråd)

(2019/C 433/32)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0698), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till rådet (COM(2017)0698),

| — | med beaktande av artikel 7 ifördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0009/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 7 ifördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen, i enlighet med vilken rådet har hört parlamentet (C8-0009/2018),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0258/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0258/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner kommissionens förslag såsom ändrat av parlamentet. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att ändra sitt förslag i överensstämmelse härmed, i enlighet med artikel 293.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt och artikel 106a i fördraget om upprättandet av Europeiska atomenergigemenskapen. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra kommissionens förslag. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen. |
| --- | --- |

5.

Ändring 1

Förslag till förordning

Skäl 4

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (4) | I syfte att säkerställa kontinuiteten i kärnteknisk forskning på gemenskapsnivå är det nödvändigt att fastställa gemenskapens forsknings- och utbildningsprogram för perioden 1 januari 2019–31 december 2020 (nedan kallat Euratomprogrammet). Euratomprogrammet bör ha samma mål som programmet för 2014–2018, stödja samma verksamheter och använda samma typ av genomförande som visat sig vara effektiv och ändamålsenlig för att uppnå programmets mål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

I syfte att säkerställa kontinuiteten i kärnteknisk forskning på gemenskapsnivå är det nödvändigt att fastställa gemenskapens forsknings- och utbildningsprogram för perioden 1 januari 2019–31 december 2020 (nedan kallat Euratomprogrammet). Euratomprogrammet bör ha samma mål som programmet för 2014–2018, stödja samma verksamheter och använda samma typ av genomförande som visat sig vara effektiv och ändamålsenlig för att uppnå programmets mål.

| (4) | I syfte att säkerställa kontinuiteten i kärnteknisk forskning på gemenskapsnivå
  och uppnå målen på detta område
  är det nödvändigt att fastställa gemenskapens forsknings- och utbildningsprogram för perioden 1 januari 2019-31 december 2020 (nedan kallat Euratomprogrammet). Euratomprogrammet bör ha samma mål som programmet för 2014–2018, stödja samma verksamheter och använda samma typ av genomförande som visat sig vara effektiv och ändamålsenlig för att uppnå programmets mål. |
| --- | --- |

(4)

I syfte att säkerställa kontinuiteten i kärnteknisk forskning på gemenskapsnivå
  och uppnå målen på detta område
  är det nödvändigt att fastställa gemenskapens forsknings- och utbildningsprogram för perioden 1 januari 2019-31 december 2020 (nedan kallat Euratomprogrammet). Euratomprogrammet bör ha samma mål som programmet för 2014–2018, stödja samma verksamheter och använda samma typ av genomförande som visat sig vara effektiv och ändamålsenlig för att uppnå programmets mål.

Ändring 2

Förslag till förordning

Skäl 6

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (6) | Kärnenergi är visserligen av betydelse för energiförsörjningen och den ekonomiska utvecklingen, men samtidigt kan allvarliga kärntekniska olyckor utgöra fara för människors hälsa. Kärnsäkerhet och, i förekommande fall,
  andra säkerhetsaspekter
  som hanteras av det gemensamma forskningscentrumet (JRC) bör därför ges största möjliga vikt i Euratoms program. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Kärnenergi är visserligen av betydelse för energiförsörjningen och den ekonomiska utvecklingen, men samtidigt kan allvarliga kärntekniska olyckor utgöra fara för människors hälsa. Kärnsäkerhet och, i förekommande fall,
  andra säkerhetsaspekter
  som hanteras av det gemensamma forskningscentrumet (JRC) bör därför ges största möjliga vikt i Euratoms program.

| (6) | Kärnenergi är visserligen av betydelse för energiförsörjningen och den ekonomiska utvecklingen, men samtidigt kan allvarliga kärntekniska olyckor utgöra fara för människors hälsa
  och miljön på medellång och lång sikt
  . Kärnsäkerhet och, i förekommande fall,
  aspekter på nukleärt fysiskt skydd
  som hanteras av det gemensamma forskningscentrumet (JRC) bör därför ges största möjliga vikt i Euratoms program. |
| --- | --- |

(6)

Kärnenergi är visserligen av betydelse för energiförsörjningen och den ekonomiska utvecklingen, men samtidigt kan allvarliga kärntekniska olyckor utgöra fara för människors hälsa
  och miljön på medellång och lång sikt
  . Kärnsäkerhet och, i förekommande fall,
  aspekter på nukleärt fysiskt skydd
  som hanteras av det gemensamma forskningscentrumet (JRC) bör därför ges största möjliga vikt i Euratoms program.

Ändring 3

Förslag till förordning

Skäl 7

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (7) | Den europeiska strategiska planen för energiteknik (nedan kallad SET-planen), som angavs i slutsatserna från rådets möte den 28 februari 2008 i Bryssel, påskyndar
  utvecklingen av en uppsättning tekniker
  med låga koldioxidutsläpp. Europeiska rådet enades vid sitt möte den 4 februari 2011 om att EU och medlemsstaterna skulle främja investeringar i förnybar energi, och säker och hållbar teknik med låga koldioxidutsläpp och rikta in sig på att genomföra de teknikprioriteringar som anges i SET-planen. Det står varje medlemsstat fritt att välja vilken typ av teknik som den vill stödja. |

Kommissionens förslag

Ändring

(7)

Den europeiska strategiska planen för energiteknik (nedan kallad SET-planen), som angavs i slutsatserna från rådets möte den 28 februari 2008 i Bryssel, påskyndar
  utvecklingen av en uppsättning tekniker
  med låga koldioxidutsläpp. Europeiska rådet enades vid sitt möte den 4 februari 2011 om att EU och medlemsstaterna skulle främja investeringar i förnybar energi, och säker och hållbar teknik med låga koldioxidutsläpp och rikta in sig på att genomföra de teknikprioriteringar som anges i SET-planen. Det står varje medlemsstat fritt att välja vilken typ av teknik som den vill stödja.

| (7) | Den europeiska strategiska planen för energiteknik (nedan kallad SET-planen), som angavs i slutsatserna från rådets möte den 28 februari 2008 i Bryssel, påskyndar
  innovationsprocessen inom området för europeisk spetsteknik
  med låga koldioxidutsläpp. Europeiska rådet enades vid sitt möte den 4 februari 2011 om att EU och medlemsstaterna skulle främja investeringar i förnybar energi, och säker och hållbar teknik med låga koldioxidutsläpp,
  inbegripet kärnkraft
  , och rikta in sig på att genomföra de teknikprioriteringar som anges i SET-planen.
  Åtgärd 10 (kärnkraft) i SET-planen har följande mål: Upprätthålla en hög säkerhetsnivå vid kärnreaktorer och därtill hörande bränslecykler under drift och avveckling, och samtidigt förbättra effektiviteten.
  Det står varje medlemsstat fritt att välja vilken typ av teknik som den vill stödja. |
| --- | --- |

(7)

Den europeiska strategiska planen för energiteknik (nedan kallad SET-planen), som angavs i slutsatserna från rådets möte den 28 februari 2008 i Bryssel, påskyndar
  innovationsprocessen inom området för europeisk spetsteknik
  med låga koldioxidutsläpp. Europeiska rådet enades vid sitt möte den 4 februari 2011 om att EU och medlemsstaterna skulle främja investeringar i förnybar energi, och säker och hållbar teknik med låga koldioxidutsläpp,
  inbegripet kärnkraft
  , och rikta in sig på att genomföra de teknikprioriteringar som anges i SET-planen.
  Åtgärd 10 (kärnkraft) i SET-planen har följande mål: Upprätthålla en hög säkerhetsnivå vid kärnreaktorer och därtill hörande bränslecykler under drift och avveckling, och samtidigt förbättra effektiviteten.
  Det står varje medlemsstat fritt att välja vilken typ av teknik som den vill stödja.

Ändring 4

Förslag till förordning

Skäl 8

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (8) | Eftersom alla medlemsstater har kärntekniska anläggningar eller använder radioaktiva material, särskilt för medicinska ändamål, har rådet, i sina slutsatser från mötet i Bryssel den 1–2 december 2008, erkänt att det finns ett kontinuerligt behov av kompetens på kärnenergiområdet, särskilt genom lämplig utbildning
  som kopplas till forskning och samordnas på gemenskapsnivå
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Eftersom alla medlemsstater har kärntekniska anläggningar eller använder radioaktiva material, särskilt för medicinska ändamål, har rådet, i sina slutsatser från mötet i Bryssel den 1–2 december 2008, erkänt att det finns ett kontinuerligt behov av kompetens på kärnenergiområdet, särskilt genom lämplig utbildning
  som kopplas till forskning och samordnas på gemenskapsnivå
  .

| (8) | Eftersom alla medlemsstater har kärntekniska anläggningar eller använder radioaktiva material, särskilt för medicinska ändamål, har rådet, i sina slutsatser från mötet i Bryssel den 1-2 december 2008, erkänt att det finns ett kontinuerligt behov av kompetens på kärnenergiområdet, särskilt genom lämplig utbildning
  på alla nivåer och vederbörlig samordning med forskningsprojekt på EU-nivå
  . |
| --- | --- |

(8)

Eftersom alla medlemsstater har kärntekniska anläggningar eller använder radioaktiva material, särskilt för medicinska ändamål, har rådet, i sina slutsatser från mötet i Bryssel den 1-2 december 2008, erkänt att det finns ett kontinuerligt behov av kompetens på kärnenergiområdet, särskilt genom lämplig utbildning
  på alla nivåer och vederbörlig samordning med forskningsprojekt på EU-nivå
  .

Ändring 5

Förslag till förordning

Skäl 9

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (9) | Även om det är upp till varje medlemsstat att avgöra om den vill använda kärnenergi eller inte, kan det även konstateras att
  kärnenergi
  fyller
  olika funktioner
  i
  olika
  medlemsstater. |

Kommissionens förslag

Ändring

(9)

Även om det är upp till varje medlemsstat att avgöra om den vill använda kärnenergi eller inte, kan det även konstateras att
  kärnenergi
  fyller
  olika funktioner
  i
  olika
  medlemsstater.

| (9) | Även om det är upp till varje medlemsstat att avgöra om den vill använda kärnenergi eller inte, kan det även konstateras att
  kärnforskning
  fyller
  en viktig funktion
  i
  samtliga
  medlemsstater,
  inte minst inom området människors hälsa
  . |
| --- | --- |

(9)

Även om det är upp till varje medlemsstat att avgöra om den vill använda kärnenergi eller inte, kan det även konstateras att
  kärnforskning
  fyller
  en viktig funktion
  i
  samtliga
  medlemsstater,
  inte minst inom området människors hälsa
  .

Ändring 6

Förslag till förordning

Skäl 11

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (11) | För att fusion ska bli ett trovärdigt alternativ för kommersiell energiproduktion krävs det för det första att uppförandet av Iter slutförs enligt tidsschemat på ett framgångsrikt sätt, och att anläggningens verksamhet inleds. För det andra måste man fastställa en ambitiös men ändå realistisk färdplan mot elproduktion senast 2050. Om dessa mål ska kunna uppnås måste det europeiska fusionsprogrammet få en ny inriktning på ett gemensamt verksamhetsprogram för genomförande av denna färdplan. För att säkerställa att målen med pågående fusionsforskning uppnås, liksom att det finns ett långsiktigt engagemang från och samarbete mellan fusionsforskningsintressenter bör man se till att gemenskapsstödet fortsätter. Större fokus bör i första hand läggas på de verksamheter som stöder Iter, men även på utveckling mot en demonstrationsreaktor, med inbegripet. ökat deltagande, beroende på vad som är lämpligt från den privata sektorns sida. Denna rationalisering och omprioritering bör åstadkommas utan att Europas ledande ställning på fusionsenergiområdet äventyras. |

Kommissionens förslag

Ändring

(11)

För att fusion ska bli ett trovärdigt alternativ för kommersiell energiproduktion krävs det för det första att uppförandet av Iter slutförs enligt tidsschemat på ett framgångsrikt sätt, och att anläggningens verksamhet inleds. För det andra måste man fastställa en ambitiös men ändå realistisk färdplan mot elproduktion senast 2050. Om dessa mål ska kunna uppnås måste det europeiska fusionsprogrammet få en ny inriktning på ett gemensamt verksamhetsprogram för genomförande av denna färdplan. För att säkerställa att målen med pågående fusionsforskning uppnås, liksom att det finns ett långsiktigt engagemang från och samarbete mellan fusionsforskningsintressenter bör man se till att gemenskapsstödet fortsätter. Större fokus bör i första hand läggas på de verksamheter som stöder Iter, men även på utveckling mot en demonstrationsreaktor, med inbegripet. ökat deltagande, beroende på vad som är lämpligt från den privata sektorns sida. Denna rationalisering och omprioritering bör åstadkommas utan att Europas ledande ställning på fusionsenergiområdet äventyras.

| (11) | För att fusion ska bli ett trovärdigt alternativ för kommersiell energiproduktion krävs det för det första att uppförandet av Iter slutförs enligt tidsschemat på ett framgångsrikt sätt, och att anläggningens verksamhet inleds,
  samt att Euratomprogrammet kan lämna ett betydande bidrag
  . För det andra måste man fastställa en ambitiös men ändå realistisk färdplan mot elproduktion senast 2050. Om dessa mål ska kunna uppnås måste det europeiska fusionsprogrammet få en ny inriktning på ett gemensamt verksamhetsprogram för genomförande av denna färdplan. För att säkerställa att målen med pågående fusionsforskning uppnås, liksom att det finns ett långsiktigt engagemang från och samarbete mellan fusionsforskningsintressenter bör man se till att
  det långsiktiga
  gemenskapsstödet fortsätter. Större fokus bör i första hand läggas på de verksamheter som stöder Iter, men även på utveckling mot en demonstrationsreaktor, med inbegripet. ökat deltagande, beroende på vad som är lämpligt från den privata sektorns sida. Denna rationalisering och omprioritering bör åstadkommas utan att Europas ledande ställning på fusionsenergiområdet äventyras. |
| --- | --- |

(11)

För att fusion ska bli ett trovärdigt alternativ för kommersiell energiproduktion krävs det för det första att uppförandet av Iter slutförs enligt tidsschemat på ett framgångsrikt sätt, och att anläggningens verksamhet inleds,
  samt att Euratomprogrammet kan lämna ett betydande bidrag
  . För det andra måste man fastställa en ambitiös men ändå realistisk färdplan mot elproduktion senast 2050. Om dessa mål ska kunna uppnås måste det europeiska fusionsprogrammet få en ny inriktning på ett gemensamt verksamhetsprogram för genomförande av denna färdplan. För att säkerställa att målen med pågående fusionsforskning uppnås, liksom att det finns ett långsiktigt engagemang från och samarbete mellan fusionsforskningsintressenter bör man se till att
  det långsiktiga
  gemenskapsstödet fortsätter. Större fokus bör i första hand läggas på de verksamheter som stöder Iter, men även på utveckling mot en demonstrationsreaktor, med inbegripet. ökat deltagande, beroende på vad som är lämpligt från den privata sektorns sida. Denna rationalisering och omprioritering bör åstadkommas utan att Europas ledande ställning på fusionsenergiområdet äventyras.

Ändring 7

Förslag till förordning

Skäl 12

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (12) | JRC bör också i fortsättningen tillhandahålla oberoende och kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd vid fastställandet, utvecklingen, genomförandet och övervakningen av gemenskapspolitiken, särskilt på områdena
  kärnsäkerhet samt
  forskning och utbildning
  på säkerhetsområdet
  . För att optimera användningen av mänskliga resurser och undvika dubbelarbete inom forskning i unionen bör all ny verksamhet som bedrivs av JRC analyseras för att kontrollera dess samstämmighet med redan befintlig verksamhet i medlemsstaterna. Säkerhetsaspekter för ramprogrammet Horisont 2020 bör begränsas till JRC:s direkta åtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(12)

JRC bör också i fortsättningen tillhandahålla oberoende och kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd vid fastställandet, utvecklingen, genomförandet och övervakningen av gemenskapspolitiken, särskilt på områdena
  kärnsäkerhet samt
  forskning och utbildning
  på säkerhetsområdet
  . För att optimera användningen av mänskliga resurser och undvika dubbelarbete inom forskning i unionen bör all ny verksamhet som bedrivs av JRC analyseras för att kontrollera dess samstämmighet med redan befintlig verksamhet i medlemsstaterna. Säkerhetsaspekter för ramprogrammet Horisont 2020 bör begränsas till JRC:s direkta åtgärder.

| (12) | JRC bör också i fortsättningen tillhandahålla oberoende och kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd vid fastställandet, utvecklingen, genomförandet och övervakningen av gemenskapspolitiken, särskilt på områdena forskning och utbildning
  om kärnsäkerhet, nukleärt fysiskt skydd, kärnämneskontroll och icke-spridning
  . För att optimera användningen av mänskliga resurser och undvika dubbelarbete inom forskning i unionen bör all ny verksamhet som bedrivs av JRC analyseras för att kontrollera dess samstämmighet med redan befintlig verksamhet i medlemsstaterna. Säkerhetsaspekter för ramprogrammet Horisont 2020 bör begränsas till JRC:s direkta åtgärder. |
| --- | --- |

(12)

JRC bör också i fortsättningen tillhandahålla oberoende och kundstyrt vetenskapligt och tekniskt stöd vid fastställandet, utvecklingen, genomförandet och övervakningen av gemenskapspolitiken, särskilt på områdena forskning och utbildning
  om kärnsäkerhet, nukleärt fysiskt skydd, kärnämneskontroll och icke-spridning
  . För att optimera användningen av mänskliga resurser och undvika dubbelarbete inom forskning i unionen bör all ny verksamhet som bedrivs av JRC analyseras för att kontrollera dess samstämmighet med redan befintlig verksamhet i medlemsstaterna. Säkerhetsaspekter för ramprogrammet Horisont 2020 bör begränsas till JRC:s direkta åtgärder.

Ändring 8

Förslag till förordning

Skäl 14

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (14) | Det är unionens uppgift att i alla medlemsstaters intresse utveckla ett ramverk för att stödja gemensam spetsforskning, kunskapsuppbyggnad och kunskapsbevarande när det gäller kärnklyvningsteknik, med särskilt fokus på säkerhet, strålskydd och icke-spridning. En förutsättning är att man har tillgång till oberoende vetenskapliga belägg, och där kan JRC ge ett avgörande bidrag. Detta påpekades i kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen, där kommissionen angav att man med hjälp av JRC ville stärka den vetenskapliga grundvalen för olika politikområden. JRC är berett att ta itu med denna utmaning genom att fokusera sin kärnsäkerhetsforskning på unionens prioriterade politikområden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(14)

Det är unionens uppgift att i alla medlemsstaters intresse utveckla ett ramverk för att stödja gemensam spetsforskning, kunskapsuppbyggnad och kunskapsbevarande när det gäller kärnklyvningsteknik, med särskilt fokus på säkerhet, strålskydd och icke-spridning. En förutsättning är att man har tillgång till oberoende vetenskapliga belägg, och där kan JRC ge ett avgörande bidrag. Detta påpekades i kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen, där kommissionen angav att man med hjälp av JRC ville stärka den vetenskapliga grundvalen för olika politikområden. JRC är berett att ta itu med denna utmaning genom att fokusera sin kärnsäkerhetsforskning på unionens prioriterade politikområden.

| (14) | Det är unionens uppgift att i alla medlemsstaters intresse utveckla ett ramverk för att stödja gemensam spetsforskning, kunskapsuppbyggnad och kunskapsbevarande när det gäller kärnklyvningsteknik, med särskilt fokus på säkerhet,
  nukleärt fysiskt skydd, hantering av kärnavfall
  , strålskydd och icke-spridning. En förutsättning är att man har tillgång till oberoende vetenskapliga belägg, och där kan JRC ge ett avgörande bidrag. Detta påpekades i kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén
  av den 6 oktober 2010 Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen, där kommissionen angav att man med hjälp av JRC ville stärka den vetenskapliga grundvalen för olika politikområden. JRC är berett att ta itu med denna utmaning genom att fokusera sin kärnsäkerhetsforskning på unionens prioriterade politikområden. |
| --- | --- |

(14)

Det är unionens uppgift att i alla medlemsstaters intresse utveckla ett ramverk för att stödja gemensam spetsforskning, kunskapsuppbyggnad och kunskapsbevarande när det gäller kärnklyvningsteknik, med särskilt fokus på säkerhet,
  nukleärt fysiskt skydd, hantering av kärnavfall
  , strålskydd och icke-spridning. En förutsättning är att man har tillgång till oberoende vetenskapliga belägg, och där kan JRC ge ett avgörande bidrag. Detta påpekades i kommissionens meddelande till Europaparlamentet, rådet, Europeiska ekonomiska och sociala kommittén och Regionkommittén
  av den 6 oktober 2010 Flaggskeppsinitiativ i Europa 2020-strategin – Innovationsunionen, där kommissionen angav att man med hjälp av JRC ville stärka den vetenskapliga grundvalen för olika politikområden. JRC är berett att ta itu med denna utmaning genom att fokusera sin kärnsäkerhetsforskning på unionens prioriterade politikområden.

Ändring 9

Förslag till förordning

Skäl 15

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (15) | Euratomprogrammet bör
  främja allmänhetens
  och det civila
  samhällets
  kunskaper om och intresse för forskning och innovation genom att främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskapliga rön mer tillgängliga, ta fram ansvarsfulla forsknings- och innovationsplaner som motsvarar medborgarnas och det civila samhällets prioriteringar och förväntningar samt underlätta dessa aktörers deltagande i verksamheter
  under
  Euratomprogrammet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Euratomprogrammet bör
  främja allmänhetens
  och det civila
  samhällets
  kunskaper om och intresse för forskning och innovation genom att främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskapliga rön mer tillgängliga, ta fram ansvarsfulla forsknings- och innovationsplaner som motsvarar medborgarnas och det civila samhällets prioriteringar och förväntningar samt underlätta dessa aktörers deltagande i verksamheter
  under
  Euratomprogrammet.

| (15) | Euratomprogrammet bör
  säkerställa ett bättre informationsflöde för att allmänheten
  och det civila
  samhället ska få
  kunskaper om och intresse för forskning och innovation genom att främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskapliga rön mer tillgängliga, ta fram ansvarsfulla forsknings- och innovationsplaner som motsvarar medborgarnas och det civila samhällets prioriteringar och förväntningar samt underlätta dessa aktörers deltagande i verksamheter
  inom ramen för
  Euratomprogrammet. |
| --- | --- |

(15)

Euratomprogrammet bör
  säkerställa ett bättre informationsflöde för att allmänheten
  och det civila
  samhället ska få
  kunskaper om och intresse för forskning och innovation genom att främja vetenskaplig utbildning, göra vetenskapliga rön mer tillgängliga, ta fram ansvarsfulla forsknings- och innovationsplaner som motsvarar medborgarnas och det civila samhällets prioriteringar och förväntningar samt underlätta dessa aktörers deltagande i verksamheter
  inom ramen för
  Euratomprogrammet.

Ändring 10

Förslag till förordning

Skäl 17

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (17) | Resultatet av debatterna vid symposiet i Bryssel den 26–27 februari 2013, som organiserades av kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén tillsammans, om fördelarna och begränsningarna med kärnfissionsforskning för en koldioxidsnål ekonomi, som förberetts genom en tvärvetenskaplig studie med bl.a. experter inom energiområdet, ekonomi och samhällsvetenskap, där man konstaterade behovet av fortsatt kärnforskning på europeisk nivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Resultatet av debatterna vid symposiet i Bryssel den 26–27 februari 2013, som organiserades av kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén tillsammans, om fördelarna och begränsningarna med kärnfissionsforskning för en koldioxidsnål ekonomi, som förberetts genom en tvärvetenskaplig studie med bl.a. experter inom energiområdet, ekonomi och samhällsvetenskap, där man konstaterade behovet av fortsatt kärnforskning på europeisk nivå.

| (17) | Resultatet av debatterna vid symposiet i Bryssel den 26-27 februari 2013, som organiserades av kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén tillsammans, om fördelarna och begränsningarna med kärnfissionsforskning för en koldioxidsnål ekonomi, som förberetts genom en tvärvetenskaplig studie med bl.a. experter inom energiområdet, ekonomi och samhällsvetenskap, där man konstaterade behovet av fortsatt kärnforskning,
  bland annat fissionsforskning
  , på europeisk nivå. |
| --- | --- |

(17)

Resultatet av debatterna vid symposiet i Bryssel den 26-27 februari 2013, som organiserades av kommissionen och Europeiska ekonomiska och sociala kommittén tillsammans, om fördelarna och begränsningarna med kärnfissionsforskning för en koldioxidsnål ekonomi, som förberetts genom en tvärvetenskaplig studie med bl.a. experter inom energiområdet, ekonomi och samhällsvetenskap, där man konstaterade behovet av fortsatt kärnforskning,
  bland annat fissionsforskning
  , på europeisk nivå.

Ändring 11

Förslag till förordning

Skäl 18

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (18) | Euratomprogrammet bör bidra till att göra forskaryrket mer attraktivt i unionen. Lämplig uppmärksamhet bör ägnas den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare (1) samt andra relevanta referensramar som fastställts inom ramen för det europeiska forskningsområdet, samtidigt som man beaktar att de till sin natur är frivilliga. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

Euratomprogrammet bör bidra till att göra forskaryrket mer attraktivt i unionen. Lämplig uppmärksamhet bör ägnas den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare (1) samt andra relevanta referensramar som fastställts inom ramen för det europeiska forskningsområdet, samtidigt som man beaktar att de till sin natur är frivilliga.

| (18) | Euratomprogrammet bör bidra till att göra forskaryrket mer attraktivt i unionen
  och till att unga uppmuntras att delta i forskning på detta område
  . Lämplig uppmärksamhet bör ägnas den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare (2) samt andra relevanta referensramar som fastställts inom ramen för det europeiska forskningsområdet, samtidigt som man beaktar att de till sin natur är frivilliga. |
| --- | --- |

(18)

Euratomprogrammet bör bidra till att göra forskaryrket mer attraktivt i unionen
  och till att unga uppmuntras att delta i forskning på detta område
  . Lämplig uppmärksamhet bör ägnas den europeiska stadgan för forskare och riktlinjerna för rekrytering av forskare (2) samt andra relevanta referensramar som fastställts inom ramen för det europeiska forskningsområdet, samtidigt som man beaktar att de till sin natur är frivilliga.

Ändring 12

Förslag till förordning

Skäl 19

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (19) | Verksamheten inom Euratomprogrammet
  bör främja
  jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskning och innovation, särskilt genom att angripa de underliggande orsakerna till obalansen mellan könen, utnyttja både kvinnliga och manliga forskares fulla potential och
  integrera genusdimensionen i projektinnehållet
  i syfte att höja forskningens kvalitet och stimulera innovation. Verksamheten bör också syfta till att förverkliga principerna om jämställdhet mellan kvinnor och män i artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Verksamheten inom Euratomprogrammet
  bör främja
  jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskning och innovation, särskilt genom att angripa de underliggande orsakerna till obalansen mellan könen, utnyttja både kvinnliga och manliga forskares fulla potential och
  integrera genusdimensionen i projektinnehållet
  i syfte att höja forskningens kvalitet och stimulera innovation. Verksamheten bör också syfta till att förverkliga principerna om jämställdhet mellan kvinnor och män i artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

| (19) | Verksamheten inom Euratomprogrammet
  måste följa principerna om
  jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskning och innovation, särskilt genom att angripa de underliggande orsakerna till obalansen mellan könen, utnyttja både kvinnliga och manliga forskares fulla potential och
  förbättra deras tillgång till forskningsprogram
  , i syfte att höja forskningens kvalitet och stimulera innovation. Verksamheten bör också syfta till att förverkliga principerna om jämställdhet mellan kvinnor och män i artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget). |
| --- | --- |

(19)

Verksamheten inom Euratomprogrammet
  måste följa principerna om
  jämställdhet mellan kvinnor och män inom forskning och innovation, särskilt genom att angripa de underliggande orsakerna till obalansen mellan könen, utnyttja både kvinnliga och manliga forskares fulla potential och
  förbättra deras tillgång till forskningsprogram
  , i syfte att höja forskningens kvalitet och stimulera innovation. Verksamheten bör också syfta till att förverkliga principerna om jämställdhet mellan kvinnor och män i artiklarna 2 och 3 i fördraget om Europeiska unionen och artikel 8 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (EUF-fördraget).

Ändring 13

Förslag till förordning

Skäl 20

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (20) | Forsknings- och innovationsverksamhet som får stöd genom Euratomprogrammet bör uppfylla grundläggande etiska principer. Yttrandena i energifrågor från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik bör härvidlag beaktas på lämpligt sätt. Forskningsverksamheten bör även ta hänsyn till artikel 13 i EUF-fördraget och leda till
  minskad användning
  av djur i forsknings- och försökssammanhang med målet att till slut
  ersätta
  djurförsök
  med andra metoder
  . Vid alla typer av verksamhet bör man
  garantera en hög
  skyddsnivå för människors hälsa. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Forsknings- och innovationsverksamhet som får stöd genom Euratomprogrammet bör uppfylla grundläggande etiska principer. Yttrandena i energifrågor från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik bör härvidlag beaktas på lämpligt sätt. Forskningsverksamheten bör även ta hänsyn till artikel 13 i EUF-fördraget och leda till
  minskad användning
  av djur i forsknings- och försökssammanhang med målet att till slut
  ersätta
  djurförsök
  med andra metoder
  . Vid alla typer av verksamhet bör man
  garantera en hög
  skyddsnivå för människors hälsa.

| (20) | Forsknings- och innovationsverksamhet som får stöd genom Euratomprogrammet bör uppfylla grundläggande etiska principer. Yttrandena i energifrågor från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik bör härvidlag beaktas på lämpligt sätt. Forskningsverksamheten bör även ta hänsyn till artikel 13 i EUF-fördraget och leda till
  att användningen
  av djur
  ersätts med andra metoder
  i forsknings- och försökssammanhang med målet att till slut
  förbjuda
  djurförsök. Vid alla typer av verksamhet bör man
  säkerställa högsta
  skyddsnivå för människors hälsa. |
| --- | --- |

(20)

Forsknings- och innovationsverksamhet som får stöd genom Euratomprogrammet bör uppfylla grundläggande etiska principer. Yttrandena i energifrågor från Europeiska gruppen för etik inom vetenskap och ny teknik bör härvidlag beaktas på lämpligt sätt. Forskningsverksamheten bör även ta hänsyn till artikel 13 i EUF-fördraget och leda till
  att användningen
  av djur
  ersätts med andra metoder
  i forsknings- och försökssammanhang med målet att till slut
  förbjuda
  djurförsök. Vid alla typer av verksamhet bör man
  säkerställa högsta
  skyddsnivå för människors hälsa.

Ändring 14

Förslag till förordning

Skäl 21

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (21) | Det är också troligt att effekten skulle bli större om man kombinerade medel från Euratomprogrammet med sådana från den privata sektorn, inom ramen för offentlig-privata partnerskap på sådana nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål i fråga om konkurrenskraft. Man bör särskilt ta fasta på deltagandet från små och medelstora företag. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Det är också troligt att effekten skulle bli större om man kombinerade medel från Euratomprogrammet med sådana från den privata sektorn, inom ramen för offentlig-privata partnerskap på sådana nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål i fråga om konkurrenskraft. Man bör särskilt ta fasta på deltagandet från små och medelstora företag.

| (21) | Det är också troligt att effekten skulle bli större om man kombinerade medel från Euratomprogrammet med sådana från den privata sektorn, inom ramen för offentlig-privata partnerskap på sådana nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål i fråga om konkurrenskraft. Man bör särskilt ta fasta på deltagandet från små och medelstora företag,
  bland annat nya innovativa aktörer inom det berörda forskningsområdet
  . |
| --- | --- |

(21)

Det är också troligt att effekten skulle bli större om man kombinerade medel från Euratomprogrammet med sådana från den privata sektorn, inom ramen för offentlig-privata partnerskap på sådana nyckelområden där forskning och innovation kan bidra till unionens bredare mål i fråga om konkurrenskraft. Man bör särskilt ta fasta på deltagandet från små och medelstora företag,
  bland annat nya innovativa aktörer inom det berörda forskningsområdet
  .

Ändring 15

Förslag till förordning

Skäl 25

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (25) | Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inklusive förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, sanktioner. En omarbetad kontrollstrategi där fokus flyttats från minimering av felfrekvenser till riskbaserad kontroll och upptäckt av bedrägerier bör minska deltagarnas kontrollbörda. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inklusive förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter, krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, sanktioner. En omarbetad kontrollstrategi där fokus flyttats från minimering av felfrekvenser till riskbaserad kontroll och upptäckt av bedrägerier bör minska deltagarnas kontrollbörda.

| (25) | Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inklusive förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter
  genom gemensamma revisionsåtgärder
  , krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, sanktioner. En omarbetad kontrollstrategi där fokus flyttats från minimering av felfrekvenser till riskbaserad kontroll och upptäckt av bedrägerier
  på grundval av gemensamma principer och kriterier på EU-nivå
  bör minska deltagarnas kontrollbörda. |
| --- | --- |

(25)

Unionens ekonomiska intressen bör skyddas genom proportionella åtgärder under hela utgiftscykeln, inklusive förebyggande, upptäckt och utredning av oriktigheter
  genom gemensamma revisionsåtgärder
  , krav på återbetalning av belopp som gått förlorade, betalats ut på felaktiga grunder eller använts felaktigt samt, i tillämpliga fall, sanktioner. En omarbetad kontrollstrategi där fokus flyttats från minimering av felfrekvenser till riskbaserad kontroll och upptäckt av bedrägerier
  på grundval av gemensamma principer och kriterier på EU-nivå
  bör minska deltagarnas kontrollbörda.

Ändring 16

Förslag till förordning

Skäl 26

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (26) | Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av Euratomprogrammet, att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och att det samtidigt är rättsligt säkert och
  tillgängligt
  för samtliga deltagare. Det är nödvändigt att säkerställa efterlevnaden av de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3) och av kraven på förenkling och bättre lagstiftning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av Euratomprogrammet, att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och att det samtidigt är rättsligt säkert och
  tillgängligt
  för samtliga deltagare. Det är nödvändigt att säkerställa efterlevnaden av de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (3) och av kraven på förenkling och bättre lagstiftning.

| (26) | Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av Euratomprogrammet, att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och att det samtidigt är rättsligt säkert och
  att potentiella stödmottagare informeras på lämpligt sätt, för att öka tillgängligheten
  för samtliga deltagare. Det är nödvändigt att säkerställa efterlevnaden av de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (4) och av kraven på förenkling och bättre lagstiftning. |
| --- | --- |

(26)

Det är viktigt att säkerställa en sund ekonomisk förvaltning av Euratomprogrammet, att det genomförs på ett så effektivt och användarvänligt sätt som möjligt och att det samtidigt är rättsligt säkert och
  att potentiella stödmottagare informeras på lämpligt sätt, för att öka tillgängligheten
  för samtliga deltagare. Det är nödvändigt att säkerställa efterlevnaden av de relevanta bestämmelserna i Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 (4) och av kraven på förenkling och bättre lagstiftning.

Ändring 17

Förslag till förordning

Skäl 33

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (33) | Uppfyllandet av Euratomprogrammets mål på relevanta områden förutsätter att övergripande verksamheter får stöd, både inom Euratomprogrammet och i samband med verksamheten inom ramprogrammet Horisont 2020. |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

Uppfyllandet av Euratomprogrammets mål på relevanta områden förutsätter att övergripande verksamheter får stöd, både inom Euratomprogrammet och i samband med verksamheten inom ramprogrammet Horisont 2020.

| (33) | Uppfyllandet av Euratomprogrammets mål på relevanta områden förutsätter att övergripande verksamheter får stöd, både inom Euratomprogrammet och i samband med verksamheten inom ramprogrammet Horisont 2020,
  såsom i fallet med Marie Skłodowská-Curie-åtgärderna till stöd för forskares rörlighet
  . |
| --- | --- |

(33)

Uppfyllandet av Euratomprogrammets mål på relevanta områden förutsätter att övergripande verksamheter får stöd, både inom Euratomprogrammet och i samband med verksamheten inom ramprogrammet Horisont 2020,
  såsom i fallet med Marie Skłodowská-Curie-åtgärderna till stöd för forskares rörlighet
  .

Ändring 18

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 1.   Euratomprogrammets allmänna mål är att bedriva forsknings- och utbildningsverksamhet på kärnenergiområdet, med tonvikt på en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerhet och strålskydd, särskilt för att
  kunna
  bidra till den långsiktiga utfasningen av fossila bränslen från energisystemet på ett tryggt, effektivt och säkert sätt. Det allmänna målet ska uppnås genom de verksamheter som anges i bilaga I form av direkta och indirekta åtgärder som uppfyller de särskilda målen i punkterna 2 och 3 i denna artikel. | | 1.   Euratomprogrammets allmänna mål är att bedriva forsknings- och utbildningsverksamhet på kärnenergiområdet, med tonvikt på en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerhet,
  nukleärt fysiskt skydd
  och strålskydd, särskilt för att bidra till den långsiktiga utfasningen av fossila bränslen från energisystemet på ett tryggt, effektivt och säkert sätt. Det allmänna målet ska uppnås genom de verksamheter som anges i bilaga I i form av direkta och indirekta åtgärder som uppfyller de särskilda målen i punkterna 2 och 3 i denna artikel. |

Kommissionens förslag

Ändring

1.   Euratomprogrammets allmänna mål är att bedriva forsknings- och utbildningsverksamhet på kärnenergiområdet, med tonvikt på en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerhet och strålskydd, särskilt för att
  kunna
  bidra till den långsiktiga utfasningen av fossila bränslen från energisystemet på ett tryggt, effektivt och säkert sätt. Det allmänna målet ska uppnås genom de verksamheter som anges i bilaga I form av direkta och indirekta åtgärder som uppfyller de särskilda målen i punkterna 2 och 3 i denna artikel.

1.   Euratomprogrammets allmänna mål är att bedriva forsknings- och utbildningsverksamhet på kärnenergiområdet, med tonvikt på en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerhet,
  nukleärt fysiskt skydd
  och strålskydd, särskilt för att bidra till den långsiktiga utfasningen av fossila bränslen från energisystemet på ett tryggt, effektivt och säkert sätt. Det allmänna målet ska uppnås genom de verksamheter som anges i bilaga I i form av direkta och indirekta åtgärder som uppfyller de särskilda målen i punkterna 2 och 3 i denna artikel.

Ändring 19

Ändring 19

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led a

Artikel 3 – punkt 2 – led a

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (a) | Att främja säkerhet i kärnenergisystem. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Att främja säkerhet i kärnenergisystem.

| (a) | Att främja säkerhet i kärnenergisystem,
  bl.a. genom strukturerade gränsöverskridande inspektioner ifall kärntekniska anläggningar ligger i närheten av en eller flera nationella gränser med andra medlemsstater
  . |
| --- | --- |

(a)

Att främja säkerhet i kärnenergisystem,
  bl.a. genom strukturerade gränsöverskridande inspektioner ifall kärntekniska anläggningar ligger i närheten av en eller flera nationella gränser med andra medlemsstater
  .

bl.a. genom strukturerade gränsöverskridande inspektioner ifall kärntekniska anläggningar ligger i närheten av en eller flera nationella gränser med andra medlemsstater

Ändring 20

Ändring 20

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 2 – led b

Artikel 3 – punkt 2 – led b

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (b) | Att bidra till att ta fram säkra långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Att bidra till att ta fram säkra långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation.

| (b) | Att bidra till
  samarbete på EU-nivå och med tredjeländer när det gäller
  att
  fastställa och
  ta fram säkra långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation. |
| --- | --- |

(b)

Att bidra till
  samarbete på EU-nivå och med tredjeländer när det gäller
  att
  fastställa och
  ta fram säkra långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation.

samarbete på EU-nivå och med tredjeländer när det gäller

fastställa och

Ändring 21

Ändring 21

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led a

Artikel 3 – punkt 3 – led a

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (a) | Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnreaktor- och bränslesäkerhet, avfallshantering, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation, nedmontering och krisberedskap. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(a)

Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnreaktor- och bränslesäkerhet, avfallshantering, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation, nedmontering och krisberedskap.

| (a) | Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnreaktor- och bränslesäkerhet, avfallshantering
  för att undvika alla oönskade effekter för människor eller miljön
  , inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation, nedmontering och krisberedskap. |
| --- | --- |

(a)

Att öka kärnsäkerheten när det gäller t.ex. kärnreaktor- och bränslesäkerhet, avfallshantering
  för att undvika alla oönskade effekter för människor eller miljön
  , inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation, nedmontering och krisberedskap.

för att undvika alla oönskade effekter för människor eller miljön

Ändring 22

Ändring 22

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led b

Artikel 3 – punkt 3 – led b

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (b) | Att
  öka kärnsäkerheten
  när det gäller t.ex. kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär kriminalteknik. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Att
  öka kärnsäkerheten
  när det gäller t.ex. kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär kriminalteknik.

öka kärnsäkerheten

| (b) | Att
  förbättra det nukleära fysiska skyddet
  när det gäller t.ex. kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär kriminalteknik,
  bortskaffande av råmaterial och radioaktivt avfall, motverkande av it-angrepp och minskning av riskerna för terrordåd mot kärnkraftverk, jämte strukturerade gränsöverskridande inspektioner ifall kärntekniska anläggningar ligger i närheten av en eller flera nationella gränser med andra medlemsstater
  . |
| --- | --- |

(b)

Att
  förbättra det nukleära fysiska skyddet
  när det gäller t.ex. kärnämneskontroll, icke-spridning, bekämpning av illegal handel och nukleär kriminalteknik,
  bortskaffande av råmaterial och radioaktivt avfall, motverkande av it-angrepp och minskning av riskerna för terrordåd mot kärnkraftverk, jämte strukturerade gränsöverskridande inspektioner ifall kärntekniska anläggningar ligger i närheten av en eller flera nationella gränser med andra medlemsstater
  .

förbättra det nukleära fysiska skyddet

bortskaffande av råmaterial och radioaktivt avfall, motverkande av it-angrepp och minskning av riskerna för terrordåd mot kärnkraftverk, jämte strukturerade gränsöverskridande inspektioner ifall kärntekniska anläggningar ligger i närheten av en eller flera nationella gränser med andra medlemsstater

Ändring 23

Ändring 23

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 3 – led d

Artikel 3 – punkt 3 – led d

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (d) | Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(d)

Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning.

| (d) | Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning,
  inklusive långsiktig yrkesutbildning med hänsyn till den ständiga utvecklingen av ny teknik
  . |
| --- | --- |

(d)

Att främja kunskapshantering samt teoretisk och praktisk utbildning,
  inklusive långsiktig yrkesutbildning med hänsyn till den ständiga utvecklingen av ny teknik
  .

inklusive långsiktig yrkesutbildning med hänsyn till den ständiga utvecklingen av ny teknik

Ändring 24

Ändring 24

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 3 – punkt 4

Artikel 3 – punkt 4

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 4.   Euratomprogrammet ska genomföras på ett sätt som säkerställer att de prioriteringar och verksamheter som får stöd är relevanta med tanke på de föränderliga behoven samt ta hänsyn till utvecklingen inom vetenskap, teknik, innovation, politikutformning, marknader och samhälle, med målsättningen att optimera användningen av mänskliga och ekonomiska resurser och undvika dubbelarbete inom forskning och utveckling på kärnenergiområdet i unionen. | | 4.   Euratomprogrammet ska genomföras på ett sätt som säkerställer att de prioriteringar och verksamheter som får stöd är relevanta med tanke på de föränderliga behoven samt ta hänsyn till utvecklingen inom vetenskap, teknik, innovation, politikutformning,
  särskilt inom energi- och miljöpolitiken
  , marknader och samhälle, med målsättningen att optimera användningen av mänskliga och ekonomiska resurser,
  skapa större synergier mellan befintliga program och projekt
  och undvika dubbelarbete inom forskning och utveckling på kärnenergiområdet i unionen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

4.   Euratomprogrammet ska genomföras på ett sätt som säkerställer att de prioriteringar och verksamheter som får stöd är relevanta med tanke på de föränderliga behoven samt ta hänsyn till utvecklingen inom vetenskap, teknik, innovation, politikutformning, marknader och samhälle, med målsättningen att optimera användningen av mänskliga och ekonomiska resurser och undvika dubbelarbete inom forskning och utveckling på kärnenergiområdet i unionen.

4.   Euratomprogrammet ska genomföras på ett sätt som säkerställer att de prioriteringar och verksamheter som får stöd är relevanta med tanke på de föränderliga behoven samt ta hänsyn till utvecklingen inom vetenskap, teknik, innovation, politikutformning,
  särskilt inom energi- och miljöpolitiken
  , marknader och samhälle, med målsättningen att optimera användningen av mänskliga och ekonomiska resurser,
  skapa större synergier mellan befintliga program och projekt
  och undvika dubbelarbete inom forskning och utveckling på kärnenergiområdet i unionen.

Ändring 25

Ändring 25

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 4 – punkt 2

Artikel 4 – punkt 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 2.   Finansieringsramen för Euratomprogrammet får omfatta utgifter för förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som är nödvändiga för förvaltningen av programmet och för att dess mål ska kunna uppnås, framför allt undersökningar och sammanträden med experter, i den mån sammanhänger med de allmänna målen i denna förordning, och utgifter knutna till it-nät, för informationsbearbetning och -utbyte samt alla andra utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som kommissionen ådragit sig för förvaltningen av Euratomprogrammet. Utgifter för kontinuerliga och återkommande åtgärder, såsom kontroll, revision och it-nät kommer att täckas inom gränserna för kommissionens administrativa utgifter enligt punkt 1. | | 2.   Finansieringsramen för Euratomprogrammet får omfatta utgifter för förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som är nödvändiga för förvaltningen av programmet och för att dess mål ska kunna uppnås, framför allt undersökningar och sammanträden med experter, i den mån
  de
  sammanhänger med de allmänna målen i denna förordning, och utgifter knutna till it-nät, för informationsbearbetning och -utbyte,
  för it-nätens säkerhet
  samt alla andra utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som kommissionen ådragit sig för förvaltningen av Euratomprogrammet. Utgifter för kontinuerliga och återkommande åtgärder, såsom kontroll, revision och it-nät kommer att täckas inom gränserna för kommissionens administrativa utgifter enligt punkt 1. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Finansieringsramen för Euratomprogrammet får omfatta utgifter för förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som är nödvändiga för förvaltningen av programmet och för att dess mål ska kunna uppnås, framför allt undersökningar och sammanträden med experter, i den mån sammanhänger med de allmänna målen i denna förordning, och utgifter knutna till it-nät, för informationsbearbetning och -utbyte samt alla andra utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som kommissionen ådragit sig för förvaltningen av Euratomprogrammet. Utgifter för kontinuerliga och återkommande åtgärder, såsom kontroll, revision och it-nät kommer att täckas inom gränserna för kommissionens administrativa utgifter enligt punkt 1.

2.   Finansieringsramen för Euratomprogrammet får omfatta utgifter för förberedelser, övervakning, kontroll, revision och utvärdering som är nödvändiga för förvaltningen av programmet och för att dess mål ska kunna uppnås, framför allt undersökningar och sammanträden med experter, i den mån
  de
  sammanhänger med de allmänna målen i denna förordning, och utgifter knutna till it-nät, för informationsbearbetning och -utbyte,
  för it-nätens säkerhet
  samt alla andra utgifter för tekniskt och administrativt bistånd som kommissionen ådragit sig för förvaltningen av Euratomprogrammet. Utgifter för kontinuerliga och återkommande åtgärder, såsom kontroll, revision och it-nät kommer att täckas inom gränserna för kommissionens administrativa utgifter enligt punkt 1.

Ändring 26

Ändring 26

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 5 – punkt 1 – led c

Artikel 5 – punkt 1 – led c

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (c) | Länder och territorier som är associerade till Euratoms sjunde ramprogram eller Euratoms forsknings- och utbildningsprogram 2014–2018. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(c)

Länder och territorier som är associerade till Euratoms sjunde ramprogram eller Euratoms forsknings- och utbildningsprogram 2014–2018.

| (c) | Länder och territorier som är associerade till,
  eller som deltar som medlemsstat i
  , Euratoms sjunde ramprogram eller Euratoms forsknings- och utbildningsprogram 2014-2018. |
| --- | --- |

(c)

Länder och territorier som är associerade till,
  eller som deltar som medlemsstat i
  , Euratoms sjunde ramprogram eller Euratoms forsknings- och utbildningsprogram 2014-2018.

eller som deltar som medlemsstat i

Ändring 27

Ändring 27

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 11 – punkt 3

Artikel 11 – punkt 3

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 3.   Arbetsprogrammen som avses i punkterna 1 och 2 ska anpassas till det vetenskapliga, tekniska och innovationsmässiga läget på nationell, unions- och internationell nivå samt till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska uppdateras vid behov. | | 3.   Arbetsprogrammen som avses i punkterna 1 och 2 ska anpassas till det vetenskapliga, tekniska och innovationsmässiga läget på nationell, unions- och internationell nivå samt till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska uppdateras vid behov,
  med vederbörlig hänsyn till rekommendationerna från kommissionens oberoende expertgrupper som tillsatts för att utvärdera Euratomprogrammet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

3.   Arbetsprogrammen som avses i punkterna 1 och 2 ska anpassas till det vetenskapliga, tekniska och innovationsmässiga läget på nationell, unions- och internationell nivå samt till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska uppdateras vid behov.

3.   Arbetsprogrammen som avses i punkterna 1 och 2 ska anpassas till det vetenskapliga, tekniska och innovationsmässiga läget på nationell, unions- och internationell nivå samt till relevant utveckling inom politik, marknad och samhälle. De ska uppdateras vid behov,
  med vederbörlig hänsyn till rekommendationerna från kommissionens oberoende expertgrupper som tillsatts för att utvärdera Euratomprogrammet
  .

Ändring 28

Ändring 28

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 15

Artikel 15

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Särskild vikt ska läggas vid att säkerställa lämpligt deltagande av, och innovativa effekter för, små och medelstora företag
  och
  den privata sektorn i allmänhet i Euratomprogrammet. Kvantitativa och kvalitativa bedömningar av de små och medelstora företagens deltagande ska göras som en del i utvärderings- och övervakningsförfarandena. | | Särskild vikt ska läggas vid att säkerställa lämpligt deltagande av, och innovativa effekter för, små och medelstora företag,
  däribland nya innovativa aktörer inom det berörda forskningsområdet, samt
  den privata sektorn i allmänhet i Euratomprogrammet. Kvantitativa och kvalitativa bedömningar av de små och medelstora företagens deltagande ska göras som en del i utvärderings- och övervakningsförfarandena. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Särskild vikt ska läggas vid att säkerställa lämpligt deltagande av, och innovativa effekter för, små och medelstora företag
  och
  den privata sektorn i allmänhet i Euratomprogrammet. Kvantitativa och kvalitativa bedömningar av de små och medelstora företagens deltagande ska göras som en del i utvärderings- och övervakningsförfarandena.

och

Särskild vikt ska läggas vid att säkerställa lämpligt deltagande av, och innovativa effekter för, små och medelstora företag,
  däribland nya innovativa aktörer inom det berörda forskningsområdet, samt
  den privata sektorn i allmänhet i Euratomprogrammet. Kvantitativa och kvalitativa bedömningar av de små och medelstora företagens deltagande ska göras som en del i utvärderings- och övervakningsförfarandena.

däribland nya innovativa aktörer inom det berörda forskningsområdet, samt

Ändring 29

Ändring 29

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Artikel 21 – punkt 2

Artikel 21 – punkt 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 2.   Kommissionen ska rapportera och offentliggöra resultaten av övervakningen som avses i punkt 1. | | 2.   Kommissionen ska rapportera och offentliggöra resultaten av övervakningen som avses i punkt 1,
  och överlämna dem till Europaparlamentet
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.   Kommissionen ska rapportera och offentliggöra resultaten av övervakningen som avses i punkt 1.

2.   Kommissionen ska rapportera och offentliggöra resultaten av övervakningen som avses i punkt 1,
  och överlämna dem till Europaparlamentet
  .

Ändring 30

Ändring 30

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 2

Bilaga I – stycke 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Kärnenergi
  ingår i debatten om
  kampen mot klimatförändringar och minskning av Europas beroende av importerad energi. I det bredare sammanhanget att hitta en hållbar energimix för framtiden kommer Euratomprogrammet också genom sin forskningsverksamhet att bidra till
  debatten om
  fördelarna
  och begränsningarna
  med kärnfissionsenergi för en koldioxidsnål ekonomi. Genom att
  garantera
  en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten skulle mer avancerad kärnteknik även kunna innebära möjligheter till betydande förbättringar av effektiviteten och användningen av resurser och leda till mindre avfall än nuvarande lösningar. Största möjliga uppmärksamhet kommer att ägnas åt kärnsäkerhetsaspekter. | | Kärnenergi
  bidrar på ett betydande sätt till
  kampen mot klimatförändringar och minskning av Europas beroende av importerad energi. I det bredare sammanhanget att hitta en hållbar energimix för framtiden kommer Euratomprogrammet också genom sin forskningsverksamhet att bidra till
  att bibehålla de tekniska
  fördelarna med kärnfissionsenergi för en koldioxidsnål ekonomi. Genom att
  säkerställa
  en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten skulle mer avancerad kärnteknik även kunna innebära möjligheter till betydande förbättringar av effektiviteten och användningen av resurser och leda till mindre avfall än nuvarande lösningar. Största möjliga uppmärksamhet kommer att ägnas åt kärnsäkerhetsaspekter. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Kärnenergi
  ingår i debatten om
  kampen mot klimatförändringar och minskning av Europas beroende av importerad energi. I det bredare sammanhanget att hitta en hållbar energimix för framtiden kommer Euratomprogrammet också genom sin forskningsverksamhet att bidra till
  debatten om
  fördelarna
  och begränsningarna
  med kärnfissionsenergi för en koldioxidsnål ekonomi. Genom att
  garantera
  en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten skulle mer avancerad kärnteknik även kunna innebära möjligheter till betydande förbättringar av effektiviteten och användningen av resurser och leda till mindre avfall än nuvarande lösningar. Största möjliga uppmärksamhet kommer att ägnas åt kärnsäkerhetsaspekter.

ingår i debatten om

debatten om

och begränsningarna

garantera

Kärnenergi
  bidrar på ett betydande sätt till
  kampen mot klimatförändringar och minskning av Europas beroende av importerad energi. I det bredare sammanhanget att hitta en hållbar energimix för framtiden kommer Euratomprogrammet också genom sin forskningsverksamhet att bidra till
  att bibehålla de tekniska
  fördelarna med kärnfissionsenergi för en koldioxidsnål ekonomi. Genom att
  säkerställa
  en kontinuerlig förbättring av kärnsäkerheten skulle mer avancerad kärnteknik även kunna innebära möjligheter till betydande förbättringar av effektiviteten och användningen av resurser och leda till mindre avfall än nuvarande lösningar. Största möjliga uppmärksamhet kommer att ägnas åt kärnsäkerhetsaspekter.

bidrar på ett betydande sätt till

att bibehålla de tekniska

säkerställa

Ändring 31

Ändring 31

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 6 – led a – stycke 2

Bilaga I – stycke 6 – led a – stycke 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| I linje med det allmänna målet, stöd till gemensam forskningsverksamhet om säker drift och avveckling av reaktorsystem (inklusive bränslecykelanläggningar) som används i unionen eller, i den utsträckning det är nödvändigt för att bibehålla en bred kärnsäkerhetsexpertis i unionen, de reaktorer som kan komma att användas i framtiden,
  med fokus enbart på säkerhetsaspekter, inbegripet
  alla aspekter av bränslecykeln såsom separation och transmutation. | | I linje med det allmänna målet, stöd till gemensam forskningsverksamhet om säker drift och avveckling av reaktorsystem (inklusive bränslecykelanläggningar) som används i unionen eller, i den utsträckning det är nödvändigt för att bibehålla en bred kärnsäkerhetsexpertis i unionen, kan dessa reaktorer komma att användas i framtiden
  i
  alla aspekter av bränslecykeln såsom separation och transmutation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

I linje med det allmänna målet, stöd till gemensam forskningsverksamhet om säker drift och avveckling av reaktorsystem (inklusive bränslecykelanläggningar) som används i unionen eller, i den utsträckning det är nödvändigt för att bibehålla en bred kärnsäkerhetsexpertis i unionen, de reaktorer som kan komma att användas i framtiden,
  med fokus enbart på säkerhetsaspekter, inbegripet
  alla aspekter av bränslecykeln såsom separation och transmutation.

med fokus enbart på säkerhetsaspekter, inbegripet

I linje med det allmänna målet, stöd till gemensam forskningsverksamhet om säker drift och avveckling av reaktorsystem (inklusive bränslecykelanläggningar) som används i unionen eller, i den utsträckning det är nödvändigt för att bibehålla en bred kärnsäkerhetsexpertis i unionen, kan dessa reaktorer komma att användas i framtiden
  i
  alla aspekter av bränslecykeln såsom separation och transmutation.

i

Ändring 32

Ändring 32

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 9 – led a – stycke 2 – led 3

Bilaga I – stycke 9 – led a – stycke 2 – led 3

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (3) | Utbyte med relevanta intressenter för att stärka unionens förmåga att reagera vid kärntekniska olyckor och incidenter genom forskning om varningssystem och modeller för radioaktiva ämnens spridning i luft, och genom att mobilisera resurser och expertis för analys och modellering av kärntekniska olyckor. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(3)

Utbyte med relevanta intressenter för att stärka unionens förmåga att reagera vid kärntekniska olyckor och incidenter genom forskning om varningssystem och modeller för radioaktiva ämnens spridning i luft, och genom att mobilisera resurser och expertis för analys och modellering av kärntekniska olyckor.

| (3) | Utbyte med relevanta intressenter för att stärka unionens förmåga att reagera vid kärntekniska olyckor och incidenter genom forskning om varningssystem och modeller för radioaktiva ämnens spridning i
  miljön
  (luft,
  vatten och mark)
  och genom att mobilisera resurser och expertis för analys och modellering av kärntekniska olyckor. |
| --- | --- |

(3)

Utbyte med relevanta intressenter för att stärka unionens förmåga att reagera vid kärntekniska olyckor och incidenter genom forskning om varningssystem och modeller för radioaktiva ämnens spridning i
  miljön
  (luft,
  vatten och mark)
  och genom att mobilisera resurser och expertis för analys och modellering av kärntekniska olyckor.

miljön

vatten och mark)

Ändring 33

Ändring 33

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga I – stycke 11

Bilaga I – stycke 11

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| För att uppnå målen för Euratomprogrammet ska det säkerställas att lämpliga länkar och gränssnitt, t.ex. gemensamma ansökningsomgångar, finns till det särskilda programmet för ramprogrammet Horisont 2020. | | För att uppnå målen för Euratomprogrammet
  och skapa synergi mellan nukleär och icke-nukleär verksamhet och kunskapsöverföring på relevanta områden
  , ska det säkerställas att lämpliga länkar och gränssnitt, t.ex. gemensamma ansökningsomgångar, finns till det särskilda programmet för ramprogrammet Horisont 2020. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

För att uppnå målen för Euratomprogrammet ska det säkerställas att lämpliga länkar och gränssnitt, t.ex. gemensamma ansökningsomgångar, finns till det särskilda programmet för ramprogrammet Horisont 2020.

För att uppnå målen för Euratomprogrammet
  och skapa synergi mellan nukleär och icke-nukleär verksamhet och kunskapsöverföring på relevanta områden
  , ska det säkerställas att lämpliga länkar och gränssnitt, t.ex. gemensamma ansökningsomgångar, finns till det särskilda programmet för ramprogrammet Horisont 2020.

och skapa synergi mellan nukleär och icke-nukleär verksamhet och kunskapsöverföring på relevanta områden

Ändring 34

Ändring 34

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 1 – led b – inledningen

Bilaga II – punkt 1 – led b – inledningen

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (b) | Bidra till att ta fram säkra långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(b)

Bidra till att ta fram säkra långsiktiga lösningar för hantering av avfall för slutförvaring, inbegripet geologisk slutförvaring samt separation och transmutation.

(Berör inte den svenska versionen.)

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 36

Ändring 36

Förslag till förordning

Förslag till förordning

Bilaga II – punkt 1 – led g – inledningen

Bilaga II – punkt 1 – led g – inledningen

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (g) | Främja innovation
  och industrins konkurrenskraft |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(g)

Främja innovation
  och industrins konkurrenskraft

och industrins konkurrenskraft

| (g) | Främja innovation |
| --- | --- |

(g)

Främja innovation

---

(1)  Kommissionens rekommendation 2005/251/EG av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare (EUT L 75, 22.3.2005, s. 67.

1

(2)  Kommissionens rekommendation 2005/251/EG av den 11 mars 2005 om den europeiska stadgan för forskare och riktlinjer för rekrytering av forskare (EUT L 75, 22.3.2005, s. 67.

2

(3)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

3

(4)  Europaparlamentets och rådets förordning (EU, Euratom) nr 966/2012 av den 25 oktober 2012 om finansiella regler för unionens allmänna budget och om upphävande av rådets förordning (EG, Euratom) nr 1605/2002 (EUT L 298, 26.10.2012, s. 1).

4

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/244 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/244

---

P8_TA(2018)0334

Nominella mängder för utsläppande på unionsmarknaden av enkeldestillerad shochuav ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om ändring av förordning (EG) nr 110/2008 vad gäller nominella mängder för utsläppande på unionsmarknaden av enkeldestillerad shochu som framställts i enkelpanna och buteljerats i Japan (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 433/33)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0199), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2018)0199),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0156/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0156/2018),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 11 juli 2018 (1),

| — | med beaktande av [det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 10 juli 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av [det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 10 juli 2018 att godkänna Europaparlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0255/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för miljö, folkhälsa och livsmedelssäkerhet (A8-0255/2018),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Ännu ej offentliggjort i EUT.

---

P8_TC1-COD(2018)0097

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om ändring av förordning (EG) nr 110/2008 vad gäller nominella mängder för utsläppandet på unionsmarknaden av enkeldestillerad shochu som framställts i enkelpanna och buteljerats i Japan

(Eftersom en överenskommelse nåddes mellan parlamentet och rådet överensstämmer parlamentets ståndpunkt med den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1670.)

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/246 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/246

---

P8_TA(2018)0335

Ändring av samarbetsmemorandum mellan Förenta staterna och EU (införande av system för flygledningstjänst) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens vägnar, av ändring 1 av samarbetsmemorandum NAT-I-9406 mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE))

(Godkännande)

(2019/C 433/34)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (05800/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (05800/2018),

| — | med beaktande av ändring 1 av samarbetsmemorandum NAT-I-9406 mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen (14031/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av ändring 1 av samarbetsmemorandum NAT-I-9406 mellan Amerikas förenta stater och Europeiska unionen (14031/2017),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 100.2, 218.6 andra stycket a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0122/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artiklarna 100.2, 218.6 andra stycket a och 218.7 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0122/2018),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0214/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för industrifrågor, forskning och energi (A8-0214/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att avtalet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Amerikas förenta stater. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/247 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/247

---

P8_TA(2018)0336

Luftfartsavtal mellan Kanada och EU (Kroatiens anslutning) ***

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om utkastet till rådets beslut om ingående, på unionens och dess medlemsstaters vägnar, av ett protokoll om ändring av luftfartsavtalet mellan Kanada och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater för att ta hänsyn till Republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE))

(Godkännande)

(2019/C 433/35)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av utkastet till rådets beslut (12256/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till rådets beslut (12256/2014),

| — | med beaktande av utkastet till protokoll om ändring av luftfartsavtalet mellan Kanada och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater för att ta hänsyn till republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (12255/2014), |
| --- | --- |

—

med beaktande av utkastet till protokoll om ändring av luftfartsavtalet mellan Kanada och Europeiska gemenskapen och dess medlemsstater för att ta hänsyn till republiken Kroatiens anslutning till Europeiska unionen (12255/2014),

| — | med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 och artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0080/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av den begäran om godkännande som rådet har lagt fram i enlighet med artikel 100.2 och artikel 218.6 andra stycket a i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt (C8-0080/2017),

| — | med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 99.1 och 99.4 samt artikel 108.7 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0256/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av rekommendationen från utskottet för transport och turism (A8-0256/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner att protokollet ingås. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet och kommissionen samt till regeringarna och parlamenten i medlemsstaterna och i Kanada. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/248 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/248

---

P8_TA(2018)0337

Upphovsrätt på den digitala inre marknaden ***I

Europaparlamentets ändringar antagna den 12 september 2018 av förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv omupphovsrätt på den digitala inre marknaden (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) (1)

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 433/36)

Ändring 1

Förslag till direktiv

Skäl 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (2) | De direktiv som har antagits inom området för upphovsrätt och närstående rättigheter ger rättighetshavarna en hög skyddsnivå och skapar en ram inom vilken verk och andra skyddade alster kan utnyttjas. Denna harmoniserade rättsliga ram bidrar till en väl fungerande inre marknad, den stimulerar innovation, kreativitet, investeringar och produktion av nytt innehåll, även i den digitala miljön. Det skydd som denna rättsliga ram ger bidrar också till unionens mål att respektera och främja kulturell mångfald samtidigt som det gemensamma europeiska kulturarvet framhävs. Enligt artikel 167.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen beakta kulturella aspekter i sitt handlande. |

Kommissionens förslag

Ändring

(2)

De direktiv som har antagits inom området för upphovsrätt och närstående rättigheter ger rättighetshavarna en hög skyddsnivå och skapar en ram inom vilken verk och andra skyddade alster kan utnyttjas. Denna harmoniserade rättsliga ram bidrar till en väl fungerande inre marknad, den stimulerar innovation, kreativitet, investeringar och produktion av nytt innehåll, även i den digitala miljön. Det skydd som denna rättsliga ram ger bidrar också till unionens mål att respektera och främja kulturell mångfald samtidigt som det gemensamma europeiska kulturarvet framhävs. Enligt artikel 167.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen beakta kulturella aspekter i sitt handlande.

| (2) | De direktiv som har antagits inom området för upphovsrätt och närstående rättigheter
  bidrar till att den inre marknaden fungerar
  , ger rättighetshavarna en hög skyddsnivå,
  underlättar klareringen av rättigheter
  och skapar en ram inom vilken verk och andra skyddade alster kan utnyttjas. Denna harmoniserade rättsliga ram bidrar till en väl fungerande
  och verkligt integrerad
  inre marknad,
  och
  den stimulerar innovation, kreativitet, investeringar och produktion av nytt innehåll, även i den digitala miljön,
  i syfte att undvika fragmentering av den inre marknaden
  . Det skydd som denna rättsliga ram ger bidrar också till unionens mål att respektera och främja kulturell mångfald samtidigt som det gemensamma europeiska kulturarvet framhävs. Enligt artikel 167.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen beakta kulturella aspekter i sitt handlande. |
| --- | --- |

(2)

De direktiv som har antagits inom området för upphovsrätt och närstående rättigheter
  bidrar till att den inre marknaden fungerar
  , ger rättighetshavarna en hög skyddsnivå,
  underlättar klareringen av rättigheter
  och skapar en ram inom vilken verk och andra skyddade alster kan utnyttjas. Denna harmoniserade rättsliga ram bidrar till en väl fungerande
  och verkligt integrerad
  inre marknad,
  och
  den stimulerar innovation, kreativitet, investeringar och produktion av nytt innehåll, även i den digitala miljön,
  i syfte att undvika fragmentering av den inre marknaden
  . Det skydd som denna rättsliga ram ger bidrar också till unionens mål att respektera och främja kulturell mångfald samtidigt som det gemensamma europeiska kulturarvet framhävs. Enligt artikel 167.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt ska unionen beakta kulturella aspekter i sitt handlande.

Ändring 2

Förslag till direktiv

Skäl 3

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (3) | Den snabba tekniska utvecklingen fortsätter att förändra det sätt på vilket verk och andra skyddade alster skapas, produceras, distribueras och används. Nya affärsmodeller och nya aktörer dyker fortsättningsvis upp. De mål och principer som fastställs i unionens ram för upphovsrätten är fortsatt välgrundade. Det råder dock fortfarande ovisshet om rättsläget både hos rättsinnehavare och användare när det gäller vissa användningsområden, även gränsöverskridande användning, av verk eller andra alster i den digitala miljön. Enligt kommissionens meddelande Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten (2) är det på vissa områden nödvändigt att anpassa och komplettera unionens nuvarande upphovsrättsliga ram. Detta direktiv fastställer regler för att anpassa vissa undantag och inskränkningar till digitala och gränsöverskridande miljöer samt åtgärder för att underlätta viss licensieringspraxis vad gäller spridning av utgångna verk och onlinetillgång till audiovisuella verk över plattformar för beställvideo i syfte att säkerställa en bredare tillgång till innehåll. För att uppnå en välfungerande marknadsplats för upphovsrätt bör det även finnas bestämmelser om
  rättigheter i publikationer, om
  användningen av verk och andra alster
  av
  leverantörer av onlinetjänster som lagrar och ge tillgång till användaruppladdat innehåll och om transparens i upphovsmäns och utövande konstnärers avtal. |

Kommissionens förslag

Ändring

(3)

Den snabba tekniska utvecklingen fortsätter att förändra det sätt på vilket verk och andra skyddade alster skapas, produceras, distribueras och används. Nya affärsmodeller och nya aktörer dyker fortsättningsvis upp. De mål och principer som fastställs i unionens ram för upphovsrätten är fortsatt välgrundade. Det råder dock fortfarande ovisshet om rättsläget både hos rättsinnehavare och användare när det gäller vissa användningsområden, även gränsöverskridande användning, av verk eller andra alster i den digitala miljön. Enligt kommissionens meddelande Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten (2) är det på vissa områden nödvändigt att anpassa och komplettera unionens nuvarande upphovsrättsliga ram. Detta direktiv fastställer regler för att anpassa vissa undantag och inskränkningar till digitala och gränsöverskridande miljöer samt åtgärder för att underlätta viss licensieringspraxis vad gäller spridning av utgångna verk och onlinetillgång till audiovisuella verk över plattformar för beställvideo i syfte att säkerställa en bredare tillgång till innehåll. För att uppnå en välfungerande marknadsplats för upphovsrätt bör det även finnas bestämmelser om
  rättigheter i publikationer, om
  användningen av verk och andra alster
  av
  leverantörer av onlinetjänster som lagrar och ge tillgång till användaruppladdat innehåll och om transparens i upphovsmäns och utövande konstnärers avtal.

| (3) | Den snabba tekniska utvecklingen fortsätter att förändra det sätt på vilket verk och andra skyddade alster skapas, produceras, distribueras och används,
  och den berörda lagstiftningen behöver vara framtidssäker för att inte begränsa den tekniska utvecklingen
  . Nya affärsmodeller och nya aktörer dyker fortsättningsvis upp. De mål och principer som fastställs i unionens ram för upphovsrätten är fortsatt välgrundade. Det råder dock fortfarande ovisshet om rättsläget både hos rättsinnehavare och användare när det gäller vissa användningsområden, även gränsöverskridande användning, av verk eller andra alster i den digitala miljön. Enligt kommissionens meddelande Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten (3) är det på vissa områden nödvändigt att anpassa och komplettera unionens nuvarande upphovsrättsliga ram. Detta direktiv fastställer regler för att anpassa vissa undantag och inskränkningar till digitala och gränsöverskridande miljöer samt åtgärder för att underlätta viss licensieringspraxis vad gäller spridning av utgångna verk och onlinetillgång till audiovisuella verk över plattformar för beställvideo i syfte att säkerställa en bredare tillgång till innehåll. För att uppnå en välfungerande
  och rättvis
  marknadsplats för upphovsrätt bör det även finnas bestämmelser om
  utövande och genomförande för
  användningen av verk och andra alster
  på plattformar för
  leverantörer av onlinetjänster, och om transparens i upphovsmäns och utövande konstnärers avtal
  samt om den redovisning som är knuten till utnyttjandet av skyddade verk i enlighet med dessa avtal
  . |
| --- | --- |

(3)

Den snabba tekniska utvecklingen fortsätter att förändra det sätt på vilket verk och andra skyddade alster skapas, produceras, distribueras och används,
  och den berörda lagstiftningen behöver vara framtidssäker för att inte begränsa den tekniska utvecklingen
  . Nya affärsmodeller och nya aktörer dyker fortsättningsvis upp. De mål och principer som fastställs i unionens ram för upphovsrätten är fortsatt välgrundade. Det råder dock fortfarande ovisshet om rättsläget både hos rättsinnehavare och användare när det gäller vissa användningsområden, även gränsöverskridande användning, av verk eller andra alster i den digitala miljön. Enligt kommissionens meddelande Mot en modernare och mer europeisk ram för upphovsrätten (3) är det på vissa områden nödvändigt att anpassa och komplettera unionens nuvarande upphovsrättsliga ram. Detta direktiv fastställer regler för att anpassa vissa undantag och inskränkningar till digitala och gränsöverskridande miljöer samt åtgärder för att underlätta viss licensieringspraxis vad gäller spridning av utgångna verk och onlinetillgång till audiovisuella verk över plattformar för beställvideo i syfte att säkerställa en bredare tillgång till innehåll. För att uppnå en välfungerande
  och rättvis
  marknadsplats för upphovsrätt bör det även finnas bestämmelser om
  utövande och genomförande för
  användningen av verk och andra alster
  på plattformar för
  leverantörer av onlinetjänster, och om transparens i upphovsmäns och utövande konstnärers avtal
  samt om den redovisning som är knuten till utnyttjandet av skyddade verk i enlighet med dessa avtal
  .

Ändring 3

Förslag till direktiv

Skäl 4

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (4) | Detta direktiv grundar sig på och kompletterar bestämmelserna i de direktiv som gäller på detta område, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/115/EG (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/24/EG (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/28/EU (8) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/26/EU (9). |

Kommissionens förslag

Ändring

(4)

Detta direktiv grundar sig på och kompletterar bestämmelserna i de direktiv som gäller på detta område, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG (4), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG (5), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/115/EG (6), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/24/EG (7), Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/28/EU (8) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/26/EU (9).

| (4) | Detta direktiv grundar sig på och kompletterar bestämmelserna i de direktiv som gäller på detta område, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG (10),
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG

   (11), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG (12), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/115/EG (13), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/24/EG (14), Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/28/EU (15) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/26/EU (16). |
| --- | --- |

(4)

Detta direktiv grundar sig på och kompletterar bestämmelserna i de direktiv som gäller på detta område, särskilt Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG (10),
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG

   (11), Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG (12), Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/115/EG (13), Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/24/EG (14), Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/28/EU (15) och Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/26/EU (16).

Ändring 4

Förslag till direktiv

Skäl 5

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (5) | Inom forskning, utbildning och bevarande av kulturarvet möjliggör den digitala tekniken nya typer av användningsområden som inte entydigt omfattas av nuvarande unionsbestämmelser om undantag och inskränkningar. Dessutom kan den frivilliga karaktären hos undantag och inskränkningar som föreskrivs i direktiven 2001/29/EG, 96/9/EG och 2009/24/EG inom dessa områden inverka negativt på den inre marknadens funktion. Detta är särskilt relevant vid gränsöverskridande användning, som blir allt viktigare i den digitala miljön. De befintliga undantag och inskränkningar i unionslagstiftningen som är relevanta för vetenskaplig forskning, undervisning och bevarande av kulturarvet bör därför omprövas i ljuset av dessa nya användningsområden. Obligatoriska undantag eller inskränkningar för användning av teknik för text- och datautvinning inom forskning, illustrationer i undervisningssyfte i den digitala miljön och för bevarande av kulturarvet bör införas. För användningsområden som inte omfattas av de undantag eller inskränkningar som anges i det här direktivet bör de undantag och inskränkningar som finns i unionsrätten fortsätta att gälla. Direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG bör anpassas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(5)

Inom forskning, utbildning och bevarande av kulturarvet möjliggör den digitala tekniken nya typer av användningsområden som inte entydigt omfattas av nuvarande unionsbestämmelser om undantag och inskränkningar. Dessutom kan den frivilliga karaktären hos undantag och inskränkningar som föreskrivs i direktiven 2001/29/EG, 96/9/EG och 2009/24/EG inom dessa områden inverka negativt på den inre marknadens funktion. Detta är särskilt relevant vid gränsöverskridande användning, som blir allt viktigare i den digitala miljön. De befintliga undantag och inskränkningar i unionslagstiftningen som är relevanta för vetenskaplig forskning, undervisning och bevarande av kulturarvet bör därför omprövas i ljuset av dessa nya användningsområden. Obligatoriska undantag eller inskränkningar för användning av teknik för text- och datautvinning inom forskning, illustrationer i undervisningssyfte i den digitala miljön och för bevarande av kulturarvet bör införas. För användningsområden som inte omfattas av de undantag eller inskränkningar som anges i det här direktivet bör de undantag och inskränkningar som finns i unionsrätten fortsätta att gälla. Direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG bör anpassas.

| (5) | Inom forskning,
  innovation
  , utbildning och bevarande av kulturarvet möjliggör den digitala tekniken nya typer av användningsområden som inte entydigt omfattas av nuvarande unionsbestämmelser om undantag och inskränkningar. Dessutom kan den frivilliga karaktären hos undantag och inskränkningar som föreskrivs i direktiven 2001/29/EG, 96/9/EG och 2009/24/EG inom dessa områden inverka negativt på den inre marknadens funktion. Detta är särskilt relevant vid gränsöverskridande användning, som blir allt viktigare i den digitala miljön. De befintliga undantag och inskränkningar i unionslagstiftningen som är relevanta för
  innovation
  , vetenskaplig forskning, undervisning och bevarande av kulturarvet bör därför omprövas i ljuset av dessa nya användningsområden. Obligatoriska undantag eller inskränkningar för användning av teknik för text- och datautvinning inom
  innovation och
  forskning,
  för
  illustrationer i undervisningssyfte i den digitala miljön och för bevarande av kulturarvet bör införas. För användningsområden som inte omfattas av de undantag eller inskränkningar som anges i det här direktivet bör de undantag och inskränkningar som finns i unionsrätten fortsätta att gälla.
  Befintliga välfungerande undantag på dessa områden bör därför få finnas kvar i medlemsstaterna, så länge de inte begränsar tillämpningsområdet för de undantag eller inskränkningar som föreskrivs i det här direktivet.
  Direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG bör anpassas. |
| --- | --- |

(5)

Inom forskning,
  innovation
  , utbildning och bevarande av kulturarvet möjliggör den digitala tekniken nya typer av användningsområden som inte entydigt omfattas av nuvarande unionsbestämmelser om undantag och inskränkningar. Dessutom kan den frivilliga karaktären hos undantag och inskränkningar som föreskrivs i direktiven 2001/29/EG, 96/9/EG och 2009/24/EG inom dessa områden inverka negativt på den inre marknadens funktion. Detta är särskilt relevant vid gränsöverskridande användning, som blir allt viktigare i den digitala miljön. De befintliga undantag och inskränkningar i unionslagstiftningen som är relevanta för
  innovation
  , vetenskaplig forskning, undervisning och bevarande av kulturarvet bör därför omprövas i ljuset av dessa nya användningsområden. Obligatoriska undantag eller inskränkningar för användning av teknik för text- och datautvinning inom
  innovation och
  forskning,
  för
  illustrationer i undervisningssyfte i den digitala miljön och för bevarande av kulturarvet bör införas. För användningsområden som inte omfattas av de undantag eller inskränkningar som anges i det här direktivet bör de undantag och inskränkningar som finns i unionsrätten fortsätta att gälla.
  Befintliga välfungerande undantag på dessa områden bör därför få finnas kvar i medlemsstaterna, så länge de inte begränsar tillämpningsområdet för de undantag eller inskränkningar som föreskrivs i det här direktivet.
  Direktiven 96/9/EG och 2001/29/EG bör anpassas.

Ändring 5

Förslag till direktiv

Skäl 6

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (6) | Syftet med de undantag och inskränkningar som anges i detta direktiv är att uppnå en skälig avvägning mellan rättigheter och intressen hos upphovsmän och andra rättsinnehavare å ena sidan och hos användare å andra sidan. De kan endast tillämpas i vissa särskilda fall som inte strider mot det normala utnyttjandet av verken eller andra alster och som inte oskäligt inkräktar på rättighetshavarnas legitima intressen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(6)

Syftet med de undantag och inskränkningar som anges i detta direktiv är att uppnå en skälig avvägning mellan rättigheter och intressen hos upphovsmän och andra rättsinnehavare å ena sidan och hos användare å andra sidan. De kan endast tillämpas i vissa särskilda fall som inte strider mot det normala utnyttjandet av verken eller andra alster och som inte oskäligt inkräktar på rättighetshavarnas legitima intressen.

(Berör inte den svenska versionen.)

Ändring 6

Förslag till direktiv

Skäl 8

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (8) | Ny teknik möjliggör automatisk datorstödd analys av informationen i digital form, t.ex. text, ljud, bild eller data, allmänt kallat text- och datautvinning.
  Denna teknik gör det möjligt för forskare att behandla
  stora mängder information
  för att skaffa sig
  nya kunskaper och
  upptäcka
  nya tendenser. Samtidigt som teknik för text- och datautvinning är vanlig inom den digitala ekonomin, råder det samsyn om att text- och datautvinning kan vara till fördel för i synnerhet forskarsamfundet och därigenom främja innovation. I unionen är forskningsorganisationer, t.ex. universitet och forskningsinstitut, dock osäkra om rättsläget vad gäller i vilken omfattning de kan utföra text- och datautvinning av innehåll. I vissa fall kan text- och datautvinning omfatta handlingar som skyddas av upphovsrätt och/eller av databasrätt sui generis, framför allt mångfaldigande av verk eller andra alster och/eller utvinning av innehåll från en databas. Om det inte finns något undantag eller någon inskränkning som kan tillämpas krävs det ett tillstånd från rättighetshavarna att utföra sådana handlingar. Text- och datautvinning kan också utföras med avseende på enkla fakta eller data som inte är upphovsrättsskyddade, och i dessa fall krävs inget tillstånd. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8)

Ny teknik möjliggör automatisk datorstödd analys av informationen i digital form, t.ex. text, ljud, bild eller data, allmänt kallat text- och datautvinning.
  Denna teknik gör det möjligt för forskare att behandla
  stora mängder information
  för att skaffa sig
  nya kunskaper och
  upptäcka
  nya tendenser. Samtidigt som teknik för text- och datautvinning är vanlig inom den digitala ekonomin, råder det samsyn om att text- och datautvinning kan vara till fördel för i synnerhet forskarsamfundet och därigenom främja innovation. I unionen är forskningsorganisationer, t.ex. universitet och forskningsinstitut, dock osäkra om rättsläget vad gäller i vilken omfattning de kan utföra text- och datautvinning av innehåll. I vissa fall kan text- och datautvinning omfatta handlingar som skyddas av upphovsrätt och/eller av databasrätt sui generis, framför allt mångfaldigande av verk eller andra alster och/eller utvinning av innehåll från en databas. Om det inte finns något undantag eller någon inskränkning som kan tillämpas krävs det ett tillstånd från rättighetshavarna att utföra sådana handlingar. Text- och datautvinning kan också utföras med avseende på enkla fakta eller data som inte är upphovsrättsskyddade, och i dessa fall krävs inget tillstånd.

| (8) | Ny teknik möjliggör automatisk datorstödd analys av informationen i digital form, t.ex. text, ljud, bild eller data, allmänt kallat text- och datautvinning.
  Genom text- och datautvinning kan
  stora mängder
  digitalt lagrad
  information
  läsas och analyseras, vilket leder till
  nya kunskaper och
  till att
  nya tendenser
  upptäcks
  . Samtidigt som teknik för text- och datautvinning är vanlig inom den digitala ekonomin, råder det samsyn om att text- och datautvinning kan vara till fördel för i synnerhet forskarsamfundet och därigenom främja innovation. I unionen är forskningsorganisationer, t.ex. universitet och forskningsinstitut, dock osäkra om rättsläget vad gäller i vilken omfattning de kan utföra text- och datautvinning av innehåll. I vissa fall kan text- och datautvinning omfatta handlingar som skyddas av upphovsrätt och/eller av databasrätt sui generis, framför allt mångfaldigande av verk eller andra alster och/eller utvinning av innehåll från en databas. Om det inte finns något undantag eller någon inskränkning som kan tillämpas krävs det ett tillstånd från rättighetshavarna att utföra sådana handlingar. Text- och datautvinning kan också utföras med avseende på enkla fakta eller data som inte är upphovsrättsskyddade, och i dessa fall krävs inget tillstånd. |
| --- | --- |

(8)

Ny teknik möjliggör automatisk datorstödd analys av informationen i digital form, t.ex. text, ljud, bild eller data, allmänt kallat text- och datautvinning.
  Genom text- och datautvinning kan
  stora mängder
  digitalt lagrad
  information
  läsas och analyseras, vilket leder till
  nya kunskaper och
  till att
  nya tendenser
  upptäcks
  . Samtidigt som teknik för text- och datautvinning är vanlig inom den digitala ekonomin, råder det samsyn om att text- och datautvinning kan vara till fördel för i synnerhet forskarsamfundet och därigenom främja innovation. I unionen är forskningsorganisationer, t.ex. universitet och forskningsinstitut, dock osäkra om rättsläget vad gäller i vilken omfattning de kan utföra text- och datautvinning av innehåll. I vissa fall kan text- och datautvinning omfatta handlingar som skyddas av upphovsrätt och/eller av databasrätt sui generis, framför allt mångfaldigande av verk eller andra alster och/eller utvinning av innehåll från en databas. Om det inte finns något undantag eller någon inskränkning som kan tillämpas krävs det ett tillstånd från rättighetshavarna att utföra sådana handlingar. Text- och datautvinning kan också utföras med avseende på enkla fakta eller data som inte är upphovsrättsskyddade, och i dessa fall krävs inget tillstånd.

Ändring 7

Förslag till direktiv

Skäl 8a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (8a) | För att text- och datautvinning ska kunna göras är det i de flesta fall nödvändigt att först få tillgång till informationen och sedan mångfaldiga den. I regel kan informationen behandlas genom text- och datautvinning först efter det att den normaliserats. När informationen gjorts tillgänglig på laglig väg äger upphovsrättsligt skyddad användning rum när informationen i fråga normaliseras, eftersom detta leder till ett mångfaldigande genom ändringar av informationens format eller genom dess utvinning från en databas till ett format som kan bli föremål för text- och datautvinning. De upphovsrättsligt relevanta processerna i samband med användning av teknik för text- och datautvinning utgörs följaktligen inte av själva text- och datautvinningsprocessen, som består i att läsa och analysera digitalt lagrad normaliserad information, utan av tillgängliggörandeprocessen och den process genom vilken information normaliseras för att möjliggöra en automatisk datorstödd analys, om denna process inbegriper utvinning av innehåll från en databas eller mångfaldigande. De undantag för text- och datautvinningsändamål som föreskrivs i detta direktiv bör förstås som att de avser sådana upphovsrättsligt relevanta processer som krävs för text- och datautvinning. För fall då den befintliga upphovsrättslagstiftningen inte har kunnat tillämpas på användning av text- och datautvinning bör sådan användning inte heller påverkas av detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(8a)

För att text- och datautvinning ska kunna göras är det i de flesta fall nödvändigt att först få tillgång till informationen och sedan mångfaldiga den. I regel kan informationen behandlas genom text- och datautvinning först efter det att den normaliserats. När informationen gjorts tillgänglig på laglig väg äger upphovsrättsligt skyddad användning rum när informationen i fråga normaliseras, eftersom detta leder till ett mångfaldigande genom ändringar av informationens format eller genom dess utvinning från en databas till ett format som kan bli föremål för text- och datautvinning. De upphovsrättsligt relevanta processerna i samband med användning av teknik för text- och datautvinning utgörs följaktligen inte av själva text- och datautvinningsprocessen, som består i att läsa och analysera digitalt lagrad normaliserad information, utan av tillgängliggörandeprocessen och den process genom vilken information normaliseras för att möjliggöra en automatisk datorstödd analys, om denna process inbegriper utvinning av innehåll från en databas eller mångfaldigande. De undantag för text- och datautvinningsändamål som föreskrivs i detta direktiv bör förstås som att de avser sådana upphovsrättsligt relevanta processer som krävs för text- och datautvinning. För fall då den befintliga upphovsrättslagstiftningen inte har kunnat tillämpas på användning av text- och datautvinning bör sådan användning inte heller påverkas av detta direktiv.

Ändring 8

Förslag till direktiv

Skäl 10

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (10) | Denna osäkerhet bör åtgärdas genom ett obligatoriskt undantag från rätten till mångfaldigande och också från rätten att förbjuda utvinning av innehåll från en databas. Det nya undantaget bör gälla utan att det påverkar tillämpningen av det befintliga obligatoriska
  undantaget
  för tillfälliga former av mångfaldigande som föreskrivs i artikel 5.1 i direktiv 2001/29, som bör fortsätta att gälla för text- och datautvinningsteknik som inte omfattar kopiering som går utöver tillämpningsområdet för det undantaget.
  Forskningsorganisationer bör också omfattas av undantaget när de deltar i offentlig-privata partnerskap. |

Kommissionens förslag

Ändring

(10)

Denna osäkerhet bör åtgärdas genom ett obligatoriskt undantag från rätten till mångfaldigande och också från rätten att förbjuda utvinning av innehåll från en databas. Det nya undantaget bör gälla utan att det påverkar tillämpningen av det befintliga obligatoriska
  undantaget
  för tillfälliga former av mångfaldigande som föreskrivs i artikel 5.1 i direktiv 2001/29, som bör fortsätta att gälla för text- och datautvinningsteknik som inte omfattar kopiering som går utöver tillämpningsområdet för det undantaget.
  Forskningsorganisationer bör också omfattas av undantaget när de deltar i offentlig-privata partnerskap.

| (10) | Denna osäkerhet bör åtgärdas genom ett obligatoriskt undantag
  för forskningsorganisationer
  från rätten till mångfaldigande och också från rätten att förbjuda utvinning av innehåll från en databas. Det nya undantaget bör gälla utan att det påverkar tillämpningen av det befintliga obligatoriska
  undantag
  för tillfälliga former av mångfaldigande som föreskrivs i artikel 5.1 i direktiv 2001/29
  /EG
  , som bör fortsätta att gälla för text- och datautvinningsteknik som inte omfattar kopiering som går utöver tillämpningsområdet för det undantaget.
  Utbildningsanstalter och kulturarvsinstitutioner som bedriver vetenskaplig forskning bör också omfattas av undantaget för text- och datautvinning, under förutsättning att forskningsresultaten inte gynnar ett företag som utövar ett avgörande inflytande på sådana organisationer i synnerhet. Om forskningen bedrivs inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap, bör det företag som deltar i det offentlig-privata partnerskapet också ha laglig tillgång till verk och andra alster. Mångfaldigande och utvinning som gjorts för text- och datautvinningsändamål bör förvaras säkert och på ett sätt som säkerställer att kopiorna används endast i vetenskapliga forskningssyften. |
| --- | --- |

(10)

Denna osäkerhet bör åtgärdas genom ett obligatoriskt undantag
  för forskningsorganisationer
  från rätten till mångfaldigande och också från rätten att förbjuda utvinning av innehåll från en databas. Det nya undantaget bör gälla utan att det påverkar tillämpningen av det befintliga obligatoriska
  undantag
  för tillfälliga former av mångfaldigande som föreskrivs i artikel 5.1 i direktiv 2001/29
  /EG
  , som bör fortsätta att gälla för text- och datautvinningsteknik som inte omfattar kopiering som går utöver tillämpningsområdet för det undantaget.
  Utbildningsanstalter och kulturarvsinstitutioner som bedriver vetenskaplig forskning bör också omfattas av undantaget för text- och datautvinning, under förutsättning att forskningsresultaten inte gynnar ett företag som utövar ett avgörande inflytande på sådana organisationer i synnerhet. Om forskningen bedrivs inom ramen för ett offentlig-privat partnerskap, bör det företag som deltar i det offentlig-privata partnerskapet också ha laglig tillgång till verk och andra alster. Mångfaldigande och utvinning som gjorts för text- och datautvinningsändamål bör förvaras säkert och på ett sätt som säkerställer att kopiorna används endast i vetenskapliga forskningssyften.

Ändring 9

Förslag till direktiv

Skäl 13a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (13a) | För att uppmuntra innovation även i den privata sektorn bör medlemsstaterna ha möjlighet att föreskriva ett undantag som går längre än det obligatoriska undantaget, förutsatt att den användning av verk och andra alster som avses däri, även genom maskinläsbara metoder, inte uttryckligen har reserverats av rättsinnehavarna. |

Kommissionens förslag

Ändring

(13a)

För att uppmuntra innovation även i den privata sektorn bör medlemsstaterna ha möjlighet att föreskriva ett undantag som går längre än det obligatoriska undantaget, förutsatt att den användning av verk och andra alster som avses däri, även genom maskinläsbara metoder, inte uttryckligen har reserverats av rättsinnehavarna.

Ändring 10

Förslag till direktiv

Skäl 15

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (15) | Även om distansundervisning och gränsöverskridande utbildningsprogram för det mesta utvecklas på högre utbildningsnivåer används digitala verktyg och resurser i allt större utsträckning på alla utbildningsnivåer, särskilt för att förbättra och berika lärandeupplevelsen. Det undantag eller den inskränkning som föreskrivs i detta direktiv bör därför gynna alla utbildningsanstalter inom primär- och sekundärutbildning, yrkesutbildning och högre utbildning i den mån de bedriver sin undervisningsverksamhet i icke-kommersiellt syfte. En utbildningsanstalts organisationsstruktur och finansieringssätt är inte de avgörande faktorerna för att avgöra om dess verksamhet är av icke-kommersiell karaktär. |

Kommissionens förslag

Ändring

(15)

Även om distansundervisning och gränsöverskridande utbildningsprogram för det mesta utvecklas på högre utbildningsnivåer används digitala verktyg och resurser i allt större utsträckning på alla utbildningsnivåer, särskilt för att förbättra och berika lärandeupplevelsen. Det undantag eller den inskränkning som föreskrivs i detta direktiv bör därför gynna alla utbildningsanstalter inom primär- och sekundärutbildning, yrkesutbildning och högre utbildning i den mån de bedriver sin undervisningsverksamhet i icke-kommersiellt syfte. En utbildningsanstalts organisationsstruktur och finansieringssätt är inte de avgörande faktorerna för att avgöra om dess verksamhet är av icke-kommersiell karaktär.

| (15) | Även om distansundervisning och gränsöverskridande utbildningsprogram för det mesta utvecklas på högre utbildningsnivåer används digitala verktyg och resurser i allt större utsträckning på alla utbildningsnivåer, särskilt för att förbättra och berika lärandeupplevelsen. Det undantag eller den inskränkning som föreskrivs i detta direktiv bör därför gynna alla utbildningsanstalter inom primär- och sekundärutbildning, yrkesutbildning och högre utbildning i den mån de bedriver sin undervisningsverksamhet i icke-kommersiellt syfte. En utbildningsanstalts organisationsstruktur och finansieringssätt är inte de avgörande faktorerna för att avgöra om dess verksamhet är av icke-kommersiell karaktär.
  Om kulturarvsinstitutioner eftersträvar ett pedagogiskt mål och deltar i undervisningsverksamhet, bör det vara möjligt för medlemsstaterna att behandla dessa institutioner som utbildningsanstalter enligt detta undantag, i den mån deras undervisningsverksamhet berörs. |
| --- | --- |

(15)

Även om distansundervisning och gränsöverskridande utbildningsprogram för det mesta utvecklas på högre utbildningsnivåer används digitala verktyg och resurser i allt större utsträckning på alla utbildningsnivåer, särskilt för att förbättra och berika lärandeupplevelsen. Det undantag eller den inskränkning som föreskrivs i detta direktiv bör därför gynna alla utbildningsanstalter inom primär- och sekundärutbildning, yrkesutbildning och högre utbildning i den mån de bedriver sin undervisningsverksamhet i icke-kommersiellt syfte. En utbildningsanstalts organisationsstruktur och finansieringssätt är inte de avgörande faktorerna för att avgöra om dess verksamhet är av icke-kommersiell karaktär.
  Om kulturarvsinstitutioner eftersträvar ett pedagogiskt mål och deltar i undervisningsverksamhet, bör det vara möjligt för medlemsstaterna att behandla dessa institutioner som utbildningsanstalter enligt detta undantag, i den mån deras undervisningsverksamhet berörs.

Ändring 11

Förslag till direktiv

Skäl 16

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (16) | Undantaget eller inskränkningen bör omfatta digital användning av verk och andra alster,
  exempelvis användningen av delar av eller utdrag från verk
  för att stödja, berika eller komplettera undervisningen, inbegripet tillhörande lärande. Verk eller andra alster enligt undantaget eller inskränkningen bör endast användas inom ramen för undervisning och inlärning som sker under utbildningsanstalters ansvar, även i samband med tentamina, och bör begränsas till vad som är nödvändigt för syftet med sådan verksamhet. Undantaget eller inskränkningen bör omfatta både användning via digitala medier
  i klassrummet
  och onlineutnyttjande
  över
  den berörda utbildningsanstaltens säkra elektroniska
  nätverk
  , som bör skyddas bl.a. med hjälp av autenticeringsförfaranden. Undantaget eller inskränkningen bör anses omfatta de särskilda tillträdesbehoven hos personer med funktionshinder i samband med användning i illustrativt syfte inom undervisning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16)

Undantaget eller inskränkningen bör omfatta digital användning av verk och andra alster,
  exempelvis användningen av delar av eller utdrag från verk
  för att stödja, berika eller komplettera undervisningen, inbegripet tillhörande lärande. Verk eller andra alster enligt undantaget eller inskränkningen bör endast användas inom ramen för undervisning och inlärning som sker under utbildningsanstalters ansvar, även i samband med tentamina, och bör begränsas till vad som är nödvändigt för syftet med sådan verksamhet. Undantaget eller inskränkningen bör omfatta både användning via digitala medier
  i klassrummet
  och onlineutnyttjande
  över
  den berörda utbildningsanstaltens säkra elektroniska
  nätverk
  , som bör skyddas bl.a. med hjälp av autenticeringsförfaranden. Undantaget eller inskränkningen bör anses omfatta de särskilda tillträdesbehoven hos personer med funktionshinder i samband med användning i illustrativt syfte inom undervisning.

| (16) | Undantaget eller inskränkningen bör omfatta digital användning av verk och andra alster för att stödja, berika eller komplettera undervisningen, inbegripet tillhörande lärande.
  Undantaget eller inskränkningen bör beviljas så länge de verk eller andra alster som används anger källan, inbegripet upphovsmannens namn, om detta inte visar sig omöjligt av praktiska skäl.
  Verk eller andra alster enligt undantaget eller inskränkningen bör endast användas inom ramen för undervisning och inlärning som sker under utbildningsanstalters ansvar, även i samband med tentamina, och bör begränsas till vad som är nödvändigt för syftet med sådan verksamhet. Undantaget eller inskränkningen bör omfatta både användning via digitala medier
  vid fysisk undervisning, även när den sker utanför utbildningsanstaltens lokaler, till exempel i bibliotek eller kulturarvsinstitutioner, så länge användningen sker under undervisningsanstaltens ansvar
  , och onlineutnyttjande
  genom
  den berörda utbildningsanstaltens säkra elektroniska
  miljö
  , som bör skyddas bl.a. med hjälp av autentiseringsförfaranden. Undantaget eller inskränkningen bör anses omfatta de särskilda tillträdesbehoven hos personer med funktionshinder i samband med användning i illustrativt syfte inom undervisning. |
| --- | --- |

(16)

Undantaget eller inskränkningen bör omfatta digital användning av verk och andra alster för att stödja, berika eller komplettera undervisningen, inbegripet tillhörande lärande.
  Undantaget eller inskränkningen bör beviljas så länge de verk eller andra alster som används anger källan, inbegripet upphovsmannens namn, om detta inte visar sig omöjligt av praktiska skäl.
  Verk eller andra alster enligt undantaget eller inskränkningen bör endast användas inom ramen för undervisning och inlärning som sker under utbildningsanstalters ansvar, även i samband med tentamina, och bör begränsas till vad som är nödvändigt för syftet med sådan verksamhet. Undantaget eller inskränkningen bör omfatta både användning via digitala medier
  vid fysisk undervisning, även när den sker utanför utbildningsanstaltens lokaler, till exempel i bibliotek eller kulturarvsinstitutioner, så länge användningen sker under undervisningsanstaltens ansvar
  , och onlineutnyttjande
  genom
  den berörda utbildningsanstaltens säkra elektroniska
  miljö
  , som bör skyddas bl.a. med hjälp av autentiseringsförfaranden. Undantaget eller inskränkningen bör anses omfatta de särskilda tillträdesbehoven hos personer med funktionshinder i samband med användning i illustrativt syfte inom undervisning.

Ändring 12

Förslag till direktiv

Skäl 16a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (16a) | En säker elektronisk miljö bör betraktas som en digital undervisnings- och inlärningsmiljö, till vilken åtkomsten genom ett lämpligt autentiseringsförfarande är begränsad till utbildningsanstaltens lärare och till elever eller studenter som deltar i ett studieprogram. |

Kommissionens förslag

Ändring

(16a)

En säker elektronisk miljö bör betraktas som en digital undervisnings- och inlärningsmiljö, till vilken åtkomsten genom ett lämpligt autentiseringsförfarande är begränsad till utbildningsanstaltens lärare och till elever eller studenter som deltar i ett studieprogram.

Ändring 13

Förslag till direktiv

Skäl 17

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (17) | Olika system, som bygger på tillämpningen av det undantag som föreskrivs i direktiv 2001/29/EG eller på licensavtal som täcker andra användningsområden, har införts i flera medlemsstater för att underlätta användning av verk och andra alster för utbildningsändamål. Dessa system har vanligen utvecklats med hänsyn tagen till behoven i utbildningsanstalter och på olika utbildningsnivåer. Det är viktigt att harmonisera omfattningen av det nya obligatoriska undantaget eller den nya obligatoriska inskränkningen med avseende på digital användning och undervisning över gränserna, men formerna för genomförandet kan variera från en medlemsstat till en annan, i den mån de inte hindrar en effektiv tillämpning av undantaget eller inskränkningen eller gränsöverskridande användning. Detta bör ge medlemsstaterna möjlighet att bygga vidare på de befintliga system som fastställts på nationell nivå. Medlemsstaterna kan i synnerhet besluta att förena tillämpningen av undantaget eller inskränkningen, helt eller delvis, med villkoret att det finns tillgång till lämpliga licenser
  som
  åtminstone
  omfattar
  samma användningsområden som de som är tillåtna enligt undantaget. Denna mekanism skulle t.ex. ge företräde för licenser för material som främst är avsedda för utbildningsmarknaden. För att undvika att en sådan mekanism ger upphov till ovisshet om rättsläget eller administrativa bördor för utbildningsanstalter, bör medlemsstater som tillämpar denna metod vidta konkreta åtgärder för att säkerställa att licensieringssystem som möjliggör digital användning av verk eller andra alster i illustrativt syfte inom undervisning är lättillgängliga och att utbildningsanstalter är medvetna om förekomsten av sådana licensieringssystem. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17)

Olika system, som bygger på tillämpningen av det undantag som föreskrivs i direktiv 2001/29/EG eller på licensavtal som täcker andra användningsområden, har införts i flera medlemsstater för att underlätta användning av verk och andra alster för utbildningsändamål. Dessa system har vanligen utvecklats med hänsyn tagen till behoven i utbildningsanstalter och på olika utbildningsnivåer. Det är viktigt att harmonisera omfattningen av det nya obligatoriska undantaget eller den nya obligatoriska inskränkningen med avseende på digital användning och undervisning över gränserna, men formerna för genomförandet kan variera från en medlemsstat till en annan, i den mån de inte hindrar en effektiv tillämpning av undantaget eller inskränkningen eller gränsöverskridande användning. Detta bör ge medlemsstaterna möjlighet att bygga vidare på de befintliga system som fastställts på nationell nivå. Medlemsstaterna kan i synnerhet besluta att förena tillämpningen av undantaget eller inskränkningen, helt eller delvis, med villkoret att det finns tillgång till lämpliga licenser
  som
  åtminstone
  omfattar
  samma användningsområden som de som är tillåtna enligt undantaget. Denna mekanism skulle t.ex. ge företräde för licenser för material som främst är avsedda för utbildningsmarknaden. För att undvika att en sådan mekanism ger upphov till ovisshet om rättsläget eller administrativa bördor för utbildningsanstalter, bör medlemsstater som tillämpar denna metod vidta konkreta åtgärder för att säkerställa att licensieringssystem som möjliggör digital användning av verk eller andra alster i illustrativt syfte inom undervisning är lättillgängliga och att utbildningsanstalter är medvetna om förekomsten av sådana licensieringssystem.

| (17) | Olika system, som bygger på tillämpningen av det undantag som föreskrivs i direktiv 2001/29/EG eller på licensavtal som täcker andra användningsområden, har införts i flera medlemsstater för att underlätta användning av verk och andra alster för utbildningsändamål. Dessa system har vanligen utvecklats med hänsyn tagen till behoven i utbildningsanstalter och på olika utbildningsnivåer. Det är viktigt att harmonisera omfattningen av det nya obligatoriska undantaget eller den nya obligatoriska inskränkningen med avseende på digital användning och undervisning över gränserna, men formerna för genomförandet kan variera från en medlemsstat till en annan, i den mån de inte hindrar en effektiv tillämpning av undantaget eller inskränkningen eller gränsöverskridande användning. Detta bör ge medlemsstaterna möjlighet att bygga vidare på de befintliga system som fastställts på nationell nivå. Medlemsstaterna kan i synnerhet besluta att förena tillämpningen av undantaget eller inskränkningen, helt eller delvis, med villkoret att det finns tillgång till lämpliga licenser.
  Sådana licenser kan ha formen av kollektiva licensavtal, utvidgade kollektiva licensavtal och licenser som förhandlats fram kollektivt såsom ”heltäckande licenser”, för att undvika att utbildningsanstalter måste förhandla individuellt med rättsinnehavarna. Priset för licenserna bör vara överkomligt och licenserna bör omfatta
  åtminstone samma användningsområden som de som är tillåtna enligt undantaget. Denna mekanism skulle t.ex. ge företräde för licenser för material som främst är avsedda för utbildningsmarknaden,
  för undervisning vid utbildningsanstalter eller för notblad
  . För att undvika att en sådan mekanism ger upphov till ovisshet om rättsläget eller administrativa bördor för utbildningsanstalter, bör medlemsstater som tillämpar denna metod vidta konkreta åtgärder för att säkerställa att
  sådana
  licensieringssystem som möjliggör digital användning av verk eller andra alster i illustrativt syfte inom undervisning är lättillgängliga och att utbildningsanstalter är medvetna om förekomsten av sådana licensieringssystem.
  Medlemsstaterna bör kunna införa system för att säkerställa att rättsinnehavarna får rimlig ersättning för användning enligt dessa undantag eller inskränkningar. Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda system som inte skapar en administrativ börda, såsom system för engångsutbetalningar. |
| --- | --- |

(17)

Olika system, som bygger på tillämpningen av det undantag som föreskrivs i direktiv 2001/29/EG eller på licensavtal som täcker andra användningsområden, har införts i flera medlemsstater för att underlätta användning av verk och andra alster för utbildningsändamål. Dessa system har vanligen utvecklats med hänsyn tagen till behoven i utbildningsanstalter och på olika utbildningsnivåer. Det är viktigt att harmonisera omfattningen av det nya obligatoriska undantaget eller den nya obligatoriska inskränkningen med avseende på digital användning och undervisning över gränserna, men formerna för genomförandet kan variera från en medlemsstat till en annan, i den mån de inte hindrar en effektiv tillämpning av undantaget eller inskränkningen eller gränsöverskridande användning. Detta bör ge medlemsstaterna möjlighet att bygga vidare på de befintliga system som fastställts på nationell nivå. Medlemsstaterna kan i synnerhet besluta att förena tillämpningen av undantaget eller inskränkningen, helt eller delvis, med villkoret att det finns tillgång till lämpliga licenser.
  Sådana licenser kan ha formen av kollektiva licensavtal, utvidgade kollektiva licensavtal och licenser som förhandlats fram kollektivt såsom ”heltäckande licenser”, för att undvika att utbildningsanstalter måste förhandla individuellt med rättsinnehavarna. Priset för licenserna bör vara överkomligt och licenserna bör omfatta
  åtminstone samma användningsområden som de som är tillåtna enligt undantaget. Denna mekanism skulle t.ex. ge företräde för licenser för material som främst är avsedda för utbildningsmarknaden,
  för undervisning vid utbildningsanstalter eller för notblad
  . För att undvika att en sådan mekanism ger upphov till ovisshet om rättsläget eller administrativa bördor för utbildningsanstalter, bör medlemsstater som tillämpar denna metod vidta konkreta åtgärder för att säkerställa att
  sådana
  licensieringssystem som möjliggör digital användning av verk eller andra alster i illustrativt syfte inom undervisning är lättillgängliga och att utbildningsanstalter är medvetna om förekomsten av sådana licensieringssystem.
  Medlemsstaterna bör kunna införa system för att säkerställa att rättsinnehavarna får rimlig ersättning för användning enligt dessa undantag eller inskränkningar. Medlemsstaterna bör uppmuntras att använda system som inte skapar en administrativ börda, såsom system för engångsutbetalningar.

Ändring 14

Förslag till direktiv

Skäl 17a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (17a) | För att garantera rättssäkerhet när en medlemsstat beslutar att anpassa tillämpningen av undantaget efter tillgången till lämpliga licenser, måste det specificeras under vilka omständigheter utbildningsanstalter får använda upphovsrättsskyddade verk eller andra alster enligt undantaget och när de däremot bör agera inom ramen för licensieringssystemet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(17a)

För att garantera rättssäkerhet när en medlemsstat beslutar att anpassa tillämpningen av undantaget efter tillgången till lämpliga licenser, måste det specificeras under vilka omständigheter utbildningsanstalter får använda upphovsrättsskyddade verk eller andra alster enligt undantaget och när de däremot bör agera inom ramen för licensieringssystemet.

Ändring 15

Förslag till direktiv

Skäl 18

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (18) | En bevarandeåtgärd kan kräva mångfaldigande
  av ett verk eller annat alster i en kulturarvsinstitutions samlingar
  och följaktligen att tillstånd inhämtas från de berörda rättighetshavarna. Kulturarvsinstitutioner ägnar sig åt att bevara sina samlingar för framtida generationer. Den digitala tekniken erbjuder nya sätt att bevara det kulturarv som finns i dessa samlingar, men den medför också nya utmaningar. Mot bakgrund av dessa nya utmaningar är det nödvändigt att anpassa den nuvarande rättsliga ramen genom att föreskriva ett obligatoriskt undantag från rätten till mångfaldigande för att möjliggöra dessa bevarandeåtgärder. |

Kommissionens förslag

Ändring

(18)

En bevarandeåtgärd kan kräva mångfaldigande
  av ett verk eller annat alster i en kulturarvsinstitutions samlingar
  och följaktligen att tillstånd inhämtas från de berörda rättighetshavarna. Kulturarvsinstitutioner ägnar sig åt att bevara sina samlingar för framtida generationer. Den digitala tekniken erbjuder nya sätt att bevara det kulturarv som finns i dessa samlingar, men den medför också nya utmaningar. Mot bakgrund av dessa nya utmaningar är det nödvändigt att anpassa den nuvarande rättsliga ramen genom att föreskriva ett obligatoriskt undantag från rätten till mångfaldigande för att möjliggöra dessa bevarandeåtgärder.

| (18) | En bevarandeåtgärd
  som avser ett verk eller andra alster i en kulturarvsinstitutions samlingar
  kan kräva mångfaldigande och följaktligen
  kräva
  att tillstånd inhämtas från de berörda rättighetshavarna. Kulturarvsinstitutioner ägnar sig åt att bevara sina samlingar för framtida generationer. Den digitala tekniken erbjuder nya sätt att bevara det kulturarv som finns i dessa samlingar, men den medför också nya utmaningar. Mot bakgrund av dessa nya utmaningar är det nödvändigt att anpassa den nuvarande rättsliga ramen genom att föreskriva ett obligatoriskt undantag från rätten till mångfaldigande för att möjliggöra
  att
  dessa bevarandeåtgärder
  utförs av sådana institutioner
  . |
| --- | --- |

(18)

En bevarandeåtgärd
  som avser ett verk eller andra alster i en kulturarvsinstitutions samlingar
  kan kräva mångfaldigande och följaktligen
  kräva
  att tillstånd inhämtas från de berörda rättighetshavarna. Kulturarvsinstitutioner ägnar sig åt att bevara sina samlingar för framtida generationer. Den digitala tekniken erbjuder nya sätt att bevara det kulturarv som finns i dessa samlingar, men den medför också nya utmaningar. Mot bakgrund av dessa nya utmaningar är det nödvändigt att anpassa den nuvarande rättsliga ramen genom att föreskriva ett obligatoriskt undantag från rätten till mångfaldigande för att möjliggöra
  att
  dessa bevarandeåtgärder
  utförs av sådana institutioner
  .

Ändring 16

Förslag till direktiv

Skäl 19

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (19) | Olika metoder i medlemsstaterna när det gäller
  kulturarvsinstitutioners
  bevarandeåtgärder hindrar gränsöverskridande samarbete
  och kulturarvsinstitutioners
  utbyte av metoder för bevarande
  av kulturarvet på den inre marknaden
  , vilket leder till ineffektiv resursanvändning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(19)

Olika metoder i medlemsstaterna när det gäller
  kulturarvsinstitutioners
  bevarandeåtgärder hindrar gränsöverskridande samarbete
  och kulturarvsinstitutioners
  utbyte av metoder för bevarande
  av kulturarvet på den inre marknaden
  , vilket leder till ineffektiv resursanvändning.

| (19) | Olika metoder i medlemsstaterna när det gäller
  mångfaldigande för
  bevarandeåtgärder hindrar gränsöverskridande samarbete, utbyte av metoder för bevarande
  och inrättande av gränsöverskridande bevarandenätverk inom de inremarknadsorganisationer som arbetar med bevarandeåtgärder
  , vilket leder till ineffektiv resursanvändning.
  Detta kan ha en negativ inverkan på bevarandet av kulturarvet. |
| --- | --- |

(19)

Olika metoder i medlemsstaterna när det gäller
  mångfaldigande för
  bevarandeåtgärder hindrar gränsöverskridande samarbete, utbyte av metoder för bevarande
  och inrättande av gränsöverskridande bevarandenätverk inom de inremarknadsorganisationer som arbetar med bevarandeåtgärder
  , vilket leder till ineffektiv resursanvändning.
  Detta kan ha en negativ inverkan på bevarandet av kulturarvet.

Ändring 17

Förslag till direktiv

Skäl 20

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (20) | Medlemsstaterna bör därför vara skyldiga att föreskriva ett undantag som tillåter kulturarvsinstitutioner att för bevarandeändamål mångfaldiga verk och andra alster som finns permanent i deras samlingar,
  t.ex.
  för att lösa problem med föråldrad teknik eller stödstrukturer som försvagats. Ett sådant undantag bör göra det möjligt att framställa kopior med lämpliga verktyg, metoder eller tekniker för bevarande, i det antal som behövs
  och
  när som helst under ett verks eller annat alsters livstid i den utsträckning som krävs för att framställa ett exemplar enbart för bevarandeändamål. |

Kommissionens förslag

Ändring

(20)

Medlemsstaterna bör därför vara skyldiga att föreskriva ett undantag som tillåter kulturarvsinstitutioner att för bevarandeändamål mångfaldiga verk och andra alster som finns permanent i deras samlingar,
  t.ex.
  för att lösa problem med föråldrad teknik eller stödstrukturer som försvagats. Ett sådant undantag bör göra det möjligt att framställa kopior med lämpliga verktyg, metoder eller tekniker för bevarande, i det antal som behövs
  och
  när som helst under ett verks eller annat alsters livstid i den utsträckning som krävs för att framställa ett exemplar enbart för bevarandeändamål.

| (20) | Medlemsstaterna bör därför vara skyldiga att föreskriva ett undantag som tillåter kulturarvsinstitutioner att för bevarandeändamål mångfaldiga verk och andra alster som finns permanent i deras samlingar, för att lösa problem med föråldrad teknik eller stödstrukturer som försvagats
  eller för att försäkra verk
  . Ett sådant undantag bör göra det möjligt att framställa kopior med lämpliga verktyg, metoder eller tekniker för bevarande,
  i varje format och medium
  , i det antal som behövs, när som helst under ett verks eller annat alsters livstid
  och
  i den utsträckning som krävs för att framställa ett exemplar enbart för bevarandeändamål.
  Arkiv tillhörande forskningsorganisationer eller radio- och televisionsföretag i allmänhetens tjänst bör betraktas som kulturarvsinstitutioner och därför omfattas av detta undantag. Vid tillämpningen av detta undantag bör medlemsstaterna kunna behålla bestämmelser om att allmänt tillgängliga gallerier ska betraktas som museer. |
| --- | --- |

(20)

Medlemsstaterna bör därför vara skyldiga att föreskriva ett undantag som tillåter kulturarvsinstitutioner att för bevarandeändamål mångfaldiga verk och andra alster som finns permanent i deras samlingar, för att lösa problem med föråldrad teknik eller stödstrukturer som försvagats
  eller för att försäkra verk
  . Ett sådant undantag bör göra det möjligt att framställa kopior med lämpliga verktyg, metoder eller tekniker för bevarande,
  i varje format och medium
  , i det antal som behövs, när som helst under ett verks eller annat alsters livstid
  och
  i den utsträckning som krävs för att framställa ett exemplar enbart för bevarandeändamål.
  Arkiv tillhörande forskningsorganisationer eller radio- och televisionsföretag i allmänhetens tjänst bör betraktas som kulturarvsinstitutioner och därför omfattas av detta undantag. Vid tillämpningen av detta undantag bör medlemsstaterna kunna behålla bestämmelser om att allmänt tillgängliga gallerier ska betraktas som museer.

Ändring 18

Förslag till direktiv

Skäl 21

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (21) | Vid tillämpningen av detta direktiv bör verk och andra alster anses ingå permanent i en kulturarvsinstitutions samlingar när exemplar ägs eller innehas permanent av
  kulturarvsinstitutionen
  , t.ex. som en följd av överlåtelse av äganderätt
  eller
  licensavtal. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21)

Vid tillämpningen av detta direktiv bör verk och andra alster anses ingå permanent i en kulturarvsinstitutions samlingar när exemplar ägs eller innehas permanent av
  kulturarvsinstitutionen
  , t.ex. som en följd av överlåtelse av äganderätt
  eller
  licensavtal.

| (21) | Vid tillämpningen av detta direktiv bör verk och andra alster anses ingå permanent i en kulturarvsinstitutions samlingar när exemplar
  av sådana verk eller andra alster
  ägs eller innehas permanent av
  den berörda institutionen
  , t.ex. som en följd av överlåtelse av äganderätt, licensavtal,
  pliktexemplar eller långtidslån
  .
  Verk eller andra alster som kulturarvsinstitutioner tillfälligt har tillgång till via en extern server betraktas inte som permanent ingående i deras samlingar. |
| --- | --- |

(21)

Vid tillämpningen av detta direktiv bör verk och andra alster anses ingå permanent i en kulturarvsinstitutions samlingar när exemplar
  av sådana verk eller andra alster
  ägs eller innehas permanent av
  den berörda institutionen
  , t.ex. som en följd av överlåtelse av äganderätt, licensavtal,
  pliktexemplar eller långtidslån
  .
  Verk eller andra alster som kulturarvsinstitutioner tillfälligt har tillgång till via en extern server betraktas inte som permanent ingående i deras samlingar.

Ändring 19

Förslag till direktiv

Skäl 21a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (21a) | Till följd av teknikens utveckling har det vuxit fram informationssamhällestjänster med hjälp av vilka användare kan ladda upp eller tillgängliggöra innehåll under olika former och för olika syften, såsom att illustrera en tanke, utöva kritik eller göra en parodi eller en pastisch. Sådant innehåll kan bestå av korta utdrag ur verk som redan existerar och som är skyddade, eller av andra alster som användarna kan ha ändrat, satt samman eller omvandlat på annat sätt. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21a)

Till följd av teknikens utveckling har det vuxit fram informationssamhällestjänster med hjälp av vilka användare kan ladda upp eller tillgängliggöra innehåll under olika former och för olika syften, såsom att illustrera en tanke, utöva kritik eller göra en parodi eller en pastisch. Sådant innehåll kan bestå av korta utdrag ur verk som redan existerar och som är skyddade, eller av andra alster som användarna kan ha ändrat, satt samman eller omvandlat på annat sätt.

Ändring 20

Förslag till direktiv

Skäl 21b (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (21b) | Trots viss överlappning med befintliga undantag eller inskränkningar, till exempel för citat och parodi, omfattas inte allt innehåll som laddas upp eller tillgängliggörs av en användare, och som består av rimliga utdrag ur skyddade verk eller andra skyddade alster, av artikel 5 i direktiv 2001/29/EG. En sådan situation ger upphov till rättsosäkerhet för såväl användare som rättsinnehavare. Det krävs därför ett nytt särskilt undantag för att möjliggöra legitim användning av utdrag ur befintliga skyddade verk eller andra alster i innehåll som laddas upp eller tillgängliggörs av användare. När innehåll som genereras eller tillgängliggörs av en användare omfattar kortvarig och proportionell användning för legitima ändamål av ett citat eller utdrag ur ett skyddat verk eller annat alster, bör denna användning omfattas av det undantag som föreskrivs i detta direktiv. Detta undantag bör tillämpas endast i vissa särskilda fall som inte strider mot ett normalt utnyttjande av det berörda verket eller andra alstret och inte oskäligt inkräktar på rättsinnehavarens legitima intressen. För att bedöma sådant oskäligt inkräktande är det nödvändigt att granska graden av originalitet i det berörda innehållet, längden på eller omfattningen av det citat eller utdrag som använts, det berörda innehållets yrkesmässiga karaktär eller graden av ekonomisk skada, om sådan uppkommit, utan att det förhindrar legitimt åtnjutande av undantaget. Undantaget bör inte inkräkta på de ideella rättigheter som tillkommer upphovsmannen till det skyddade verket eller andra alstret. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21b)

Trots viss överlappning med befintliga undantag eller inskränkningar, till exempel för citat och parodi, omfattas inte allt innehåll som laddas upp eller tillgängliggörs av en användare, och som består av rimliga utdrag ur skyddade verk eller andra skyddade alster, av artikel 5 i direktiv 2001/29/EG. En sådan situation ger upphov till rättsosäkerhet för såväl användare som rättsinnehavare. Det krävs därför ett nytt särskilt undantag för att möjliggöra legitim användning av utdrag ur befintliga skyddade verk eller andra alster i innehåll som laddas upp eller tillgängliggörs av användare. När innehåll som genereras eller tillgängliggörs av en användare omfattar kortvarig och proportionell användning för legitima ändamål av ett citat eller utdrag ur ett skyddat verk eller annat alster, bör denna användning omfattas av det undantag som föreskrivs i detta direktiv. Detta undantag bör tillämpas endast i vissa särskilda fall som inte strider mot ett normalt utnyttjande av det berörda verket eller andra alstret och inte oskäligt inkräktar på rättsinnehavarens legitima intressen. För att bedöma sådant oskäligt inkräktande är det nödvändigt att granska graden av originalitet i det berörda innehållet, längden på eller omfattningen av det citat eller utdrag som använts, det berörda innehållets yrkesmässiga karaktär eller graden av ekonomisk skada, om sådan uppkommit, utan att det förhindrar legitimt åtnjutande av undantaget. Undantaget bör inte inkräkta på de ideella rättigheter som tillkommer upphovsmannen till det skyddade verket eller andra alstret.

Ändring 21

Förslag till direktiv

Skäl 21c (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (21c) | Leverantörer av informationssamhällets tjänster som omfattas av artikel 13 i detta direktiv bör inte till sin förmån kunna åberopa det undantag för användning av utdrag ur befintliga verk som föreskrivs i detta direktiv för användning av citat eller utdrag ur skyddade verk eller andra alster i innehåll som laddas upp eller tillgängliggörs av användare på dessa informationssamhällestjänster för att begränsa omfattningen av sina skyldigheter enligt artikel 13 i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(21c)

Leverantörer av informationssamhällets tjänster som omfattas av artikel 13 i detta direktiv bör inte till sin förmån kunna åberopa det undantag för användning av utdrag ur befintliga verk som föreskrivs i detta direktiv för användning av citat eller utdrag ur skyddade verk eller andra alster i innehåll som laddas upp eller tillgängliggörs av användare på dessa informationssamhällestjänster för att begränsa omfattningen av sina skyldigheter enligt artikel 13 i detta direktiv.

Ändring 22

Förslag till direktiv

Skäl 22

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (22) | Kulturarvsinstitutioner bör ha tillgång till en tydlig ram för digitalisering och spridning, även över gränserna, av utgångna verk eller andra alster. Särdragen hos samlingarna av utgångna verk innebär dock att det kan vara svårt att få ett förhandsgodkännande från enskilda rättsinnehavare. Detta kan t.ex. bero på åldern på verken eller andra alster, deras begränsade kommersiella värde eller det faktum att de aldrig varit avsedda för kommersiellt bruk. Det är därför nödvändigt att föreskriva åtgärder som underlättar
  licensiering av rättigheter till
  utgångna verk som ingår i kulturarvsinstitutioners samlingar och därmed möjliggöra ingåendet av avtal med gränsöverskridande verkan på den inre marknaden. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22)

Kulturarvsinstitutioner bör ha tillgång till en tydlig ram för digitalisering och spridning, även över gränserna, av utgångna verk eller andra alster. Särdragen hos samlingarna av utgångna verk innebär dock att det kan vara svårt att få ett förhandsgodkännande från enskilda rättsinnehavare. Detta kan t.ex. bero på åldern på verken eller andra alster, deras begränsade kommersiella värde eller det faktum att de aldrig varit avsedda för kommersiellt bruk. Det är därför nödvändigt att föreskriva åtgärder som underlättar
  licensiering av rättigheter till
  utgångna verk som ingår i kulturarvsinstitutioners samlingar och därmed möjliggöra ingåendet av avtal med gränsöverskridande verkan på den inre marknaden.

| (22) | Kulturarvsinstitutioner bör ha tillgång till en tydlig ram för digitalisering och spridning, även över gränserna, av utgångna verk eller andra alster. Särdragen hos samlingarna av utgångna verk innebär dock att det kan vara svårt att få ett förhandsgodkännande från enskilda rättsinnehavare. Detta kan t.ex. bero på åldern på verken eller andra alster, deras begränsade kommersiella värde eller det faktum att de aldrig varit avsedda
  eller aldrig använts
  för kommersiellt bruk. Det är därför nödvändigt att föreskriva åtgärder som underlättar
  användning av
  utgångna verk som ingår i kulturarvsinstitutioners samlingar och därmed möjliggöra ingåendet av avtal med gränsöverskridande verkan på den inre marknaden. |
| --- | --- |

(22)

Kulturarvsinstitutioner bör ha tillgång till en tydlig ram för digitalisering och spridning, även över gränserna, av utgångna verk eller andra alster. Särdragen hos samlingarna av utgångna verk innebär dock att det kan vara svårt att få ett förhandsgodkännande från enskilda rättsinnehavare. Detta kan t.ex. bero på åldern på verken eller andra alster, deras begränsade kommersiella värde eller det faktum att de aldrig varit avsedda
  eller aldrig använts
  för kommersiellt bruk. Det är därför nödvändigt att föreskriva åtgärder som underlättar
  användning av
  utgångna verk som ingår i kulturarvsinstitutioners samlingar och därmed möjliggöra ingåendet av avtal med gränsöverskridande verkan på den inre marknaden.

Ändring 23

Förslag till direktiv

Skäl 22a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (22a) | Flera medlemsstater har redan infört ett system för utvidgad kollektiv licensiering, rättsliga mandat eller legala presumtioner som underlättar licensiering av utgångna verk. Med hänsyn till den mångfald av verk och andra alster som ingår i kulturarvsinstitutionernas samlingar, och skillnaderna mellan systemen för kollektiv förvaltning i de olika medlemsstaterna och de olika kulturproduktionssektorerna, är det dock möjligt att sådana åtgärder inte erbjuder en lösning i samtliga fall, till exempel därför att det inte finns någon kollektiv förvaltning för en viss typ av verk eller andra alster. I sådana särskilda fall är det därför nödvändigt att tillåta kulturarvsinstitutioner att göra utgångna verk i sina permanenta samlingar tillgängliga online enligt ett undantag från upphovsrätten och närstående rättigheter. Det är visserligen av största vikt att omfattningen av det nya obligatoriska undantaget harmoniseras så att gränsöverskridande användning av utgångna verk blir tillåten, men medlemsstaterna bör ändå tillåtas att använda eller fortsätta att använda överenskommelser för utvidgad kollektiv licensiering som ingåtts med kulturarvsinstitutioner på nationell nivå för kategorier av verk som finns permanent i kulturarvsinstitutionernas samlingar. Att det inte finns någon överenskommelse om licensvillkoren bör inte tolkas som att licensbaserade lösningar saknas. All användning i enlighet med detta undantag bör omfattas av samma undantagsklausuler och publiceringskrav som användning tillåten genom en licensieringsmekanism. För att säkerställa att undantaget tillämpas endast när vissa villkor är uppfyllda och för att skapa visshet i fråga om rättsläget bör medlemsstaterna i samråd med rättsinnehavare, kollektiva förvaltningsorganisationer och kulturarvsinstitutioner, och med lämpliga mellanrum, avgöra för vilka sektorer och vilka typer av verk det inte finns några lämpliga licensbaserade lösningar, varvid undantaget bör gälla. |

Kommissionens förslag

Ändring

(22a)

Flera medlemsstater har redan infört ett system för utvidgad kollektiv licensiering, rättsliga mandat eller legala presumtioner som underlättar licensiering av utgångna verk. Med hänsyn till den mångfald av verk och andra alster som ingår i kulturarvsinstitutionernas samlingar, och skillnaderna mellan systemen för kollektiv förvaltning i de olika medlemsstaterna och de olika kulturproduktionssektorerna, är det dock möjligt att sådana åtgärder inte erbjuder en lösning i samtliga fall, till exempel därför att det inte finns någon kollektiv förvaltning för en viss typ av verk eller andra alster. I sådana särskilda fall är det därför nödvändigt att tillåta kulturarvsinstitutioner att göra utgångna verk i sina permanenta samlingar tillgängliga online enligt ett undantag från upphovsrätten och närstående rättigheter. Det är visserligen av största vikt att omfattningen av det nya obligatoriska undantaget harmoniseras så att gränsöverskridande användning av utgångna verk blir tillåten, men medlemsstaterna bör ändå tillåtas att använda eller fortsätta att använda överenskommelser för utvidgad kollektiv licensiering som ingåtts med kulturarvsinstitutioner på nationell nivå för kategorier av verk som finns permanent i kulturarvsinstitutionernas samlingar. Att det inte finns någon överenskommelse om licensvillkoren bör inte tolkas som att licensbaserade lösningar saknas. All användning i enlighet med detta undantag bör omfattas av samma undantagsklausuler och publiceringskrav som användning tillåten genom en licensieringsmekanism. För att säkerställa att undantaget tillämpas endast när vissa villkor är uppfyllda och för att skapa visshet i fråga om rättsläget bör medlemsstaterna i samråd med rättsinnehavare, kollektiva förvaltningsorganisationer och kulturarvsinstitutioner, och med lämpliga mellanrum, avgöra för vilka sektorer och vilka typer av verk det inte finns några lämpliga licensbaserade lösningar, varvid undantaget bör gälla.

Ändring 24

Förslag till direktiv

Skäl 23

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (23) | Medlemsstaterna bör, inom ramen för detta direktiv, kunna tillämpa flexibilitet vid valet av den särskilda typ av mekanism som gör det möjligt att utvidga licenser för utgångna verk till rättigheterna för rättsinnehavare som inte företräds av den kollektiva förvaltningsorganisationen, i enlighet med
  deras
  rättsliga traditioner, sedvänjor eller omständigheter. Sådana mekanismer kan omfatta utvidgade kollektiva licenser och presumtioner om representation. |

Kommissionens förslag

Ändring

(23)

Medlemsstaterna bör, inom ramen för detta direktiv, kunna tillämpa flexibilitet vid valet av den särskilda typ av mekanism som gör det möjligt att utvidga licenser för utgångna verk till rättigheterna för rättsinnehavare som inte företräds av den kollektiva förvaltningsorganisationen, i enlighet med
  deras
  rättsliga traditioner, sedvänjor eller omständigheter. Sådana mekanismer kan omfatta utvidgade kollektiva licenser och presumtioner om representation.

| (23) | Medlemsstaterna bör, inom ramen för detta direktiv, kunna tillämpa flexibilitet vid valet av den särskilda typ av mekanism som gör det möjligt att utvidga licenser för utgångna verk till rättigheterna för rättsinnehavare som inte företräds av den
  berörda
  kollektiva förvaltningsorganisationen, i enlighet med
  sina
  rättsliga traditioner, sedvänjor eller omständigheter. Sådana mekanismer kan omfatta utvidgade kollektiva licenser och presumtioner om representation. |
| --- | --- |

(23)

Medlemsstaterna bör, inom ramen för detta direktiv, kunna tillämpa flexibilitet vid valet av den särskilda typ av mekanism som gör det möjligt att utvidga licenser för utgångna verk till rättigheterna för rättsinnehavare som inte företräds av den
  berörda
  kollektiva förvaltningsorganisationen, i enlighet med
  sina
  rättsliga traditioner, sedvänjor eller omständigheter. Sådana mekanismer kan omfatta utvidgade kollektiva licenser och presumtioner om representation.

Ändring 25

Förslag till direktiv

Skäl 24

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (24) | I samband med dessa licensieringsmekanismer är det viktigt med ett rigoröst och välfungerande system för kollektiv förvaltning. Detta system omfattar i synnerhet regler om god förvaltning, transparens och rapportering samt om regelbunden, omsorgsfull och korrekt fördelning och utbetalning av utestående belopp till enskilda rättsinnehavare, i enlighet med direktiv 2014/26/EU. Ytterligare lämpliga skyddsmekanismer bör finnas tillgängliga för alla rättsinnehavare, som bör ges möjlighet att avstå från att tillämpa sådana
  mekanismer
  på sina verk eller andra alster. Villkor som är knutna till dessa mekanismer bör inte påverka deras praktiska betydelse för kulturarvsinstitutioner. |

Kommissionens förslag

Ändring

(24)

I samband med dessa licensieringsmekanismer är det viktigt med ett rigoröst och välfungerande system för kollektiv förvaltning. Detta system omfattar i synnerhet regler om god förvaltning, transparens och rapportering samt om regelbunden, omsorgsfull och korrekt fördelning och utbetalning av utestående belopp till enskilda rättsinnehavare, i enlighet med direktiv 2014/26/EU. Ytterligare lämpliga skyddsmekanismer bör finnas tillgängliga för alla rättsinnehavare, som bör ges möjlighet att avstå från att tillämpa sådana
  mekanismer
  på sina verk eller andra alster. Villkor som är knutna till dessa mekanismer bör inte påverka deras praktiska betydelse för kulturarvsinstitutioner.

| (24) | I samband med dessa licensieringsmekanismer är det viktigt med ett rigoröst och välfungerande system för kollektiv förvaltning,
  vilket medlemsstaterna bör främja
  . Detta system omfattar i synnerhet regler om god förvaltning, transparens och rapportering samt om regelbunden, omsorgsfull och korrekt fördelning och utbetalning av utestående belopp till enskilda rättsinnehavare, i enlighet med direktiv 2014/26/EU. Ytterligare lämpliga skyddsmekanismer bör finnas tillgängliga för alla rättsinnehavare, som bör ges möjlighet att avstå från att tillämpa sådana
  licensieringsmekanismer eller sådana undantag
  på sina verk eller andra alster. Villkor som är knutna till dessa mekanismer bör inte påverka deras praktiska betydelse för kulturarvsinstitutioner. |
| --- | --- |

(24)

I samband med dessa licensieringsmekanismer är det viktigt med ett rigoröst och välfungerande system för kollektiv förvaltning,
  vilket medlemsstaterna bör främja
  . Detta system omfattar i synnerhet regler om god förvaltning, transparens och rapportering samt om regelbunden, omsorgsfull och korrekt fördelning och utbetalning av utestående belopp till enskilda rättsinnehavare, i enlighet med direktiv 2014/26/EU. Ytterligare lämpliga skyddsmekanismer bör finnas tillgängliga för alla rättsinnehavare, som bör ges möjlighet att avstå från att tillämpa sådana
  licensieringsmekanismer eller sådana undantag
  på sina verk eller andra alster. Villkor som är knutna till dessa mekanismer bör inte påverka deras praktiska betydelse för kulturarvsinstitutioner.

Ändring 26

Förslag till direktiv

Skäl 25

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (25) | Med tanke på mångfalden av verk och andra alster i kulturarvsinstitutionernas samlingar är det viktigt att de licensieringsmekanismer som införs genom detta direktiv är tillgängliga och kan användas i praktiken för olika typer av verk och andra alster, såsom fotografier, ljudinspelningar och audiovisuella verk. För att ta hänsyn till särdragen hos olika kategorier av verk och andra alster vad gäller metoder för publicering och distribution och för att underlätta användningen av
  dessa mekanismer
  , kan det bli nödvändigt för medlemsstaterna att fastställa särskilda krav och förfaranden för den praktiska tillämpningen av dessa mekanismer. Det är lämpligt att medlemsstaterna samråder med rättsinnehavare,
  användare
  och kollektiva förvaltningsorganisationer när de gör detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(25)

Med tanke på mångfalden av verk och andra alster i kulturarvsinstitutionernas samlingar är det viktigt att de licensieringsmekanismer som införs genom detta direktiv är tillgängliga och kan användas i praktiken för olika typer av verk och andra alster, såsom fotografier, ljudinspelningar och audiovisuella verk. För att ta hänsyn till särdragen hos olika kategorier av verk och andra alster vad gäller metoder för publicering och distribution och för att underlätta användningen av
  dessa mekanismer
  , kan det bli nödvändigt för medlemsstaterna att fastställa särskilda krav och förfaranden för den praktiska tillämpningen av dessa mekanismer. Det är lämpligt att medlemsstaterna samråder med rättsinnehavare,
  användare
  och kollektiva förvaltningsorganisationer när de gör detta.

| (25) | Med tanke på mångfalden av verk och andra alster i kulturarvsinstitutionernas samlingar är det viktigt att de licensieringsmekanismer som införs genom detta direktiv är tillgängliga och kan användas i praktiken för olika typer av verk och andra alster, såsom fotografier, ljudinspelningar och audiovisuella verk. För att ta hänsyn till särdragen hos olika kategorier av verk och andra alster vad gäller metoder för publicering och distribution och för att underlätta användningen av
  de lösningar för användning av utgångna verk som införs genom detta direktiv
  , kan det bli nödvändigt för medlemsstaterna att fastställa särskilda krav och förfaranden för den praktiska tillämpningen av dessa mekanismer. Det är lämpligt att medlemsstaterna samråder med rättsinnehavare,
  kulturarvsinstitutioner
  och kollektiva förvaltningsorganisationer när de gör detta. |
| --- | --- |

(25)

Med tanke på mångfalden av verk och andra alster i kulturarvsinstitutionernas samlingar är det viktigt att de licensieringsmekanismer som införs genom detta direktiv är tillgängliga och kan användas i praktiken för olika typer av verk och andra alster, såsom fotografier, ljudinspelningar och audiovisuella verk. För att ta hänsyn till särdragen hos olika kategorier av verk och andra alster vad gäller metoder för publicering och distribution och för att underlätta användningen av
  de lösningar för användning av utgångna verk som införs genom detta direktiv
  , kan det bli nödvändigt för medlemsstaterna att fastställa särskilda krav och förfaranden för den praktiska tillämpningen av dessa mekanismer. Det är lämpligt att medlemsstaterna samråder med rättsinnehavare,
  kulturarvsinstitutioner
  och kollektiva förvaltningsorganisationer när de gör detta.

Ändring 27

Förslag till direktiv

Skäl 26

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (26) | Av hänsyn till principen om internationell hövlighet bör de licensieringsmekanismer för digitalisering och spridning av verk som föreskrivs i detta direktiv inte tillämpas på verk eller andra alster som först publicerats eller, om de inte har publicerats, först utsänds i ett tredjeland eller, i fråga om filmverk eller audiovisuella verk, verk vars producent har sitt säte eller sin vanliga vistelseort i ett tredjeland. Dessa mekanismer bör inte heller tillämpas på tredjelandsmedborgares verk eller andra alster, utom när de först publiceras eller, om de inte har publicerats, först utsänds i en medlemsstat eller, när det gäller filmverk eller audiovisuella verk, verk vars producent har sitt säte eller sin vanliga vistelseort i en medlemsstat. |

Kommissionens förslag

Ändring

(26)

Av hänsyn till principen om internationell hövlighet bör de licensieringsmekanismer för digitalisering och spridning av verk som föreskrivs i detta direktiv inte tillämpas på verk eller andra alster som först publicerats eller, om de inte har publicerats, först utsänds i ett tredjeland eller, i fråga om filmverk eller audiovisuella verk, verk vars producent har sitt säte eller sin vanliga vistelseort i ett tredjeland. Dessa mekanismer bör inte heller tillämpas på tredjelandsmedborgares verk eller andra alster, utom när de först publiceras eller, om de inte har publicerats, först utsänds i en medlemsstat eller, när det gäller filmverk eller audiovisuella verk, verk vars producent har sitt säte eller sin vanliga vistelseort i en medlemsstat.

| (26) | Av hänsyn till principen om internationell hövlighet bör de licensieringsmekanismer
  och det undantag
  för digitalisering och spridning av verk som föreskrivs i detta direktiv inte tillämpas på verk eller andra alster som först publicerats eller, om de inte har publicerats, först utsänds i ett tredjeland eller, i fråga om filmverk eller audiovisuella verk, verk vars producent har sitt säte eller sin vanliga vistelseort i ett tredjeland. Dessa mekanismer bör inte heller tillämpas på tredjelandsmedborgares verk eller andra alster, utom när de först publiceras eller, om de inte har publicerats, först utsänds i en medlemsstat eller, när det gäller filmverk eller audiovisuella verk, verk vars producent har sitt säte eller sin vanliga vistelseort i en medlemsstat. |
| --- | --- |

(26)

Av hänsyn till principen om internationell hövlighet bör de licensieringsmekanismer
  och det undantag
  för digitalisering och spridning av verk som föreskrivs i detta direktiv inte tillämpas på verk eller andra alster som först publicerats eller, om de inte har publicerats, först utsänds i ett tredjeland eller, i fråga om filmverk eller audiovisuella verk, verk vars producent har sitt säte eller sin vanliga vistelseort i ett tredjeland. Dessa mekanismer bör inte heller tillämpas på tredjelandsmedborgares verk eller andra alster, utom när de först publiceras eller, om de inte har publicerats, först utsänds i en medlemsstat eller, när det gäller filmverk eller audiovisuella verk, verk vars producent har sitt säte eller sin vanliga vistelseort i en medlemsstat.

Ändring 28

Förslag till direktiv

Skäl 27

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (27) | Eftersom massdigitaliseringsprojekt kan medföra betydande investeringar för kulturarvsinstitutioner bör licenser som beviljats enligt den mekanism som föreskrivs i detta direktiv inte hindra dem från att
  generera tillräckliga intäkter för att
  täcka kostnaderna för licensen och kostnaderna för digitalisering och spridning av de verk och andra alster som omfattas av licensen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(27)

Eftersom massdigitaliseringsprojekt kan medföra betydande investeringar för kulturarvsinstitutioner bör licenser som beviljats enligt den mekanism som föreskrivs i detta direktiv inte hindra dem från att
  generera tillräckliga intäkter för att
  täcka kostnaderna för licensen och kostnaderna för digitalisering och spridning av de verk och andra alster som omfattas av licensen.

| (27) | Eftersom massdigitaliseringsprojekt kan medföra betydande investeringar för kulturarvsinstitutioner bör licenser som beviljats enligt den mekanism som föreskrivs i detta direktiv inte hindra dem från att täcka kostnaderna för licensen och kostnaderna för digitalisering och spridning av de verk och andra alster som omfattas av licensen. |
| --- | --- |

(27)

Eftersom massdigitaliseringsprojekt kan medföra betydande investeringar för kulturarvsinstitutioner bör licenser som beviljats enligt den mekanism som föreskrivs i detta direktiv inte hindra dem från att täcka kostnaderna för licensen och kostnaderna för digitalisering och spridning av de verk och andra alster som omfattas av licensen.

Ändring 29

Förslag till direktiv

Skäl 28

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (28) | Information bör offentliggöras på lämpligt sätt om kulturarvsinstitutioners pågående och framtida användning av utgångna verk och andra alster på grundval av de licensieringsmekanismer som föreskrivs i detta direktiv och de arrangemang som gör det möjligt för alla rättsinnehavare att avstå från att tillämpa licenser på sina verk eller andra alster. Detta är särskilt viktigt när användning sker över gränserna på den inre marknaden. Det är därför lämpligt att fastställa bestämmelser om inrättandet av en gemensam allmänt tillgänglig webbportal för unionen för att göra sådan information tillgänglig för allmänheten under en rimlig tidsperiod innan den gränsöverskridande användningen äger rum. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 386/2012 har Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet i uppdrag att utföra vissa uppgifter och aktiviteter, som finansieras med hjälp av egna budgetmedel och som syftar till att underlätta och stödja de nationella myndigheternas, den privata sektorns och unionsinstitutionernas verksamhet i kampen mot, inbegripet förebyggandet av, intrång i immateriella rättigheter. Därför bör byrån vara det organ som upprättar och förvaltar den europeiska portal som gör sådan information tillgänglig. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28)

Information bör offentliggöras på lämpligt sätt om kulturarvsinstitutioners pågående och framtida användning av utgångna verk och andra alster på grundval av de licensieringsmekanismer som föreskrivs i detta direktiv och de arrangemang som gör det möjligt för alla rättsinnehavare att avstå från att tillämpa licenser på sina verk eller andra alster. Detta är särskilt viktigt när användning sker över gränserna på den inre marknaden. Det är därför lämpligt att fastställa bestämmelser om inrättandet av en gemensam allmänt tillgänglig webbportal för unionen för att göra sådan information tillgänglig för allmänheten under en rimlig tidsperiod innan den gränsöverskridande användningen äger rum. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 386/2012 har Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet i uppdrag att utföra vissa uppgifter och aktiviteter, som finansieras med hjälp av egna budgetmedel och som syftar till att underlätta och stödja de nationella myndigheternas, den privata sektorns och unionsinstitutionernas verksamhet i kampen mot, inbegripet förebyggandet av, intrång i immateriella rättigheter. Därför bör byrån vara det organ som upprättar och förvaltar den europeiska portal som gör sådan information tillgänglig.

| (28) | Information bör offentliggöras på lämpligt sätt om kulturarvsinstitutioners pågående och framtida användning av utgångna verk och andra alster på grundval av de licensieringsmekanismer
  eller det undantag
  som föreskrivs i detta direktiv och de arrangemang som gör det möjligt för alla rättsinnehavare att avstå från att tillämpa licenser
  eller undantaget
  på sina verk eller andra alster. Detta är särskilt viktigt när användning sker över gränserna på den inre marknaden. Det är därför lämpligt att fastställa bestämmelser om inrättandet av en gemensam allmänt tillgänglig webbportal för unionen för att göra sådan information tillgänglig för allmänheten under en rimlig tidsperiod innan den gränsöverskridande användningen äger rum. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 386/2012 har Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet i uppdrag att utföra vissa uppgifter och aktiviteter, som finansieras med hjälp av egna budgetmedel och som syftar till att underlätta och stödja de nationella myndigheternas, den privata sektorns och unionsinstitutionernas verksamhet i kampen mot, inbegripet förebyggandet av, intrång i immateriella rättigheter. Därför bör byrån vara det organ som upprättar och förvaltar den europeiska portal som gör sådan information tillgänglig. |
| --- | --- |

(28)

Information bör offentliggöras på lämpligt sätt om kulturarvsinstitutioners pågående och framtida användning av utgångna verk och andra alster på grundval av de licensieringsmekanismer
  eller det undantag
  som föreskrivs i detta direktiv och de arrangemang som gör det möjligt för alla rättsinnehavare att avstå från att tillämpa licenser
  eller undantaget
  på sina verk eller andra alster. Detta är särskilt viktigt när användning sker över gränserna på den inre marknaden. Det är därför lämpligt att fastställa bestämmelser om inrättandet av en gemensam allmänt tillgänglig webbportal för unionen för att göra sådan information tillgänglig för allmänheten under en rimlig tidsperiod innan den gränsöverskridande användningen äger rum. Enligt Europaparlamentets och rådets förordning (EU) nr 386/2012 har Europeiska unionens immaterialrättsmyndighet i uppdrag att utföra vissa uppgifter och aktiviteter, som finansieras med hjälp av egna budgetmedel och som syftar till att underlätta och stödja de nationella myndigheternas, den privata sektorns och unionsinstitutionernas verksamhet i kampen mot, inbegripet förebyggandet av, intrång i immateriella rättigheter. Därför bör byrån vara det organ som upprättar och förvaltar den europeiska portal som gör sådan information tillgänglig.

Ändring 30

Förslag till direktiv

Skäl 28a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (28a) | För att se till att de licensieringsmekanismer som inrättas för utgångna verk är relevanta och fungerar som de ska, att rättsinnehavarna är tillräckligt skyddade genom dessa mekanismer, att licenserna offentliggjorts korrekt och att det råder visshet om rättsläget avseende de kollektiva förvaltningsorganisationernas representativitet och kategoriseringen av verken, bör medlemsstaterna främja en sektorsspecifik dialog mellan berörda parter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(28a)

För att se till att de licensieringsmekanismer som inrättas för utgångna verk är relevanta och fungerar som de ska, att rättsinnehavarna är tillräckligt skyddade genom dessa mekanismer, att licenserna offentliggjorts korrekt och att det råder visshet om rättsläget avseende de kollektiva förvaltningsorganisationernas representativitet och kategoriseringen av verken, bör medlemsstaterna främja en sektorsspecifik dialog mellan berörda parter.

Ändring 31

Förslag till direktiv

Skäl 30

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (30) | För att underlätta licensiering av rättigheter till audiovisuella verk till plattformar för beställvideo
  kräver detta direktiv att
  medlemsstaterna
  inrättar
  en förhandlingsmekanism som gör det möjligt för parter som är villiga att förhandla fram ett avtal att förlita sig på hjälp från ett opartiskt organ.
  Detta organ
  bör sammanträda med parterna och hjälpa till med förhandlingarna genom att ge professionell och extern rådgivning. Mot denna bakgrund bör medlemsstaterna besluta om villkoren för förhandlingsmekanismens funktion, bl.a. när och hur länge förhandlingshjälpen ska ges
  och
  vem som ska bära kostnaderna. Medlemsstaterna bör säkerställa att de administrativa och finansiella bördorna förblir proportionerliga för att garantera förhandlingsforumets effektivitet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30)

För att underlätta licensiering av rättigheter till audiovisuella verk till plattformar för beställvideo
  kräver detta direktiv att
  medlemsstaterna
  inrättar
  en förhandlingsmekanism som gör det möjligt för parter som är villiga att förhandla fram ett avtal att förlita sig på hjälp från ett opartiskt organ.
  Detta organ
  bör sammanträda med parterna och hjälpa till med förhandlingarna genom att ge professionell och extern rådgivning. Mot denna bakgrund bör medlemsstaterna besluta om villkoren för förhandlingsmekanismens funktion, bl.a. när och hur länge förhandlingshjälpen ska ges
  och
  vem som ska bära kostnaderna. Medlemsstaterna bör säkerställa att de administrativa och finansiella bördorna förblir proportionerliga för att garantera förhandlingsforumets effektivitet.

| (30) | För att underlätta licensiering av rättigheter till audiovisuella verk till plattformar för beställvideo
  bör
  medlemsstaterna
  inrätta
  en förhandlingsmekanism som
  förvaltas av ett befintligt eller nyinrättat nationellt organ och som
  gör det möjligt för parter som är villiga att förhandla fram ett avtal att förlita sig på hjälp från ett opartiskt organ.
  Deltagande i denna förhandlingsmekanism och efterföljande ingående av avtal bör vara frivilligt. Om parter från olika medlemsstater deltar i förhandlingarna bör dessa parter på förhand komma överens om vilken medlemsstat som ska vara behörig om de skulle besluta att ta hjälp av förhandlingsmekanismen. Organet
  bör sammanträda med parterna och hjälpa till med förhandlingarna genom att ge professionell,
  opartisk
  och extern rådgivning. Mot denna bakgrund bör medlemsstaterna besluta om villkoren för förhandlingsmekanismens funktion, bl.a. när och hur länge förhandlingshjälpen ska ges, vem som ska bära kostnaderna
  och hur ett sådant organ ska vara sammansatt
  . Medlemsstaterna bör säkerställa att de administrativa och finansiella bördorna förblir proportionerliga för att garantera förhandlingsforumets effektivitet. |
| --- | --- |

(30)

För att underlätta licensiering av rättigheter till audiovisuella verk till plattformar för beställvideo
  bör
  medlemsstaterna
  inrätta
  en förhandlingsmekanism som
  förvaltas av ett befintligt eller nyinrättat nationellt organ och som
  gör det möjligt för parter som är villiga att förhandla fram ett avtal att förlita sig på hjälp från ett opartiskt organ.
  Deltagande i denna förhandlingsmekanism och efterföljande ingående av avtal bör vara frivilligt. Om parter från olika medlemsstater deltar i förhandlingarna bör dessa parter på förhand komma överens om vilken medlemsstat som ska vara behörig om de skulle besluta att ta hjälp av förhandlingsmekanismen. Organet
  bör sammanträda med parterna och hjälpa till med förhandlingarna genom att ge professionell,
  opartisk
  och extern rådgivning. Mot denna bakgrund bör medlemsstaterna besluta om villkoren för förhandlingsmekanismens funktion, bl.a. när och hur länge förhandlingshjälpen ska ges, vem som ska bära kostnaderna
  och hur ett sådant organ ska vara sammansatt
  . Medlemsstaterna bör säkerställa att de administrativa och finansiella bördorna förblir proportionerliga för att garantera förhandlingsforumets effektivitet.

Ändring 32

Förslag till direktiv

Skäl 30a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (30a) | Bevarandet av unionens kulturarv är av yttersta vikt och bör stärkas till gagn för kommande generationer. Detta bör ske framför allt genom skydd av publicerat kulturarv. I detta syfte bör det på unionsnivå inrättas ett lagstadgat system för pliktexemplar för att säkerställa att publikationer avseende unionen, t.ex. unionslagstiftning, unionens historia och integration, unionens politiska strategier samt demokratifrågor och institutionella, parlamentariska och politiska frågor som unionen behandlar, och därigenom unionens intellektuella arkiv och kommande publikationer av kulturarvskaraktär, systematiskt samlas in. Detta kulturarv bör inte bara bevaras genom inrättande av ett unionsarkiv för publikationer som rör unionsrelaterade frågor, utan även göras tillgängligt för unionsmedborgarna och kommande generationer. Europaparlamentets bibliotek bör i egenskap av bibliotek för den enda unionsinstitution som direkt företräder unionsmedborgarna utses till unionens bibliotek för pliktexemplar. För att inte skapa onödiga bördor för utgivare, tryckerier och importörer bör endast elektroniska publikationer, såsom e-böcker, e-tidningar och e-tidskrifter, lämnas som pliktexemplar till Europaparlamentets bibliotek, som för forsknings- eller studieändamål, och under bibliotekets kontroll, bör tillhandahålla läsare sådana publikationer i sitt bibliotek som omfattas av unionens lagstadgade system för pliktexemplar. Publikationerna bör inte göras tillgängliga online för externt bruk. |

Kommissionens förslag

Ändring

(30a)

Bevarandet av unionens kulturarv är av yttersta vikt och bör stärkas till gagn för kommande generationer. Detta bör ske framför allt genom skydd av publicerat kulturarv. I detta syfte bör det på unionsnivå inrättas ett lagstadgat system för pliktexemplar för att säkerställa att publikationer avseende unionen, t.ex. unionslagstiftning, unionens historia och integration, unionens politiska strategier samt demokratifrågor och institutionella, parlamentariska och politiska frågor som unionen behandlar, och därigenom unionens intellektuella arkiv och kommande publikationer av kulturarvskaraktär, systematiskt samlas in. Detta kulturarv bör inte bara bevaras genom inrättande av ett unionsarkiv för publikationer som rör unionsrelaterade frågor, utan även göras tillgängligt för unionsmedborgarna och kommande generationer. Europaparlamentets bibliotek bör i egenskap av bibliotek för den enda unionsinstitution som direkt företräder unionsmedborgarna utses till unionens bibliotek för pliktexemplar. För att inte skapa onödiga bördor för utgivare, tryckerier och importörer bör endast elektroniska publikationer, såsom e-böcker, e-tidningar och e-tidskrifter, lämnas som pliktexemplar till Europaparlamentets bibliotek, som för forsknings- eller studieändamål, och under bibliotekets kontroll, bör tillhandahålla läsare sådana publikationer i sitt bibliotek som omfattas av unionens lagstadgade system för pliktexemplar. Publikationerna bör inte göras tillgängliga online för externt bruk.

Ändring ar 33 och 137

Förslag till direktiv

Skäl 31

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (31) | En fri och pluralistisk press är avgörande för att säkerställa kvalitetsjournalistik och medborgarnas tillgång till information. Den ger ett mycket grundläggande bidrag till den offentliga debatten och ett välfungerande demokratiskt samhälle. I övergången från tryckt till digital teknik har utgivare
  av
  presspublikationer problem med licensieringen av onlineutnyttjande av deras publikationer och med att få tillbaka sina investeringar. Under omständigheter där utgivare av presspublikationer inte erkänns som rättsinnehavare är licensiering och hävdande i den digitala miljön ofta komplex och ineffektiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(31)

En fri och pluralistisk press är avgörande för att säkerställa kvalitetsjournalistik och medborgarnas tillgång till information. Den ger ett mycket grundläggande bidrag till den offentliga debatten och ett välfungerande demokratiskt samhälle. I övergången från tryckt till digital teknik har utgivare
  av
  presspublikationer problem med licensieringen av onlineutnyttjande av deras publikationer och med att få tillbaka sina investeringar. Under omständigheter där utgivare av presspublikationer inte erkänns som rättsinnehavare är licensiering och hävdande i den digitala miljön ofta komplex och ineffektiv.

| (31) | En fri och pluralistisk press är avgörande för att säkerställa kvalitetsjournalistik och medborgarnas tillgång till information. Den ger ett mycket grundläggande bidrag till den offentliga debatten och ett välfungerande demokratiskt samhälle.
  Den ökande obalansen mellan kraftfulla plattformar och pressutgivare, vilka även kan vara nyhetsbyråer, har redan lett till en anmärkningsvärd tillbakagång i medielandskapet på regional nivå.
  I övergången från tryckt till digital teknik har utgivare
  och nyhetsbyråer som ger ut
  presspublikationer problem med licensieringen av onlineutnyttjande av deras publikationer och med att få tillbaka sina investeringar. Under omständigheter där utgivare av presspublikationer inte erkänns som rättsinnehavare är licensiering och hävdande i den digitala miljön ofta komplex och ineffektiv. |
| --- | --- |

(31)

En fri och pluralistisk press är avgörande för att säkerställa kvalitetsjournalistik och medborgarnas tillgång till information. Den ger ett mycket grundläggande bidrag till den offentliga debatten och ett välfungerande demokratiskt samhälle.
  Den ökande obalansen mellan kraftfulla plattformar och pressutgivare, vilka även kan vara nyhetsbyråer, har redan lett till en anmärkningsvärd tillbakagång i medielandskapet på regional nivå.
  I övergången från tryckt till digital teknik har utgivare
  och nyhetsbyråer som ger ut
  presspublikationer problem med licensieringen av onlineutnyttjande av deras publikationer och med att få tillbaka sina investeringar. Under omständigheter där utgivare av presspublikationer inte erkänns som rättsinnehavare är licensiering och hävdande i den digitala miljön ofta komplex och ineffektiv.

Ändringar 34 och 138

Förslag till direktiv

Skäl 32

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (32) | Utgivares organisatoriska och finansiella bidrag till produktion av presspublikationer måste erkännas och främjas ytterligare för att säkerställa hållbarheten i förlagsbranschen. Det är därför nödvändigt att på unionsnivå
  skapa ett harmoniserat
  rättsligt skydd för presspublikationer när det gäller digital användning. Ett sådant skydd bör garanteras effektivt genom att i unionslagstiftningen införa upphovsrätten närstående rättigheter för mångfaldigande och tillgängliggörande för allmänheten av presspublikationer när det gäller digital användning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(32)

Utgivares organisatoriska och finansiella bidrag till produktion av presspublikationer måste erkännas och främjas ytterligare för att säkerställa hållbarheten i förlagsbranschen. Det är därför nödvändigt att på unionsnivå
  skapa ett harmoniserat
  rättsligt skydd för presspublikationer när det gäller digital användning. Ett sådant skydd bör garanteras effektivt genom att i unionslagstiftningen införa upphovsrätten närstående rättigheter för mångfaldigande och tillgängliggörande för allmänheten av presspublikationer när det gäller digital användning.

| (32) | Utgivares organisatoriska och finansiella bidrag till produktion av presspublikationer måste erkännas och främjas ytterligare för att säkerställa hållbarheten i förlagsbranschen,
  och därigenom garantera tillgången på tillförlitlig information
  . Det är därför nödvändigt att
  medlemsstaterna
  på unionsnivå
  skapar
  rättsligt skydd för presspublikationer
  inom unionen
  när det gäller digital användning. Ett sådant skydd bör garanteras effektivt genom att i unionslagstiftningen införa upphovsrätten närstående rättigheter för mångfaldigande och tillgängliggörande för allmänheten av presspublikationer när det gäller digital användning,
  för att få till stånd en rättvis och proportionell ersättning för sådan användning
  .
  Privat användning bör undantas från denna hänvisning. Att listas i en sökmotor bör inte heller betraktas som rättvis och proportionell ersättning. |
| --- | --- |

(32)

Utgivares organisatoriska och finansiella bidrag till produktion av presspublikationer måste erkännas och främjas ytterligare för att säkerställa hållbarheten i förlagsbranschen,
  och därigenom garantera tillgången på tillförlitlig information
  . Det är därför nödvändigt att
  medlemsstaterna
  på unionsnivå
  skapar
  rättsligt skydd för presspublikationer
  inom unionen
  när det gäller digital användning. Ett sådant skydd bör garanteras effektivt genom att i unionslagstiftningen införa upphovsrätten närstående rättigheter för mångfaldigande och tillgängliggörande för allmänheten av presspublikationer när det gäller digital användning,
  för att få till stånd en rättvis och proportionell ersättning för sådan användning
  .
  Privat användning bör undantas från denna hänvisning. Att listas i en sökmotor bör inte heller betraktas som rättvis och proportionell ersättning.

Ändring 139

Förslag till direktiv

Skäl 33

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (33) | Vid tillämpningen av detta direktiv är det nödvändigt att definiera begreppet presspublikation på ett sätt som endast omfattar journalistiska publikationer som publiceras av en tjänsteleverantör, periodiskt eller regelbundet uppdaterade i medier, i informations- eller underhållningssyfte. Sådana publikationer skulle exempelvis kunna vara dags-, vecko- eller månadstidningar av allmänt eller särskilt intresse samt nyhetswebbplatser. Periodiska publikationer som ges ut för vetenskapliga eller akademiska ändamål, såsom vetenskapliga tidskrifter, bör inte omfattas av det skydd som ges till presspublikationer i detta direktiv. Detta skydd omfattar inte hyperlänkningsåtgärder
  som inte utgör överföring till allmänheten
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(33)

Vid tillämpningen av detta direktiv är det nödvändigt att definiera begreppet presspublikation på ett sätt som endast omfattar journalistiska publikationer som publiceras av en tjänsteleverantör, periodiskt eller regelbundet uppdaterade i medier, i informations- eller underhållningssyfte. Sådana publikationer skulle exempelvis kunna vara dags-, vecko- eller månadstidningar av allmänt eller särskilt intresse samt nyhetswebbplatser. Periodiska publikationer som ges ut för vetenskapliga eller akademiska ändamål, såsom vetenskapliga tidskrifter, bör inte omfattas av det skydd som ges till presspublikationer i detta direktiv. Detta skydd omfattar inte hyperlänkningsåtgärder
  som inte utgör överföring till allmänheten
  .

| (33) | Vid tillämpningen av detta direktiv är det nödvändigt att definiera begreppet presspublikation på ett sätt som endast omfattar journalistiska publikationer som publiceras av en tjänsteleverantör, periodiskt eller regelbundet uppdaterade i medier, i informations- eller underhållningssyfte. Sådana publikationer skulle exempelvis kunna vara dags-, vecko- eller månadstidningar av allmänt eller särskilt intresse samt nyhetswebbplatser. Periodiska publikationer som ges ut för vetenskapliga eller akademiska ändamål, såsom vetenskapliga tidskrifter, bör inte omfattas av det skydd som ges till presspublikationer i detta direktiv. Detta skydd omfattar inte hyperlänkningsåtgärder.
  Skyddet ska inte heller utsträckas till faktauppgifter som redovisas i journalistiska artiklar i en presspublikation, och kommer därför inte att hindra någon från att rapportera sådana faktauppgifter
  . |
| --- | --- |

(33)

Vid tillämpningen av detta direktiv är det nödvändigt att definiera begreppet presspublikation på ett sätt som endast omfattar journalistiska publikationer som publiceras av en tjänsteleverantör, periodiskt eller regelbundet uppdaterade i medier, i informations- eller underhållningssyfte. Sådana publikationer skulle exempelvis kunna vara dags-, vecko- eller månadstidningar av allmänt eller särskilt intresse samt nyhetswebbplatser. Periodiska publikationer som ges ut för vetenskapliga eller akademiska ändamål, såsom vetenskapliga tidskrifter, bör inte omfattas av det skydd som ges till presspublikationer i detta direktiv. Detta skydd omfattar inte hyperlänkningsåtgärder.
  Skyddet ska inte heller utsträckas till faktauppgifter som redovisas i journalistiska artiklar i en presspublikation, och kommer därför inte att hindra någon från att rapportera sådana faktauppgifter
  .

Ändringar 36 och 140

Förslag till direktiv

Skäl 34

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (34) | De rättigheter som tillkommer utgivare av presspublikationer enligt detta direktiv bör ha samma räckvidd som de rättigheter till mångfaldigande och tillgängliggörande för allmänheten som anges i direktiv 2001/29/EG, i den mån det rör sig om digital användning.
  De
  bör
  också
  omfattas av samma bestämmelser om undantag och inskränkningar som gäller för de rättigheter som föreskrivs i direktiv 2001/29/EG, inbegripet det undantag för citat för användning i kritik eller recensioner som fastställs i artikel 5.3 d i samma direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(34)

De rättigheter som tillkommer utgivare av presspublikationer enligt detta direktiv bör ha samma räckvidd som de rättigheter till mångfaldigande och tillgängliggörande för allmänheten som anges i direktiv 2001/29/EG, i den mån det rör sig om digital användning.
  De
  bör
  också
  omfattas av samma bestämmelser om undantag och inskränkningar som gäller för de rättigheter som föreskrivs i direktiv 2001/29/EG, inbegripet det undantag för citat för användning i kritik eller recensioner som fastställs i artikel 5.3 d i samma direktiv.

| (34) | De rättigheter som tillkommer utgivare av presspublikationer enligt detta direktiv bör ha samma räckvidd som de rättigheter till mångfaldigande och tillgängliggörande för allmänheten som anges i direktiv 2001/29/EG, i den mån det rör sig om digital användning.
  Medlemsstaterna
  bör
  kunna låta dessa rättigheter
  omfattas av samma bestämmelser om undantag och inskränkningar som gäller för de rättigheter som föreskrivs i direktiv 2001/29/EG, inbegripet det undantag för citat för användning i kritik eller recensioner som fastställs i artikel 5.3 d i samma direktiv. |
| --- | --- |

(34)

De rättigheter som tillkommer utgivare av presspublikationer enligt detta direktiv bör ha samma räckvidd som de rättigheter till mångfaldigande och tillgängliggörande för allmänheten som anges i direktiv 2001/29/EG, i den mån det rör sig om digital användning.
  Medlemsstaterna
  bör
  kunna låta dessa rättigheter
  omfattas av samma bestämmelser om undantag och inskränkningar som gäller för de rättigheter som föreskrivs i direktiv 2001/29/EG, inbegripet det undantag för citat för användning i kritik eller recensioner som fastställs i artikel 5.3 d i samma direktiv.

Ändring 37

Förslag till direktiv

Skäl 35

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (35) | Det skydd som ges utgivare av presspublikationer i detta direktiv bör inte påverka rättigheterna för upphovsmän och andra rättsinnehavare till verk och andra alster som ingår i publikationer, bl. a. vad gäller i vilken utsträckning upphovsmän och andra rättsinnehavare kan använda sina verk eller andra alster oberoende av den tidning i vilken de ingår. Därför bör utgivare av presspublikationer inte kunna åberopa det skydd de ges mot upphovsmän och andra rättsinnehavare. Detta påverkar inte avtal som ingåtts mellan utgivare av presspublikationer å ena sidan och upphovsmän och andra rättsinnehavare å andra sidan. |

Kommissionens förslag

Ändring

(35)

Det skydd som ges utgivare av presspublikationer i detta direktiv bör inte påverka rättigheterna för upphovsmän och andra rättsinnehavare till verk och andra alster som ingår i publikationer, bl. a. vad gäller i vilken utsträckning upphovsmän och andra rättsinnehavare kan använda sina verk eller andra alster oberoende av den tidning i vilken de ingår. Därför bör utgivare av presspublikationer inte kunna åberopa det skydd de ges mot upphovsmän och andra rättsinnehavare. Detta påverkar inte avtal som ingåtts mellan utgivare av presspublikationer å ena sidan och upphovsmän och andra rättsinnehavare å andra sidan.

| (35) | Det skydd som ges utgivare av presspublikationer i detta direktiv bör inte påverka rättigheterna för upphovsmän och andra rättsinnehavare till verk och andra alster som ingår i publikationer, bl. a. vad gäller i vilken utsträckning upphovsmän och andra rättsinnehavare kan använda sina verk eller andra alster oberoende av den tidning i vilken de ingår. Därför bör utgivare av presspublikationer inte kunna åberopa det skydd de ges mot upphovsmän och andra rättsinnehavare. Detta påverkar inte avtal som ingåtts mellan utgivare av presspublikationer å ena sidan och upphovsmän och andra rättsinnehavare å andra sidan.
  Trots att upphovsmännen till de verk som ingår i en presspublikation får skälig ersättning för utnyttjandet av verken på grundval av villkoren för licensiering av deras verk till pressutgivaren, bör upphovsmän vars verk ingår i en presspublikation ha rätt till en rimlig andel av de nya ytterligare intäkter som pressutgivare får för vissa typer av sekundär användning av deras presspublikationer från leverantörer av informationssamhällets tjänster avseende de rättigheter som föreskrivs i artikel 11.1 i detta direktiv. Storleken på den ersättning som ges upphovsmännen bör ta hänsyn till de branschspecifika licensieringsstandarder avseende verk som ingår i en presspublikation som godtas som rimliga i den berörda medlemsstaten, och den ersättning som ges upphovsmän bör inte påverka de licensvillkor som avtalats mellan upphovsman och pressutgivare för pressutgivarens användning av upphovsmannens artikel. |
| --- | --- |

(35)

Det skydd som ges utgivare av presspublikationer i detta direktiv bör inte påverka rättigheterna för upphovsmän och andra rättsinnehavare till verk och andra alster som ingår i publikationer, bl. a. vad gäller i vilken utsträckning upphovsmän och andra rättsinnehavare kan använda sina verk eller andra alster oberoende av den tidning i vilken de ingår. Därför bör utgivare av presspublikationer inte kunna åberopa det skydd de ges mot upphovsmän och andra rättsinnehavare. Detta påverkar inte avtal som ingåtts mellan utgivare av presspublikationer å ena sidan och upphovsmän och andra rättsinnehavare å andra sidan.
  Trots att upphovsmännen till de verk som ingår i en presspublikation får skälig ersättning för utnyttjandet av verken på grundval av villkoren för licensiering av deras verk till pressutgivaren, bör upphovsmän vars verk ingår i en presspublikation ha rätt till en rimlig andel av de nya ytterligare intäkter som pressutgivare får för vissa typer av sekundär användning av deras presspublikationer från leverantörer av informationssamhällets tjänster avseende de rättigheter som föreskrivs i artikel 11.1 i detta direktiv. Storleken på den ersättning som ges upphovsmännen bör ta hänsyn till de branschspecifika licensieringsstandarder avseende verk som ingår i en presspublikation som godtas som rimliga i den berörda medlemsstaten, och den ersättning som ges upphovsmän bör inte påverka de licensvillkor som avtalats mellan upphovsman och pressutgivare för pressutgivarens användning av upphovsmannens artikel.

Ändring 38

Förslag till direktiv

Skäl 36

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (36) | Utgivare, inbegripet utgivare av presspublikationer, böcker
  eller
  vetenskapliga publikationer, bedriver
  ofta
  sin verksamhet på grundval av
  överlåtelse av upphovsrätt genom
  avtal
  eller lagbestämmelser
  . I detta sammanhang gör utgivare en investering i syfte att utnyttja
  de verk som ingår i deras publikationer
  och kan
  i vissa fall
  gå miste om inkomster, om sådana verk används inom ramen för undantag eller inskränkningar, t.ex. för privat kopiering och reprografi. I ett antal medlemsstater delas
  ersättning
  för användning enligt dessa undantag mellan upphovsmän och utgivare. För att beakta denna situation och öka
  säkerheten
  om rättsläget för alla berörda parter bör medlemsstaterna tillåtas att
  fastställa att, när en upphovsman har överlåtit eller licensierat sina rättigheter till en utgivare eller på annat sätt bidrar med sitt verk till en publikation och det finns
  system för
  att ersätta den skada som orsakats av ett undantag eller en inskränkning, har utgivare rätt att göra anspråk på en andel av denna ersättning, medan utgivarens börda att styrka sitt anspråk inte bör gå utöver vad som krävs i det nuvarande systemet
  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(36)

Utgivare, inbegripet utgivare av presspublikationer, böcker
  eller
  vetenskapliga publikationer, bedriver
  ofta
  sin verksamhet på grundval av
  överlåtelse av upphovsrätt genom
  avtal
  eller lagbestämmelser
  . I detta sammanhang gör utgivare en investering i syfte att utnyttja
  de verk som ingår i deras publikationer
  och kan
  i vissa fall
  gå miste om inkomster, om sådana verk används inom ramen för undantag eller inskränkningar, t.ex. för privat kopiering och reprografi. I ett antal medlemsstater delas
  ersättning
  för användning enligt dessa undantag mellan upphovsmän och utgivare. För att beakta denna situation och öka
  säkerheten
  om rättsläget för alla berörda parter bör medlemsstaterna tillåtas att
  fastställa att, när en upphovsman har överlåtit eller licensierat sina rättigheter till en utgivare eller på annat sätt bidrar med sitt verk till en publikation och det finns
  system för
  att ersätta den skada som orsakats av ett undantag eller en inskränkning, har utgivare rätt att göra anspråk på en andel av denna ersättning, medan utgivarens börda att styrka sitt anspråk inte bör gå utöver vad som krävs i det nuvarande systemet
  .

| (36) | Utgivare, inbegripet utgivare av presspublikationer, böcker, vetenskapliga publikationer
  eller musikaliska verk
  , bedriver sin verksamhet på grundval av avtal
  med upphovsmän
  . I detta sammanhang gör utgivare en investering
  och förvärvar rättigheter, på vissa områden även rättigheter att göra anspråk på en del av ersättningen inom gemensamma kollektiva förvaltningsorganisationer för upphovsmän och förläggare
  , i syfte att utnyttja
  verken
  , och kan
  därför också råka
  gå miste om inkomster, om sådana verk används inom ramen för undantag eller inskränkningar, t.ex. för privat kopiering och reprografi. I ett
  stort
  antal medlemsstater delas
  ersättningen
  för användning enligt dessa undantag mellan upphovsmän och utgivare. För att beakta denna situation och öka
  vissheten
  om rättsläget för alla berörda parter bör medlemsstaterna tillåtas att
  tillhandahålla ett likvärdigt
  system för
  delad ersättning om ett sådant system var i drift i den berörda medlemsstaten före den 12 november 2015
  .
  Hur ersättningen ska delas mellan upphovsmän och utgivare skulle kunna fastställas i de interna fördelningsreglerna för den kollektiva förvaltningsorganisation som agerar gemensamt för upphovsmän och utgivare, eller fastställas av medlemsstaterna i lag eller annan författning, i enlighet med det motsvarande system som var i drift i den medlemsstaten före den 12 november 2015. Denna bestämmelse påverkar inte regelsystem i medlemsstaterna som gäller rättigheter avseende offentlig utlåning, förvaltning av rättigheter som inte grundar sig på undantag eller inskränkningar av upphovsrätten, såsom utvidgade kollektiva licensieringssystem, eller som gäller ersättningsrättigheter på grundval av nationell rätt. |
| --- | --- |

(36)

Utgivare, inbegripet utgivare av presspublikationer, böcker, vetenskapliga publikationer
  eller musikaliska verk
  , bedriver sin verksamhet på grundval av avtal
  med upphovsmän
  . I detta sammanhang gör utgivare en investering
  och förvärvar rättigheter, på vissa områden även rättigheter att göra anspråk på en del av ersättningen inom gemensamma kollektiva förvaltningsorganisationer för upphovsmän och förläggare
  , i syfte att utnyttja
  verken
  , och kan
  därför också råka
  gå miste om inkomster, om sådana verk används inom ramen för undantag eller inskränkningar, t.ex. för privat kopiering och reprografi. I ett
  stort
  antal medlemsstater delas
  ersättningen
  för användning enligt dessa undantag mellan upphovsmän och utgivare. För att beakta denna situation och öka
  vissheten
  om rättsläget för alla berörda parter bör medlemsstaterna tillåtas att
  tillhandahålla ett likvärdigt
  system för
  delad ersättning om ett sådant system var i drift i den berörda medlemsstaten före den 12 november 2015
  .
  Hur ersättningen ska delas mellan upphovsmän och utgivare skulle kunna fastställas i de interna fördelningsreglerna för den kollektiva förvaltningsorganisation som agerar gemensamt för upphovsmän och utgivare, eller fastställas av medlemsstaterna i lag eller annan författning, i enlighet med det motsvarande system som var i drift i den medlemsstaten före den 12 november 2015. Denna bestämmelse påverkar inte regelsystem i medlemsstaterna som gäller rättigheter avseende offentlig utlåning, förvaltning av rättigheter som inte grundar sig på undantag eller inskränkningar av upphovsrätten, såsom utvidgade kollektiva licensieringssystem, eller som gäller ersättningsrättigheter på grundval av nationell rätt.

Ändring 39

Förslag till direktiv

Skäl 36a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (36a) | De kulturella och kreativa branscherna spelar en nyckelroll i återindustrialiseringen av Europa, och de är en drivkraft för tillväxt samt har en strategisk ställning för att skapa innovativa spridningseffekter inom andra branscher. De kulturella och kreativa branscherna är dessutom en drivkraft för innovation och utveckling av informations- och kommunikationstekniken i Europa. De kulturella och kreativa branscherna i Europa står för mer än 12 miljoner arbetstillfällen på heltid, vilket innebär 7,5 % av EU:s arbetskraft, och de bidrar med cirka 509 miljarder EUR i mervärde till BNP (5,3 % av EU:s totala bruttoförädlingsvärde). Skyddet av upphovsrätt och närstående rättigheter är centralt för de kulturella och kreativa branschernas intäkter. |

Kommissionens förslag

Ändring

(36a)

De kulturella och kreativa branscherna spelar en nyckelroll i återindustrialiseringen av Europa, och de är en drivkraft för tillväxt samt har en strategisk ställning för att skapa innovativa spridningseffekter inom andra branscher. De kulturella och kreativa branscherna är dessutom en drivkraft för innovation och utveckling av informations- och kommunikationstekniken i Europa. De kulturella och kreativa branscherna i Europa står för mer än 12 miljoner arbetstillfällen på heltid, vilket innebär 7,5 % av EU:s arbetskraft, och de bidrar med cirka 509 miljarder EUR i mervärde till BNP (5,3 % av EU:s totala bruttoförädlingsvärde). Skyddet av upphovsrätt och närstående rättigheter är centralt för de kulturella och kreativa branschernas intäkter.

Ändringar 40 och 215 rev

Förslag till direktiv

Skäl 37

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (37) | Under de senaste åren har marknaden för onlineinnehåll blivit mer komplex. Onlinetjänster som ger tillgång till upphovsrättsskyddat innehåll som laddas upp av användarna utan rättighetsinnehavarnas deltagande har blomstrat och blivit den viktigaste källan till tillgång till innehåll på nätet. Detta påverkar rättsinnehavarnas möjligheter att avgöra om och på vilka villkor deras verk och andra alster används samt deras möjligheter att få
  en
  tillräcklig ersättning för detta. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37)

Under de senaste åren har marknaden för onlineinnehåll blivit mer komplex. Onlinetjänster som ger tillgång till upphovsrättsskyddat innehåll som laddas upp av användarna utan rättighetsinnehavarnas deltagande har blomstrat och blivit den viktigaste källan till tillgång till innehåll på nätet. Detta påverkar rättsinnehavarnas möjligheter att avgöra om och på vilka villkor deras verk och andra alster används samt deras möjligheter att få
  en
  tillräcklig ersättning för detta.

| (37) | Under de senaste åren har marknaden för onlineinnehåll blivit mer komplex. Onlinetjänster som ger tillgång till upphovsrättsskyddat innehåll som laddas upp av användarna utan rättighetsinnehavarnas deltagande har blomstrat och blivit den viktigaste källan till tillgång till
  upphovsrättsskyddat
  innehåll på nätet.
  Onlinetjänster är ett sätt att skapa bredare tillgång till kulturella och kreativa verk och erbjuder goda möjligheter för de kulturella och kreativa branscherna att utveckla nya affärsmodeller. Dessa tjänster medger mångfald och gör innehåll lättillgängligt, men de skapar även utmaningar när upphovsrättsskyddat innehåll laddas upp utan föregående tillstånd av rättsinnehavarna.
  Detta påverkar rättsinnehavarnas möjligheter att avgöra om och på vilka villkor deras verk och andra alster används samt deras möjligheter att få tillräcklig ersättning för detta,
  eftersom vissa tjänster för användaruppladdat innehåll inte tas med i licensavtal på grund av att de gör anspråk på att omfattas av det skyddsundantag som fastställs i direktiv 2000/31/EG. |
| --- | --- |

(37)

Under de senaste åren har marknaden för onlineinnehåll blivit mer komplex. Onlinetjänster som ger tillgång till upphovsrättsskyddat innehåll som laddas upp av användarna utan rättighetsinnehavarnas deltagande har blomstrat och blivit den viktigaste källan till tillgång till
  upphovsrättsskyddat
  innehåll på nätet.
  Onlinetjänster är ett sätt att skapa bredare tillgång till kulturella och kreativa verk och erbjuder goda möjligheter för de kulturella och kreativa branscherna att utveckla nya affärsmodeller. Dessa tjänster medger mångfald och gör innehåll lättillgängligt, men de skapar även utmaningar när upphovsrättsskyddat innehåll laddas upp utan föregående tillstånd av rättsinnehavarna.
  Detta påverkar rättsinnehavarnas möjligheter att avgöra om och på vilka villkor deras verk och andra alster används samt deras möjligheter att få tillräcklig ersättning för detta,
  eftersom vissa tjänster för användaruppladdat innehåll inte tas med i licensavtal på grund av att de gör anspråk på att omfattas av det skyddsundantag som fastställs i direktiv 2000/31/EG.

Ändring 143

Förslag till direktiv

Skäl 37a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (37a) | Vissa av informationssamhällets tjänster är, som en del av sin normala användning, utformade för att ge allmänheten tillgång till upphovsrättsskyddat innehåll eller andra alster som laddas upp av användarna. Definitionen av en leverantör av delningstjänster för onlineinnehåll enligt detta direktiv bör omfatta leverantörer av informationssamhällets tjänster som har som ett av sina huvudsyften att lagra och ge allmän tillgång till eller att streama betydande mängder upphovsrättsskyddat innehåll som laddas upp eller görs tillgängligt av användarna, och som optimerar innehåll och marknadsför för vinstsyften, bland annat genom visning, märkning, förmedling eller sekvensering av de uppladdade verken eller av andra alster, oavsett vilka medel som används för ändamålet, och därför agerar på ett aktivt sätt. Till följd av detta kan de inte dra nytta av det undantag från ansvar som föreskrivs i artikel 14 i direktiv 2000/31/EG. Definitionen av leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll enligt detta direktiv omfattar inte mikroföretag och småföretag i en mening som avses i avsnitt I i bilagan till kommissionens rekommendation 2003/361/EG eller tjänsteleverantörer som agerar i egenskap av aktörer med icke-kommersiellt syfte, såsom onlineuppslagsverk och leverantörer av onlinetjänster där innehållet laddas upp med godkännande av alla berörda rättsinnehavare, såsom utbildningsdatabaser eller vetenskapliga databaser. Leverantörer av molntjänster för individuell användning som inte ger allmänheten direkt tillgång, plattformar för utveckling av öppen programvara samt internetbaserade marknadsplatser vars huvudsakliga verksamhet är detaljhandel på nätet med fysiska varor bör inte betraktas som leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll i den mening som avses i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Ändring

(37a)

Vissa av informationssamhällets tjänster är, som en del av sin normala användning, utformade för att ge allmänheten tillgång till upphovsrättsskyddat innehåll eller andra alster som laddas upp av användarna. Definitionen av en leverantör av delningstjänster för onlineinnehåll enligt detta direktiv bör omfatta leverantörer av informationssamhällets tjänster som har som ett av sina huvudsyften att lagra och ge allmän tillgång till eller att streama betydande mängder upphovsrättsskyddat innehåll som laddas upp eller görs tillgängligt av användarna, och som optimerar innehåll och marknadsför för vinstsyften, bland annat genom visning, märkning, förmedling eller sekvensering av de uppladdade verken eller av andra alster, oavsett vilka medel som används för ändamålet, och därför agerar på ett aktivt sätt. Till följd av detta kan de inte dra nytta av det undantag från ansvar som föreskrivs i artikel 14 i direktiv 2000/31/EG. Definitionen av leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll enligt detta direktiv omfattar inte mikroföretag och småföretag i en mening som avses i avsnitt I i bilagan till kommissionens rekommendation 2003/361/EG eller tjänsteleverantörer som agerar i egenskap av aktörer med icke-kommersiellt syfte, såsom onlineuppslagsverk och leverantörer av onlinetjänster där innehållet laddas upp med godkännande av alla berörda rättsinnehavare, såsom utbildningsdatabaser eller vetenskapliga databaser. Leverantörer av molntjänster för individuell användning som inte ger allmänheten direkt tillgång, plattformar för utveckling av öppen programvara samt internetbaserade marknadsplatser vars huvudsakliga verksamhet är detaljhandel på nätet med fysiska varor bör inte betraktas som leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll i den mening som avses i detta direktiv.

Ändringar 144, 145 och 146

Förslag till direktiv

Skäl 38 – stycke 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (38) | När
  leverantörer av
  informationssamhällets tjänster lagrar och ger allmänheten tillgång
  till
  upphovsrättsskyddade verk eller andra alster som laddats upp av användarna
  , och
  därmed går längre än att enbart tillhandahålla fysiska faciliteter
  och utför en överföring till allmänheten, är de
  skyldiga
  att ingå licensavtal med rättsinnehavare,
  såvida de inte är berättigade till undantag från ansvar enligt
  artikel
  14
  i
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG

   (17).


  Vad gäller artikel 14 är det nödvändigt att kontrollera om tjänsteleverantören spelar en aktiv roll, bl.a. genom att optimera presentationen av de uppladdade verken eller andra alstren eller genom att marknadsföra dem, oavsett vilken typ av medel som används för ändamålet.




  För att säkerställa att licensavtal fungerar bör leverantörer av informationssamhällets tjänster som lagrar och tillgängliggör för allmänheten stora mängder upphovsrättsligt skyddade verk eller andra alster som laddats upp av användarna vidta lämpliga och proportionella åtgärder för att säkerställa skyddet för verk eller andra alster, t.ex. genom införande av effektiv teknik. Denna skyldighet bör även gälla när leverantörer av informationssamhällets tjänster har rätt till undantaget från ansvar i artikel 14 i direktiv 2000/31/EG. |

Kommissionens förslag

Ändring

(38)

När
  leverantörer av
  informationssamhällets tjänster lagrar och ger allmänheten tillgång
  till
  upphovsrättsskyddade verk eller andra alster som laddats upp av användarna
  , och
  därmed går längre än att enbart tillhandahålla fysiska faciliteter
  och utför en överföring till allmänheten, är de
  skyldiga
  att ingå licensavtal med rättsinnehavare,
  såvida de inte är berättigade till undantag från ansvar enligt
  artikel
  14
  i
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG

   (17).

Vad gäller artikel 14 är det nödvändigt att kontrollera om tjänsteleverantören spelar en aktiv roll, bl.a. genom att optimera presentationen av de uppladdade verken eller andra alstren eller genom att marknadsföra dem, oavsett vilken typ av medel som används för ändamålet.

För att säkerställa att licensavtal fungerar bör leverantörer av informationssamhällets tjänster som lagrar och tillgängliggör för allmänheten stora mängder upphovsrättsligt skyddade verk eller andra alster som laddats upp av användarna vidta lämpliga och proportionella åtgärder för att säkerställa skyddet för verk eller andra alster, t.ex. genom införande av effektiv teknik. Denna skyldighet bör även gälla när leverantörer av informationssamhällets tjänster har rätt till undantaget från ansvar i artikel 14 i direktiv 2000/31/EG.

| (38) | Leverantörer av
  delningstjänster för onlineinnehåll
  utför en överföring till allmänheten
  och ansvarar därför för innehållet. De bör därför
  ingå
  rättvisa
  och
  lämpliga
  licensavtal med rättsinnehavare.
  Om licensavtal ingås bör de även i samma utsträckning
  och
  med samma tillämpningsområde omfatta användarnas ansvar när dessa agerar i egenskap av aktörer med icke-kommersiella syften. I enlighet med
  artikel
  11.2a omfattar ansvaret för leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll enligt artikel 13 inte hyperlänkning i fråga om presspublikationer. Dialogen mellan aktörerna är grundläggande i den digitala världen. De bör fastställa bästa praxis för att säkerställa att licensavtal och samarbete mellan leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll och rättsinnehavare fungerar. Denna bästa praxis bör beakta omfattningen av det innehåll
  i
  tjänsten som bryter mot upphovsrätten


  utgår
  utgår |
| --- | --- |

(38)

Leverantörer av
  delningstjänster för onlineinnehåll
  utför en överföring till allmänheten
  och ansvarar därför för innehållet. De bör därför
  ingå
  rättvisa
  och
  lämpliga
  licensavtal med rättsinnehavare.
  Om licensavtal ingås bör de även i samma utsträckning
  och
  med samma tillämpningsområde omfatta användarnas ansvar när dessa agerar i egenskap av aktörer med icke-kommersiella syften. I enlighet med
  artikel
  11.2a omfattar ansvaret för leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll enligt artikel 13 inte hyperlänkning i fråga om presspublikationer. Dialogen mellan aktörerna är grundläggande i den digitala världen. De bör fastställa bästa praxis för att säkerställa att licensavtal och samarbete mellan leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll och rättsinnehavare fungerar. Denna bästa praxis bör beakta omfattningen av det innehåll
  i
  tjänsten som bryter mot upphovsrätten

utgår

utgår

Ändring 147

Förslag till direktiv

Skäl 39

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (39) | Samarbete mellan rättsinnehavare och
  leverantörer av
  informationssamhällets tjänster som lagrar och tillgängliggör för allmänheten stora mängder av upphovsrättsskyddade
  verk eller andra alster
  som laddats upp av användare är avgörande för att tekniken (t.ex. innehållsigenkänningsteknik) ska fungera
  .
  I sådana fall bör
  rättsinnehavare
  lämna nödvändiga uppgifter för att tjänsterna ska kunna fastställa deras innehåll, och tjänsterna bör vara transparenta gentemot rättsinnehavare när det gäller den teknik som används för att möjliggöra bedömning av deras ändamålsenlighet
  .
  Tjänsterna bör särskilt ge rättsinnehavare information om vilken typ av teknik som används, hur den fungerar och hur väl de lyckas med att känna igen rättsinnehavares innehåll. Dessa tekniker bör också ge rättsinnehavare möjlighet att få information från leverantörerna av informationssamhällets tjänster om användningen av deras innehåll som omfattas av ett avtal. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39)

Samarbete mellan rättsinnehavare och
  leverantörer av
  informationssamhällets tjänster som lagrar och tillgängliggör för allmänheten stora mängder av upphovsrättsskyddade
  verk eller andra alster
  som laddats upp av användare är avgörande för att tekniken (t.ex. innehållsigenkänningsteknik) ska fungera
  .
  I sådana fall bör
  rättsinnehavare
  lämna nödvändiga uppgifter för att tjänsterna ska kunna fastställa deras innehåll, och tjänsterna bör vara transparenta gentemot rättsinnehavare när det gäller den teknik som används för att möjliggöra bedömning av deras ändamålsenlighet
  .
  Tjänsterna bör särskilt ge rättsinnehavare information om vilken typ av teknik som används, hur den fungerar och hur väl de lyckas med att känna igen rättsinnehavares innehåll. Dessa tekniker bör också ge rättsinnehavare möjlighet att få information från leverantörerna av informationssamhällets tjänster om användningen av deras innehåll som omfattas av ett avtal.

| (39) | Medlemsstaterna bör föreskriva att
  leverantörer av
  delningstjänster för onlineinnehåll och rättsinnehavare, om rättsinnehavarna inte önskar ingå licensavtal, bör samarbeta uppriktigt för att säkerställa att skyddade
  verk eller andra alster
  inte är tillgängliga via deras tjänster utan tillstånd
  .
  Samarbete mellan leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll och
  rättsinnehavare
  bör inte leda till att det inte går att få tillgång till verk som inte överträder upphovsrätten eller andra skyddade alster, inklusive sådana som omfattas av ett undantag från eller en inskränkning av upphovsrätten
  . |
| --- | --- |

(39)

Medlemsstaterna bör föreskriva att
  leverantörer av
  delningstjänster för onlineinnehåll och rättsinnehavare, om rättsinnehavarna inte önskar ingå licensavtal, bör samarbeta uppriktigt för att säkerställa att skyddade
  verk eller andra alster
  inte är tillgängliga via deras tjänster utan tillstånd
  .
  Samarbete mellan leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll och
  rättsinnehavare
  bör inte leda till att det inte går att få tillgång till verk som inte överträder upphovsrätten eller andra skyddade alster, inklusive sådana som omfattas av ett undantag från eller en inskränkning av upphovsrätten
  .

Ändring 148

Förslag till direktiv

Skäl 39a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (39a) | Medlemsstaterna bör säkerställa att de leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll som avses i punkt 1 inför effektiva och snabba mekanismer för klagomål och prövning som finns tillgängliga för användare i händelse av att det samarbete som avses i punkt 2a leder till omotiverat avlägsnande av deras innehåll. Alla klagomål som lämnas in genom dessa mekanismer bör behandlas utan otillbörligt dröjsmål. Rättsinnehavarna bör ge en rimlig motivering till sina beslut, så att ett godtyckligt avvisande av klagomål undviks. I enlighet med direktiv 95/46/EG, direktiv 2002/58/EG och den allmänna dataskyddsförordningen bör samarbetet vidare inte leda till identifiering av enskilda användare eller behandling av deras personuppgifter. Medlemsstaterna bör också se till att användarna har tillgång till ett oberoende organ för tvistlösning och till domstol eller en annan relevant rättslig myndighet för att hävda sin rätt att utnyttja ett undantag från eller en inskränkning av upphovsrättsliga regler. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39a)

Medlemsstaterna bör säkerställa att de leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll som avses i punkt 1 inför effektiva och snabba mekanismer för klagomål och prövning som finns tillgängliga för användare i händelse av att det samarbete som avses i punkt 2a leder till omotiverat avlägsnande av deras innehåll. Alla klagomål som lämnas in genom dessa mekanismer bör behandlas utan otillbörligt dröjsmål. Rättsinnehavarna bör ge en rimlig motivering till sina beslut, så att ett godtyckligt avvisande av klagomål undviks. I enlighet med direktiv 95/46/EG, direktiv 2002/58/EG och den allmänna dataskyddsförordningen bör samarbetet vidare inte leda till identifiering av enskilda användare eller behandling av deras personuppgifter. Medlemsstaterna bör också se till att användarna har tillgång till ett oberoende organ för tvistlösning och till domstol eller en annan relevant rättslig myndighet för att hävda sin rätt att utnyttja ett undantag från eller en inskränkning av upphovsrättsliga regler.

Ändring 149

Förslag till direktiv

Skäl 39b (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (39b) | Så snart som möjligt efter detta direktivs ikraftträdande bör kommissionen och medlemsstaterna organisera dialoger mellan berörda parter för att harmonisera och fastställa bästa praxis. De bör utfärda riktlinjer för att säkerställa tillämpningen av licensavtal och om samarbete mellan leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll och rättsinnehavare avseende användning av deras verk eller andra alster i den mening som avses i detta direktiv. Vid fastställandet av bästa praxis bör särskild hänsyn tas till grundläggande rättigheter, användningen av undantag och inskränkningar. Särskild uppmärksamhet bör även ägnas åt att säkerställa att bördan för små och medelstora företag förblir rimlig och att automatiserad blockering av innehåll undviks. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39b)

Så snart som möjligt efter detta direktivs ikraftträdande bör kommissionen och medlemsstaterna organisera dialoger mellan berörda parter för att harmonisera och fastställa bästa praxis. De bör utfärda riktlinjer för att säkerställa tillämpningen av licensavtal och om samarbete mellan leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll och rättsinnehavare avseende användning av deras verk eller andra alster i den mening som avses i detta direktiv. Vid fastställandet av bästa praxis bör särskild hänsyn tas till grundläggande rättigheter, användningen av undantag och inskränkningar. Särskild uppmärksamhet bör även ägnas åt att säkerställa att bördan för små och medelstora företag förblir rimlig och att automatiserad blockering av innehåll undviks.

Ändringar 44 och 219

Förslag till direktiv

Skäl 39c (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (39c) | Medlemsstaterna bör se till att det finns en medlingsmekanism som gör det möjligt för tjänsteleverantörer och rättsinnehavare att göra upp i godo vid varje tvist som följer av villkoren för deras samarbetsavtal. Medlemsstaterna bör i detta syfte utse ett oberoende organ med all den relevanta behörighet och erfarenhet som behövs för att hjälpa parterna att lösa sin tvist. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39c)

Medlemsstaterna bör se till att det finns en medlingsmekanism som gör det möjligt för tjänsteleverantörer och rättsinnehavare att göra upp i godo vid varje tvist som följer av villkoren för deras samarbetsavtal. Medlemsstaterna bör i detta syfte utse ett oberoende organ med all den relevanta behörighet och erfarenhet som behövs för att hjälpa parterna att lösa sin tvist.

Ändring 46

Förslag till direktiv

Skäl 39d (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (39d) | Som princip bör rättsinnehavarna alltid få skälig och lämplig ersättning. Upphovsmän och utövande konstnärer som har ingått avtal med mellanhänder, såsom skivbolag och producenter, bör få skälig och lämplig ersättning från dem, genom antingen individuella avtal och/eller kollektivavtal, avtal om kollektiv förvaltning eller regler med motsvarande verkan, till exempel gemensamma regler för ersättning. Denna ersättning bör nämnas uttryckligen i avtalen enligt varje form av utnyttjande, även utnyttjande på internet. Medlemsstaterna bör undersöka särdragen i varje sektor och bör tillåtas att föreskriva att ersättningen ska anses skälig och lämplig om den fastställs i enlighet med kollektivavtalet eller det gemensamma avtalet om ersättning. |

Kommissionens förslag

Ändring

(39d)

Som princip bör rättsinnehavarna alltid få skälig och lämplig ersättning. Upphovsmän och utövande konstnärer som har ingått avtal med mellanhänder, såsom skivbolag och producenter, bör få skälig och lämplig ersättning från dem, genom antingen individuella avtal och/eller kollektivavtal, avtal om kollektiv förvaltning eller regler med motsvarande verkan, till exempel gemensamma regler för ersättning. Denna ersättning bör nämnas uttryckligen i avtalen enligt varje form av utnyttjande, även utnyttjande på internet. Medlemsstaterna bör undersöka särdragen i varje sektor och bör tillåtas att föreskriva att ersättningen ska anses skälig och lämplig om den fastställs i enlighet med kollektivavtalet eller det gemensamma avtalet om ersättning.

Ändring 47

Förslag till direktiv

Skäl 40

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (40) | Vissa rättsinnehavare, t.ex. upphovsmän och utövande konstnärer, behöver information för att kunna bedöma det ekonomiska värdet av
  deras
  rättigheter som harmoniserats enligt unionslagstiftningen. Detta är särskilt fallet när sådana rättsinnehavare beviljar en licens eller en överlåtelse av rättigheter mot ersättning. Eftersom upphovsmän och utövande konstnärer ofta har en svagare förhandlingsposition när de beviljar licenser eller överlåter sina rättigheter, behöver de information för att kunna bedöma det fortsatta ekonomiska värdet av sina rättigheter jämfört med den ersättning de fått för sin licens eller överlåtelse, men de ställs ofta inför en brist på transparens. Därför är information från deras
  avtalsparter
  eller från dem till vilka rätten har övergått viktig för transparensen och jämvikten i det system genom vilket ersättningar till upphovsmän och utövande konstnärer fastställs. |

Kommissionens förslag

Ändring

(40)

Vissa rättsinnehavare, t.ex. upphovsmän och utövande konstnärer, behöver information för att kunna bedöma det ekonomiska värdet av
  deras
  rättigheter som harmoniserats enligt unionslagstiftningen. Detta är särskilt fallet när sådana rättsinnehavare beviljar en licens eller en överlåtelse av rättigheter mot ersättning. Eftersom upphovsmän och utövande konstnärer ofta har en svagare förhandlingsposition när de beviljar licenser eller överlåter sina rättigheter, behöver de information för att kunna bedöma det fortsatta ekonomiska värdet av sina rättigheter jämfört med den ersättning de fått för sin licens eller överlåtelse, men de ställs ofta inför en brist på transparens. Därför är information från deras
  avtalsparter
  eller från dem till vilka rätten har övergått viktig för transparensen och jämvikten i det system genom vilket ersättningar till upphovsmän och utövande konstnärer fastställs.

| (40) | Vissa rättsinnehavare, t.ex. upphovsmän och utövande konstnärer, behöver information för att kunna bedöma det ekonomiska värdet av
  sina
  rättigheter som harmoniserats enligt unionslagstiftningen. Detta är särskilt fallet när sådana rättsinnehavare beviljar en licens eller en överlåtelse av rättigheter mot ersättning. Eftersom upphovsmän och utövande konstnärer ofta har en svagare förhandlingsposition när de beviljar licenser eller överlåter sina rättigheter behöver de information för att kunna bedöma det fortsatta ekonomiska värdet av sina rättigheter jämfört med den ersättning de fått för sin licens eller överlåtelse, men de ställs ofta inför en brist på transparens. Därför är
  heltäckande och relevant
  information från deras
  avtalsmotparter
  eller från dem till vilka rätten har övergått viktig för transparensen och jämvikten i det system genom vilket ersättningar till upphovsmän och utövande konstnärer fastställs.
  Den information som upphovsmän och utövande konstnärer har rätt att förvänta sig bör vara proportionerlig och omfatta alla former av utnyttjande, direkta och indirekta intäkter – inklusive intäkter från produktförsäljning – samt ersättning som ska betalas ut. Informationen om utnyttjandet bör också inbegripa information om varje efterföljande licenstagares eller förvärvares identitet. Transparenskravet bör dock gälla endast när det är fråga om upphovsrättsligt relevanta rättigheter. |
| --- | --- |

(40)

Vissa rättsinnehavare, t.ex. upphovsmän och utövande konstnärer, behöver information för att kunna bedöma det ekonomiska värdet av
  sina
  rättigheter som harmoniserats enligt unionslagstiftningen. Detta är särskilt fallet när sådana rättsinnehavare beviljar en licens eller en överlåtelse av rättigheter mot ersättning. Eftersom upphovsmän och utövande konstnärer ofta har en svagare förhandlingsposition när de beviljar licenser eller överlåter sina rättigheter behöver de information för att kunna bedöma det fortsatta ekonomiska värdet av sina rättigheter jämfört med den ersättning de fått för sin licens eller överlåtelse, men de ställs ofta inför en brist på transparens. Därför är
  heltäckande och relevant
  information från deras
  avtalsmotparter
  eller från dem till vilka rätten har övergått viktig för transparensen och jämvikten i det system genom vilket ersättningar till upphovsmän och utövande konstnärer fastställs.
  Den information som upphovsmän och utövande konstnärer har rätt att förvänta sig bör vara proportionerlig och omfatta alla former av utnyttjande, direkta och indirekta intäkter – inklusive intäkter från produktförsäljning – samt ersättning som ska betalas ut. Informationen om utnyttjandet bör också inbegripa information om varje efterföljande licenstagares eller förvärvares identitet. Transparenskravet bör dock gälla endast när det är fråga om upphovsrättsligt relevanta rättigheter.

Ändring 48

Förslag till direktiv

Skäl 42

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (42) | Vissa avtal om utnyttjande av rättigheter som harmoniserats på unionsnivå är av lång varaktighet,
  som
  erbjuder få möjligheter för upphovsmän och utövande konstnärer att omförhandla dem med sina
  avtalsparter
  eller med dem till vilka rätten har övergått. Därför bör det, utan att det påverkar den lagstiftning som är tillämplig på avtal i medlemsstaterna, finnas en ersättningsjusteringsmekanism för fall där den ersättning som ursprungligen överenskommits i en licens eller en överlåtelse av rättigheter är oproportionerligt låg i förhållande till de relevanta intäkterna och den
  nytta
  som uppstår vid utnyttjande av verket eller upptagning av framförandet, även med hänsyn till den transparens som säkerställs genom detta direktiv. Bedömningen av situationen bör ta hänsyn till de specifika omständigheterna i varje enskilt fall
  samt
  särdrag och praxis i de olika innehållssektorerna. Om parterna inte kan komma överens om en anpassning av ersättningen bör upphovsmannen eller den utövande konstnären ha rätt att väcka talan vid en domstol eller annan behörig myndighet. |

Kommissionens förslag

Ändring

(42)

Vissa avtal om utnyttjande av rättigheter som harmoniserats på unionsnivå är av lång varaktighet,
  som
  erbjuder få möjligheter för upphovsmän och utövande konstnärer att omförhandla dem med sina
  avtalsparter
  eller med dem till vilka rätten har övergått. Därför bör det, utan att det påverkar den lagstiftning som är tillämplig på avtal i medlemsstaterna, finnas en ersättningsjusteringsmekanism för fall där den ersättning som ursprungligen överenskommits i en licens eller en överlåtelse av rättigheter är oproportionerligt låg i förhållande till de relevanta intäkterna och den
  nytta
  som uppstår vid utnyttjande av verket eller upptagning av framförandet, även med hänsyn till den transparens som säkerställs genom detta direktiv. Bedömningen av situationen bör ta hänsyn till de specifika omständigheterna i varje enskilt fall
  samt
  särdrag och praxis i de olika innehållssektorerna. Om parterna inte kan komma överens om en anpassning av ersättningen bör upphovsmannen eller den utövande konstnären ha rätt att väcka talan vid en domstol eller annan behörig myndighet.

| (42) | Vissa avtal om utnyttjande av rättigheter som harmoniserats på unionsnivå är av lång varaktighet
  och
  erbjuder få möjligheter för upphovsmän och utövande konstnärer att omförhandla dem med sina
  avtalsmotparter
  eller med dem till vilka rätten har övergått. Därför bör det, utan att det påverkar den lagstiftning som är tillämplig på avtal i medlemsstaterna, finnas en ersättningsjusteringsmekanism för fall där den ersättning som ursprungligen överenskommits i en licens eller en överlåtelse av rättigheter är oproportionerligt låg i förhållande till de relevanta
  direkta och indirekta
  intäkterna och den
  vinst
  som uppstår vid utnyttjande av verket eller upptagning av framförandet, även med hänsyn till den transparens som säkerställs genom detta direktiv. Bedömningen av situationen bör ta hänsyn till de specifika omständigheterna i varje enskilt fall, särdrag och praxis i de olika innehållssektorerna
  samt verkets karaktär och upphovsmannens eller den utövande konstnärens bidrag till verket
  .
  En sådan begäran om anpassning av avtalet kan också göras av den organisation som företräder upphovsmannen eller den utövande konstnären för dennes räkning, såvida inte begäran skulle vara till skada för upphovsmannens eller den utövande konstnärens intressen.
  Om parterna inte kan komma överens om en anpassning av ersättningen bör upphovsmannen eller den utövande konstnären,
  eller en representativ organisation som dessa utser
  , ha rätt att
  på begäran av upphovsmannen eller den utövande konstnären
  väcka talan vid en domstol eller annan behörig myndighet. |
| --- | --- |

(42)

Vissa avtal om utnyttjande av rättigheter som harmoniserats på unionsnivå är av lång varaktighet
  och
  erbjuder få möjligheter för upphovsmän och utövande konstnärer att omförhandla dem med sina
  avtalsmotparter
  eller med dem till vilka rätten har övergått. Därför bör det, utan att det påverkar den lagstiftning som är tillämplig på avtal i medlemsstaterna, finnas en ersättningsjusteringsmekanism för fall där den ersättning som ursprungligen överenskommits i en licens eller en överlåtelse av rättigheter är oproportionerligt låg i förhållande till de relevanta
  direkta och indirekta
  intäkterna och den
  vinst
  som uppstår vid utnyttjande av verket eller upptagning av framförandet, även med hänsyn till den transparens som säkerställs genom detta direktiv. Bedömningen av situationen bör ta hänsyn till de specifika omständigheterna i varje enskilt fall, särdrag och praxis i de olika innehållssektorerna
  samt verkets karaktär och upphovsmannens eller den utövande konstnärens bidrag till verket
  .
  En sådan begäran om anpassning av avtalet kan också göras av den organisation som företräder upphovsmannen eller den utövande konstnären för dennes räkning, såvida inte begäran skulle vara till skada för upphovsmannens eller den utövande konstnärens intressen.
  Om parterna inte kan komma överens om en anpassning av ersättningen bör upphovsmannen eller den utövande konstnären,
  eller en representativ organisation som dessa utser
  , ha rätt att
  på begäran av upphovsmannen eller den utövande konstnären
  väcka talan vid en domstol eller annan behörig myndighet.

Ändring 49

Förslag till direktiv

Skäl 43

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (43) | Upphovsmän och utövande konstnärer är ofta motvilliga att hävda sina rättigheter gentemot sina avtalspartner vid domstol. Medlemsstaterna bör därför sörja för ett
  alternativt tvistlösningsförfarande
  för klagomål som avser transparenskrav och avtalsanpassningsmekanismen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(43)

Upphovsmän och utövande konstnärer är ofta motvilliga att hävda sina rättigheter gentemot sina avtalspartner vid domstol. Medlemsstaterna bör därför sörja för ett
  alternativt tvistlösningsförfarande
  för klagomål som avser transparenskrav och avtalsanpassningsmekanismen.

| (43) | Upphovsmän och utövande konstnärer är ofta motvilliga att hävda sina rättigheter gentemot sina avtalspartner vid domstol. Medlemsstaterna bör därför sörja för ett
  förfarande för alternativ tvistlösning
  för klagomål som avser transparenskrav och avtalsanpassningsmekanismen.
  Upphovsmäns och utövande konstnärers representativa organisationer, inklusive organisationer för kollektiv förvaltning och fackföreningar, bör ges möjlighet att inleda sådana förfaranden på begäran av upphovsmän och utövande konstnärer. Närmare uppgifter om vem som inledde ett förfarande bör inte röjas. |
| --- | --- |

(43)

Upphovsmän och utövande konstnärer är ofta motvilliga att hävda sina rättigheter gentemot sina avtalspartner vid domstol. Medlemsstaterna bör därför sörja för ett
  förfarande för alternativ tvistlösning
  för klagomål som avser transparenskrav och avtalsanpassningsmekanismen.
  Upphovsmäns och utövande konstnärers representativa organisationer, inklusive organisationer för kollektiv förvaltning och fackföreningar, bör ges möjlighet att inleda sådana förfaranden på begäran av upphovsmän och utövande konstnärer. Närmare uppgifter om vem som inledde ett förfarande bör inte röjas.

Ändring 50

Förslag till direktiv

Skäl 43a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (43a) | När upphovsmän och utövande konstnärer licensierar eller överför sina rättigheter förväntar de sig att deras verk eller framförande ska utnyttjas. Det händer dock att verk eller framföranden för vilka rättigheterna har licensierats eller överlåtits inte utnyttjas alls. Om rättigheterna har överlåtits exklusivt kan upphovsmännen och de utövande konstnärerna inte vända sig till en annan part för utnyttjande av deras verk. I sådana fall, och efter en rimlig tidsperiod, bör upphovsmän och utövande konstnärer ha en rätt till återkallande som ger dem möjlighet att överlåta eller licensiera sina rättigheter till en annan person. Återkallande bör också vara möjligt om förvärvaren eller licenstagaren inte har uppfyllt det rapporterings-/transparenskrav som föreskrivs i artikel 14 i detta direktiv. Återkallande bör övervägas först efter det att alla åtgärder för alternativ tvistlösning har slutförts, särskilt när det gäller rapportering. Eftersom utnyttjandet av verk kan variera beroende på sektor kan särskilda bestämmelser antas på nationell nivå för att ta hänsyn till särdragen i sektorerna – såsom den audiovisuella sektorn – eller hos verken och de förväntade utnyttjandeperioderna, särskilt i syfte att ange tidsfrister för rätten till återkallande. I syfte att förhindra missbruk och beakta att det tar viss tid innan ett verk faktiskt utnyttjas bör upphovsmän och utövande konstnärer kunna utöva rätten till återkallande först efter en viss tidsperiod efter ingåendet av licens- eller överlåtelseavtalet. Utövandet av rätten till återkallande bör regleras i nationell lagstiftning när det rör sig om verk där flera upphovsmän eller utövande konstnärer är involverade, med beaktande av den relativa vikten av de enskilda bidragen. |

Kommissionens förslag

Ändring

(43a)

När upphovsmän och utövande konstnärer licensierar eller överför sina rättigheter förväntar de sig att deras verk eller framförande ska utnyttjas. Det händer dock att verk eller framföranden för vilka rättigheterna har licensierats eller överlåtits inte utnyttjas alls. Om rättigheterna har överlåtits exklusivt kan upphovsmännen och de utövande konstnärerna inte vända sig till en annan part för utnyttjande av deras verk. I sådana fall, och efter en rimlig tidsperiod, bör upphovsmän och utövande konstnärer ha en rätt till återkallande som ger dem möjlighet att överlåta eller licensiera sina rättigheter till en annan person. Återkallande bör också vara möjligt om förvärvaren eller licenstagaren inte har uppfyllt det rapporterings-/transparenskrav som föreskrivs i artikel 14 i detta direktiv. Återkallande bör övervägas först efter det att alla åtgärder för alternativ tvistlösning har slutförts, särskilt när det gäller rapportering. Eftersom utnyttjandet av verk kan variera beroende på sektor kan särskilda bestämmelser antas på nationell nivå för att ta hänsyn till särdragen i sektorerna – såsom den audiovisuella sektorn – eller hos verken och de förväntade utnyttjandeperioderna, särskilt i syfte att ange tidsfrister för rätten till återkallande. I syfte att förhindra missbruk och beakta att det tar viss tid innan ett verk faktiskt utnyttjas bör upphovsmän och utövande konstnärer kunna utöva rätten till återkallande först efter en viss tidsperiod efter ingåendet av licens- eller överlåtelseavtalet. Utövandet av rätten till återkallande bör regleras i nationell lagstiftning när det rör sig om verk där flera upphovsmän eller utövande konstnärer är involverade, med beaktande av den relativa vikten av de enskilda bidragen.

Ändring 51

Förslag till direktiv

Skäl 43b (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (43b) | För att de relevanta bestämmelserna i detta direktiv effektivt ska kunna tillämpas i alla medlemsstater bör kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna, uppmuntra utbyte av bästa praxis och främja dialog på unionsnivå. |

Kommissionens förslag

Ändring

(43b)

För att de relevanta bestämmelserna i detta direktiv effektivt ska kunna tillämpas i alla medlemsstater bör kommissionen, i samarbete med medlemsstaterna, uppmuntra utbyte av bästa praxis och främja dialog på unionsnivå.

Ändring 52

Förslag till direktiv

Skäl 46

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (46) | All behandling av personuppgifter enligt detta direktiv bör respektera de grundläggande rättigheterna, inklusive rätten till respekt för privat- och familjeliv och rätten till skydd av personuppgifter i enlighet med artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och måste överensstämma med
  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG35 och Europaparlamentets och rådets
  direktiv 2002/58/EG

  36

  . |

Kommissionens förslag

Ändring

(46)

All behandling av personuppgifter enligt detta direktiv bör respektera de grundläggande rättigheterna, inklusive rätten till respekt för privat- och familjeliv och rätten till skydd av personuppgifter i enlighet med artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och måste överensstämma med
  Europaparlamentets och rådets direktiv 95/46/EG35 och Europaparlamentets och rådets
  direktiv 2002/58/EG

  36

  .

| (46) | All behandling av personuppgifter enligt detta direktiv bör respektera de grundläggande rättigheterna, inklusive rätten till respekt för privat- och familjeliv och rätten till skydd av personuppgifter i enlighet med artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och måste överensstämma med
  förordning (EU) 2016/679 och
  direktiv 2002/58/EG.
  Bestämmelserna i den allmänna dataskyddsförordningen, inbegripet ”rätten att bli bortglömd”, bör respekteras. |
| --- | --- |

(46)

All behandling av personuppgifter enligt detta direktiv bör respektera de grundläggande rättigheterna, inklusive rätten till respekt för privat- och familjeliv och rätten till skydd av personuppgifter i enlighet med artiklarna 7 och 8 i Europeiska unionens stadga om de grundläggande rättigheterna, och måste överensstämma med
  förordning (EU) 2016/679 och
  direktiv 2002/58/EG.
  Bestämmelserna i den allmänna dataskyddsförordningen, inbegripet ”rätten att bli bortglömd”, bör respekteras.

Ändring 53

Förslag till direktiv

Skäl 46a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (46a) | Det är viktigt att betona betydelsen av anonymitet i samband med att personuppgifter behandlas för kommersiella ändamål. Dessutom bör standardinställningen att inte dela personuppgifter vid användning av onlineplattformsgränssnitt främjas. |

Kommissionens förslag

Ändring

(46a)

Det är viktigt att betona betydelsen av anonymitet i samband med att personuppgifter behandlas för kommersiella ändamål. Dessutom bör standardinställningen att inte dela personuppgifter vid användning av onlineplattformsgränssnitt främjas.

Ändringar 54 och 238

Förslag till direktiv

Artikel 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 1
  Syfte och tillämpningsområde

  1.   I detta direktiv fastställs regler som syftar till ytterligare harmonisering av den unionslagstiftning som är tillämplig på upphovsrätt och närstående rättigheter inom ramen för den inre marknaden, med särskild hänsyn till digital och gränsöverskridande användning av skyddat innehåll. Det fastställer också bestämmelser om undantag och inskränkningar, om underlättande av licensiering samt bestämmelser som syftar till att säkerställa en välfungerande marknadsplats för utnyttjande av verk och andra alster.


  2.   Utom i de fall som anges i artikel 6 ska detta direktiv inte på något sätt påverka befintliga bestämmelser i de direktiv som nu är i kraft på området, särskilt direktiv 96/9/EG, 2001/29/EG, 2006/115/EG, 2009/24/EG, 2012/28/EU och 2014/26/EU. | | Artikel 1
  Syfte och tillämpningsområde

  1.   I detta direktiv fastställs regler som syftar till ytterligare harmonisering av den unionslagstiftning som är tillämplig på upphovsrätt och närstående rättigheter inom ramen för den inre marknaden, med särskild hänsyn till digital och gränsöverskridande användning av skyddat innehåll. Det fastställer också bestämmelser om undantag och inskränkningar, om underlättande av licensiering samt bestämmelser som syftar till att säkerställa en välfungerande marknadsplats för utnyttjande av verk och andra alster.


  2.   Utom i de fall som anges i artikel 6 ska detta direktiv inte på något sätt påverka befintliga bestämmelser i de direktiv som nu är i kraft på området, särskilt direktiv 96/9/EG,
  2000/31/EG
  , 2001/29/EG, 2006/115/EG, 2009/24/EG, 2012/28/EU och 2014/26/EU. |

Kommissionens förslag

Ändring

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I detta direktiv fastställs regler som syftar till ytterligare harmonisering av den unionslagstiftning som är tillämplig på upphovsrätt och närstående rättigheter inom ramen för den inre marknaden, med särskild hänsyn till digital och gränsöverskridande användning av skyddat innehåll. Det fastställer också bestämmelser om undantag och inskränkningar, om underlättande av licensiering samt bestämmelser som syftar till att säkerställa en välfungerande marknadsplats för utnyttjande av verk och andra alster.

2.   Utom i de fall som anges i artikel 6 ska detta direktiv inte på något sätt påverka befintliga bestämmelser i de direktiv som nu är i kraft på området, särskilt direktiv 96/9/EG, 2001/29/EG, 2006/115/EG, 2009/24/EG, 2012/28/EU och 2014/26/EU.

Artikel 1

Syfte och tillämpningsområde

1.   I detta direktiv fastställs regler som syftar till ytterligare harmonisering av den unionslagstiftning som är tillämplig på upphovsrätt och närstående rättigheter inom ramen för den inre marknaden, med särskild hänsyn till digital och gränsöverskridande användning av skyddat innehåll. Det fastställer också bestämmelser om undantag och inskränkningar, om underlättande av licensiering samt bestämmelser som syftar till att säkerställa en välfungerande marknadsplats för utnyttjande av verk och andra alster.

2.   Utom i de fall som anges i artikel 6 ska detta direktiv inte på något sätt påverka befintliga bestämmelser i de direktiv som nu är i kraft på området, särskilt direktiv 96/9/EG,
  2000/31/EG
  , 2001/29/EG, 2006/115/EG, 2009/24/EG, 2012/28/EU och 2014/26/EU.

Ändring 55

Ändring 55

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 1 – stycke 1 – inledningen

Artikel 2 – led 1 – stycke 1 – inledningen

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (1) | forskningsorganisation: universitet, forskningsinstitution eller varje annan organisation vars främsta mål är att bedriva vetenskaplig forskning eller att bedriva vetenskaplig forskning och tillhandahålla utbildningstjänster |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(1)

forskningsorganisation: universitet, forskningsinstitution eller varje annan organisation vars främsta mål är att bedriva vetenskaplig forskning eller att bedriva vetenskaplig forskning och tillhandahålla utbildningstjänster

| (1) | forskningsorganisation: universitet
  med tillhörande bibliotek
  , forskningsinstitution eller varje annan organisation vars främsta mål är att bedriva vetenskaplig forskning eller att bedriva vetenskaplig forskning och tillhandahålla utbildningstjänster |
| --- | --- |

(1)

forskningsorganisation: universitet
  med tillhörande bibliotek
  , forskningsinstitution eller varje annan organisation vars främsta mål är att bedriva vetenskaplig forskning eller att bedriva vetenskaplig forskning och tillhandahålla utbildningstjänster

med tillhörande bibliotek

Ändring 57

Ändring 57

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 1 – stycke 2

Artikel 2 – led 1 – stycke 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| på ett sådant sätt att ett företag som utövar ett
  avgörande
  inflytande på en sådan organisation inte
  kan ha
  prioriterad tillgång till resultaten av forskningen. | | på ett sådant sätt att ett företag som utövar ett
  betydande
  inflytande på en sådan organisation inte
  får
  prioriterad tillgång till resultaten av forskningen. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

på ett sådant sätt att ett företag som utövar ett
  avgörande
  inflytande på en sådan organisation inte
  kan ha
  prioriterad tillgång till resultaten av forskningen.

avgörande

kan ha

på ett sådant sätt att ett företag som utövar ett
  betydande
  inflytande på en sådan organisation inte
  får
  prioriterad tillgång till resultaten av forskningen.

betydande

får

Ändring 58

Ändring 58

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 2

Artikel 2 – led 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (2) | text- och datautvinning: automatisk analysteknik som
  används för att analysera text
  och
  data
  i digital form för att generera information
  såsom
  mönster, trender och korrelationer, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(2)

text- och datautvinning: automatisk analysteknik som
  används för att analysera text
  och
  data
  i digital form för att generera information
  såsom
  mönster, trender och korrelationer,

används för att analysera text

data

såsom

| (2) | text- och datautvinning: automatisk analysteknik som
  analyserar verk
  och
  andra alster
  i digital form för att generera information,
  inbegripet, men inte begränsat till
  , mönster, trender och korrelationer. |
| --- | --- |

(2)

text- och datautvinning: automatisk analysteknik som
  analyserar verk
  och
  andra alster
  i digital form för att generera information,
  inbegripet, men inte begränsat till
  , mönster, trender och korrelationer.

analyserar verk

andra alster

inbegripet, men inte begränsat till

Ändring 59

Ändring 59

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 4

Artikel 2 – led 4

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| (4) | presspublikation: en upptagning av en uppsättning litterära verk av journalistiskt slag, som även kan omfatta andra verk eller alster och som utgör ett enskilt inslag i en tidskrift eller regelbundet uppdaterad publikation under en enda rubrik, till exempel en dagstidning eller en allmän tidskrift eller specialtidskrift, som har till syfte att tillhandahålla information som avser nyheter eller andra teman och som publiceras i
  medier
  på initiativ av en tjänsteleverantör och under dennes redaktionella ansvar och kontroll. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4)

presspublikation: en upptagning av en uppsättning litterära verk av journalistiskt slag, som även kan omfatta andra verk eller alster och som utgör ett enskilt inslag i en tidskrift eller regelbundet uppdaterad publikation under en enda rubrik, till exempel en dagstidning eller en allmän tidskrift eller specialtidskrift, som har till syfte att tillhandahålla information som avser nyheter eller andra teman och som publiceras i
  medier
  på initiativ av en tjänsteleverantör och under dennes redaktionella ansvar och kontroll.

medier

| (4) | presspublikation: en upptagning
  av utgivare och nyhetsbyråer
  av en uppsättning litterära verk av journalistiskt slag, som även kan omfatta andra verk eller alster och som utgör ett enskilt inslag i en tidskrift eller regelbundet uppdaterad publikation under en enda rubrik, till exempel en dagstidning eller en allmän tidskrift eller specialtidskrift, som har till syfte att tillhandahålla information som avser nyheter eller andra teman och som publiceras i
  något medium
  på initiativ av en tjänsteleverantör och under dennes redaktionella ansvar och kontroll.
  Tidskrifter som publiceras för vetenskapliga eller akademiska ändamål, såsom vetenskapliga tidskrifter, ska inte omfattas av denna definition. |
| --- | --- |

(4)

presspublikation: en upptagning
  av utgivare och nyhetsbyråer
  av en uppsättning litterära verk av journalistiskt slag, som även kan omfatta andra verk eller alster och som utgör ett enskilt inslag i en tidskrift eller regelbundet uppdaterad publikation under en enda rubrik, till exempel en dagstidning eller en allmän tidskrift eller specialtidskrift, som har till syfte att tillhandahålla information som avser nyheter eller andra teman och som publiceras i
  något medium
  på initiativ av en tjänsteleverantör och under dennes redaktionella ansvar och kontroll.
  Tidskrifter som publiceras för vetenskapliga eller akademiska ändamål, såsom vetenskapliga tidskrifter, ska inte omfattas av denna definition.

av utgivare och nyhetsbyråer

något medium

Tidskrifter som publiceras för vetenskapliga eller akademiska ändamål, såsom vetenskapliga tidskrifter, ska inte omfattas av denna definition.

Ändring 60

Ändring 60

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 4a (nytt)

Artikel 2 – led 4a (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (4a) | utgånget verk:









  a) | ett fullständigt verk eller annat alster i samtliga sina versioner eller uttryck som inte längre är tillgängligt för allmänheten i en medlemsstat via sedvanliga kommersiella kanaler
  , |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4a)

(4a)

utgånget verk:

a)

a)

ett fullständigt verk eller annat alster i samtliga sina versioner eller uttryck som inte längre är tillgängligt för allmänheten i en medlemsstat via sedvanliga kommersiella kanaler
  ,

ett fullständigt verk eller annat alster i samtliga sina versioner eller uttryck som inte längre är tillgängligt för allmänheten i en medlemsstat via sedvanliga kommersiella kanaler

| b) | ett verk eller annat alster som aldrig har varit i kommersiellt bruk i en medlemsstat, såvida det inte av omständigheterna i fallet är uppenbart att dess upphovsman har invänt mot att det görs tillgängligt för allmänheten. |
| --- | --- |

b)

b)

ett verk eller annat alster som aldrig har varit i kommersiellt bruk i en medlemsstat, såvida det inte av omständigheterna i fallet är uppenbart att dess upphovsman har invänt mot att det görs tillgängligt för allmänheten.

ett verk eller annat alster som aldrig har varit i kommersiellt bruk i en medlemsstat, såvida det inte av omständigheterna i fallet är uppenbart att dess upphovsman har invänt mot att det görs tillgängligt för allmänheten.

Ändring 150

Ändring 150

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 4b (nytt)

Artikel 2 – led 4b (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (4b) | leverantör av delningstjänster för onlineinnehåll: en leverantör av en av informationssamhällets tjänster som har som ett av sina huvudsyften att lagra och ge allmänheten tillgång till en betydande mängd upphovsrättsskyddade verk eller andra skyddade alster som laddats upp av användarna, vilket tjänsten optimerar och marknadsför för vinstsyften. Mikroföretag och småföretag i den mening som avses i avdelning I i bilagan till kommissionens rekommendation 2003/361/EG samt tjänster som agerar i icke-kommersiellt syfte, såsom onlineuppslagsverk, och leverantörer av onlinetjänster där innehållet laddas upp med godkännande av alla berörda rättsinnehavare, såsom utbildningsdatabaser eller vetenskapliga databaser, bör inte betraktas som leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll i den mening som avses i detta direktiv. Leverantörer av molntjänster för individuell användning som inte ger allmänheten direkt tillgång, plattformar för utveckling av öppen programvara samt internetbaserade marknadsplatser vars huvudsakliga verksamhet är detaljhandel på nätet med fysiska varor bör inte betraktas som leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll i den mening som avses i detta direktiv. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4b)

(4b)

leverantör av delningstjänster för onlineinnehåll: en leverantör av en av informationssamhällets tjänster som har som ett av sina huvudsyften att lagra och ge allmänheten tillgång till en betydande mängd upphovsrättsskyddade verk eller andra skyddade alster som laddats upp av användarna, vilket tjänsten optimerar och marknadsför för vinstsyften. Mikroföretag och småföretag i den mening som avses i avdelning I i bilagan till kommissionens rekommendation 2003/361/EG samt tjänster som agerar i icke-kommersiellt syfte, såsom onlineuppslagsverk, och leverantörer av onlinetjänster där innehållet laddas upp med godkännande av alla berörda rättsinnehavare, såsom utbildningsdatabaser eller vetenskapliga databaser, bör inte betraktas som leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll i den mening som avses i detta direktiv. Leverantörer av molntjänster för individuell användning som inte ger allmänheten direkt tillgång, plattformar för utveckling av öppen programvara samt internetbaserade marknadsplatser vars huvudsakliga verksamhet är detaljhandel på nätet med fysiska varor bör inte betraktas som leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll i den mening som avses i detta direktiv.

Ändring 62

Ändring 62

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 4c (nytt)

Artikel 2 – led 4c (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (4c) | informationssamhällets tjänster: tjänster i den mening som avses i artikel 1.1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535

   (18). |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4c)

(4c)

informationssamhällets tjänster: tjänster i den mening som avses i artikel 1.1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535

   (18).

informationssamhällets tjänster: tjänster i den mening som avses i artikel 1.1 b i Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535

18

Ändring 63

Ändring 63

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 2 – led 4d (nytt)

Artikel 2 – led 4d (nytt)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | (4d) | automatisk tjänst för bildsökning: en onlinetjänst som återger grafiska, konstnärliga eller fotografiska verk som samlats in på ett automatiserat sätt via en utomstående onlinetjänst eller gör dem tillgängliga för allmänheten för indexering och sökning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

(4d)

(4d)

automatisk tjänst för bildsökning: en onlinetjänst som återger grafiska, konstnärliga eller fotografiska verk som samlats in på ett automatiserat sätt via en utomstående onlinetjänst eller gör dem tillgängliga för allmänheten för indexering och sökning.

Ändring 64

Ändring 64

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3

Artikel 3

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 3
  Text- och datautvinning

  1.   Medlemsstaterna ska föreskriva ett undantag
  till
  de rättigheter som fastställs i artikel 2 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG och artikel 11.1 i detta direktiv för mångfaldigande och utvinning
  som forskningsorganisationer genomför i syfte att utföra text- och datautvinning
  av verk eller andra alster som
  de har lagligt tillträde till
  för forskningsändamål.


  2.   Varje avtalsbestämmelse som strider mot undantaget i punkt 1 ska vara ogiltig.


  3.   rättsinnehavare ska ha rätt att vidta åtgärder för att säkerställa säkerheten och integriteten i nätverk och databaser där verk eller andra alster finns. Dessa åtgärder ska inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.


  4.   Medlemsstaterna
  ska uppmuntra rättsinnehavare och forskningsorganisationer att fastställa gemensamt överenskommen bästa praxis när det gäller tillämpningen av de åtgärder som avses i punkt 3
  . | | Artikel 3
  Text- och datautvinning

  1.   Medlemsstaterna ska föreskriva ett undantag
  från
  de rättigheter som fastställs i artikel 2 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG och artikel 11.1 i detta direktiv för mångfaldigande och utvinning av verk eller andra alster som
  forskningsorganisationer har laglig tillgång till och som genomförs i syfte att utföra text- och datautvinning
  för
  sådana organisationers
  forskningsändamål.


  Medlemsstaterna ska föreskriva att utbildningsanstalter och kulturarvsinstitutioner som utför vetenskaplig forskning i den mening som avses i artikel 2.1 a eller 2.1 b också ska kunna dra nytta av undantaget i denna artikel, på ett sådant sätt att ett företag som utövar ett avgörande inflytande på sådana organisationer inte får förtur till resultaten av forskningen.






  1a.
     
  Mångfaldigande och utvinning som genomförts för text- och datautvinningsändamål ska förvaras på ett säkert sätt, till exempel av betrodda organ som utsetts för detta ändamål.




  2.   Varje avtalsbestämmelse som strider mot undantaget i punkt 1 ska vara ogiltig.


  3.   Rättsinnehavare ska ha rätt att vidta åtgärder för att säkerställa säkerheten och integriteten i nätverk och databaser där verk eller andra alster finns. Dessa åtgärder ska inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.


  4.   Medlemsstaterna
  får även fortsättningsvis föreskriva undantag avseende text- och datautvinning i enlighet med artikel 5.3 a i direktiv 2001/29/EG
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 3

Text- och datautvinning

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva ett undantag
  till
  de rättigheter som fastställs i artikel 2 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG och artikel 11.1 i detta direktiv för mångfaldigande och utvinning
  som forskningsorganisationer genomför i syfte att utföra text- och datautvinning
  av verk eller andra alster som
  de har lagligt tillträde till
  för forskningsändamål.

2.   Varje avtalsbestämmelse som strider mot undantaget i punkt 1 ska vara ogiltig.

3.   rättsinnehavare ska ha rätt att vidta åtgärder för att säkerställa säkerheten och integriteten i nätverk och databaser där verk eller andra alster finns. Dessa åtgärder ska inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

4.   Medlemsstaterna
  ska uppmuntra rättsinnehavare och forskningsorganisationer att fastställa gemensamt överenskommen bästa praxis när det gäller tillämpningen av de åtgärder som avses i punkt 3
  .

Artikel 3

Text- och datautvinning

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva ett undantag
  från
  de rättigheter som fastställs i artikel 2 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG och artikel 11.1 i detta direktiv för mångfaldigande och utvinning av verk eller andra alster som
  forskningsorganisationer har laglig tillgång till och som genomförs i syfte att utföra text- och datautvinning
  för
  sådana organisationers
  forskningsändamål.

Medlemsstaterna ska föreskriva att utbildningsanstalter och kulturarvsinstitutioner som utför vetenskaplig forskning i den mening som avses i artikel 2.1 a eller 2.1 b också ska kunna dra nytta av undantaget i denna artikel, på ett sådant sätt att ett företag som utövar ett avgörande inflytande på sådana organisationer inte får förtur till resultaten av forskningen.

1a.
     
  Mångfaldigande och utvinning som genomförts för text- och datautvinningsändamål ska förvaras på ett säkert sätt, till exempel av betrodda organ som utsetts för detta ändamål.

2.   Varje avtalsbestämmelse som strider mot undantaget i punkt 1 ska vara ogiltig.

3.   Rättsinnehavare ska ha rätt att vidta åtgärder för att säkerställa säkerheten och integriteten i nätverk och databaser där verk eller andra alster finns. Dessa åtgärder ska inte gå utöver vad som är nödvändigt för att uppnå detta mål.

4.   Medlemsstaterna
  får även fortsättningsvis föreskriva undantag avseende text- och datautvinning i enlighet med artikel 5.3 a i direktiv 2001/29/EG
  .

Ändring 65

Ändring 65

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 3a (ny)

Artikel 3a (ny)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 3a
  Frivilliga undantag eller inskränkningar avseende text- och datautvinning

  1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3 i detta direktiv får medlemsstaterna föreskriva ett undantag från eller en inskränkning av de rättigheter som fastställs i artikel 2 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG och artikel 11.1 i detta direktiv för mångfaldigande och utvinning av lagligen tillgängliga verk och andra alster som utgör en del av processen för text- och datautvinning, under förutsättning att den användning av verk och andra alster som avses däri inte uttryckligen är förbehållen deras rättsinnehavare, inte heller på maskinläsbart sätt.


  2.   Mångfaldigande och utvinning som gjorts i enlighet med punkt 1 får inte användas för andra ändamål än text- och datautvinning.


  3.   
  Medlemsstaterna får även fortsättningsvis föreskriva undantag avseende text- och datautvinning i enlighet med artikel 5.3 a i direktiv 2001/29/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 3a

Frivilliga undantag eller inskränkningar avseende text- och datautvinning

1.   Utan att det påverkar tillämpningen av artikel 3 i detta direktiv får medlemsstaterna föreskriva ett undantag från eller en inskränkning av de rättigheter som fastställs i artikel 2 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG och artikel 11.1 i detta direktiv för mångfaldigande och utvinning av lagligen tillgängliga verk och andra alster som utgör en del av processen för text- och datautvinning, under förutsättning att den användning av verk och andra alster som avses däri inte uttryckligen är förbehållen deras rättsinnehavare, inte heller på maskinläsbart sätt.

2.   Mångfaldigande och utvinning som gjorts i enlighet med punkt 1 får inte användas för andra ändamål än text- och datautvinning.

3.   
  Medlemsstaterna får även fortsättningsvis föreskriva undantag avseende text- och datautvinning i enlighet med artikel 5.3 a i direktiv 2001/29/EG.

Ändring 66

Ändring 66

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 4

Artikel 4

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 4
  Användning av verk och andra alster i digital och gränsöverskridande undervisningsverksamhet

  1.   Medlemsstaterna ska föreskriva ett undantag eller en inskränkning av de rättigheter som föreskrivs i artiklarna 2 och 3 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG, artikel 4.1 i direktiv 2009/24/EG och artikel 11.1 i detta direktiv för att möjliggöra digital användning av verk och andra alster uteslutande i illustrativt syfte inom undervisning, i den utsträckning detta är motiverat med hänsyn till det icke-kommersiella syfte som ska uppnås, förutsatt att användningen






  (a) | äger rum i lokaler tillhörande en utbildningsanstalt eller via
  ett säkert elektroniskt nätverk
  som endast
  är åtkomligt
  för utbildningsanstaltens elever eller studenter och lärarkår, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 4

Användning av verk och andra alster i digital och gränsöverskridande undervisningsverksamhet

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva ett undantag eller en inskränkning av de rättigheter som föreskrivs i artiklarna 2 och 3 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG, artikel 4.1 i direktiv 2009/24/EG och artikel 11.1 i detta direktiv för att möjliggöra digital användning av verk och andra alster uteslutande i illustrativt syfte inom undervisning, i den utsträckning detta är motiverat med hänsyn till det icke-kommersiella syfte som ska uppnås, förutsatt att användningen

(a)

äger rum i lokaler tillhörande en utbildningsanstalt eller via
  ett säkert elektroniskt nätverk
  som endast
  är åtkomligt
  för utbildningsanstaltens elever eller studenter och lärarkår,

| (b) | åtföljs av angivande av källan, inbegripet upphovsmannens namn, om inte detta visar sig vara omöjligt. |
| --- | --- |

(b)

åtföljs av angivande av källan, inbegripet upphovsmannens namn, om inte detta visar sig vara omöjligt.

2.   Medlemsstaterna får föreskriva att det undantag som har antagits enligt punkt 1 inte
  gäller
  generellt eller i fråga om särskilda typer av verk eller andra alster,
  förutsatt att
  lämpliga
  licenser
  som tillåter de åtgärder som beskrivs i punkt 1 finns lätt tillgängliga på marknaden.

Medlemsstater som utnyttjar bestämmelsen i första stycket ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa lämplig tillgänglighet och synlighet för de licenser som tillåter de åtgärder som beskrivs i punkt 1 för utbildningsanstalter.

3.   Användningen av verk och andra alster uteslutande i illustrativt syfte inom undervisning via säkra elektroniska
  nätverk
  vilken sker i enlighet med de bestämmelser i nationell lagstiftning som antagits i enlighet med den här artikeln ska anses äga rum uteslutande i den medlemsstat där utbildningsanstalten är etablerad.

4.   Medlemsstaterna får bestämma om rimlig ersättning för den skada som
  rättighetshavarna
  orsakas av användningen av deras verk eller
  annat
  alster i enlighet med punkt 1.

Artikel 4

Användning av verk och andra alster i digital och gränsöverskridande undervisningsverksamhet

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva ett undantag
  från
  eller en inskränkning av de rättigheter som föreskrivs i artiklarna 2 och 3 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG, artikel 4.1 i direktiv 2009/24/EG och artikel 11.1 i detta direktiv för att möjliggöra digital användning av verk och andra alster uteslutande i illustrativt syfte inom undervisning, i den utsträckning detta är motiverat med hänsyn till det icke-kommersiella syfte som ska uppnås, förutsatt att användningen

| a) | äger rum i lokaler tillhörande en utbildningsanstalt,
  eller på någon annan plats där undervisning sker under utbildningsanstaltens ansvar
  , eller via
  en säker elektronisk miljö
  som
  är åtkomlig
  endast för utbildningsanstaltens elever eller studenter och lärarkår, |
| --- | --- |

a)

äger rum i lokaler tillhörande en utbildningsanstalt,
  eller på någon annan plats där undervisning sker under utbildningsanstaltens ansvar
  , eller via
  en säker elektronisk miljö
  som
  är åtkomlig
  endast för utbildningsanstaltens elever eller studenter och lärarkår,

| b) | åtföljs av angivande av källan, inbegripet upphovsmannens namn, om inte detta
  av praktiska skäl
  visar sig vara omöjligt. |
| --- | --- |

b)

åtföljs av angivande av källan, inbegripet upphovsmannens namn, om inte detta
  av praktiska skäl
  visar sig vara omöjligt.

2.   Medlemsstaterna får föreskriva att det undantag som har antagits enligt punkt 1 inte
  ska gälla
  generellt eller i fråga om särskilda typer av verk eller andra alster,
  såsom material som främst är avsett för utbildningsmarknaden eller noter, i den mån
  lämpliga
  licensavtal
  som tillåter de åtgärder som beskrivs i punkt 1
  och som är skräddarsydda efter utbildningsanstalternas behov och särdrag
  finns lätt tillgängliga på marknaden.

Medlemsstater som utnyttjar bestämmelsen i första stycket ska vidta nödvändiga åtgärder för att säkerställa lämplig tillgänglighet och synlighet för de licenser som tillåter de åtgärder som beskrivs i punkt 1 för utbildningsanstalter.

3.   Användningen av verk och andra alster uteslutande i illustrativt syfte inom undervisning via säkra elektroniska
  miljöer
  vilken sker i enlighet med de bestämmelser i nationell lagstiftning som antagits i enlighet med den här artikeln ska anses äga rum uteslutande i den medlemsstat där utbildningsanstalten är etablerad.

4.   Medlemsstaterna får bestämma om rimlig ersättning för den skada som
  rättsinnehavarna
  orsakas av användningen av deras verk eller
  andra
  alster i enlighet med punkt 1.

4a.
     
  Utan att det påverkar tillämpningen av punkt 2 ska varje avtalsbestämmelse som strider mot det undantag eller den inskränkning som antagits i enlighet med punkt 1 vara ogiltig. Medlemsstaterna ska se till att rättsinnehavarna har rätt att bevilja licenser fria från upphovsrättslig ersättning som tillåter de åtgärder som beskrivs i punkt 1, generellt eller i fråga om särskilda typer av verk eller andra alster som de väljer.

Ändring 67

Ändring 67

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 5

Artikel 5

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 5
  Bevarande av kulturarvet
  Medlemsstaterna ska föreskriva ett undantag från de rättigheter som föreskrivs i artikel 2 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG, artikel 4.1 a i direktiv 2009/24/EG och artikel 11.1 i detta direktiv, som tillåter att kulturarvsinstitutioner framställer kopior av verk eller andra alster som finns permanent i deras samlingar, oavsett form eller medium, om syftet
  endast
  är att bevara dessa verk eller andra alster och i den utsträckning det är nödvändigt för ett sådant bevarande. | | Artikel 5
  Bevarande av kulturarvet



  1.
     Medlemsstaterna ska föreskriva ett undantag från de rättigheter som föreskrivs i artikel 2 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG, artikel 4.1 a i direktiv 2009/24/EG och artikel 11.1 i detta direktiv som tillåter att kulturarvsinstitutioner framställer kopior av verk eller andra alster som finns permanent i deras samlingar, oavsett form eller medium, om syftet är att bevara dessa verk eller andra alster och i den utsträckning det är nödvändigt för ett sådant bevarande.




  1a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att allt material som härrör från ett mångfaldigande av material som är allmän egendom inte ska omfattas av upphovsrätt eller närstående rättigheter, under förutsättning att detta mångfaldigande utgör en trogen återgivning vars syfte är bevarande av det ursprungliga materialet.






  1b.
     
  Varje avtalsbestämmelse som strider mot undantaget i punkt 1 ska vara ogiltig. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 5

Bevarande av kulturarvet

Medlemsstaterna ska föreskriva ett undantag från de rättigheter som föreskrivs i artikel 2 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG, artikel 4.1 a i direktiv 2009/24/EG och artikel 11.1 i detta direktiv, som tillåter att kulturarvsinstitutioner framställer kopior av verk eller andra alster som finns permanent i deras samlingar, oavsett form eller medium, om syftet
  endast
  är att bevara dessa verk eller andra alster och i den utsträckning det är nödvändigt för ett sådant bevarande.

Artikel 5

Bevarande av kulturarvet

1.
     Medlemsstaterna ska föreskriva ett undantag från de rättigheter som föreskrivs i artikel 2 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG, artikel 4.1 a i direktiv 2009/24/EG och artikel 11.1 i detta direktiv som tillåter att kulturarvsinstitutioner framställer kopior av verk eller andra alster som finns permanent i deras samlingar, oavsett form eller medium, om syftet är att bevara dessa verk eller andra alster och i den utsträckning det är nödvändigt för ett sådant bevarande.

1a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att allt material som härrör från ett mångfaldigande av material som är allmän egendom inte ska omfattas av upphovsrätt eller närstående rättigheter, under förutsättning att detta mångfaldigande utgör en trogen återgivning vars syfte är bevarande av det ursprungliga materialet.

1b.
     
  Varje avtalsbestämmelse som strider mot undantaget i punkt 1 ska vara ogiltig.

Ändring 68

Ändring 68

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 6

Artikel 6

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 6
  Gemensamma bestämmelser
  Artikel 5.5 och artikel 6.4 första, tredje och femte styckena i direktiv 2001/29/EG ska tillämpas på de undantag och
  inskränkningar
  som föreskrivs i denna avdelning. | | Artikel 6
  Gemensamma bestämmelser



  1.
     
  Tillgång till innehåll som omfattas av ett undantag i detta direktiv ska inte ge användarna rätt att använda det i enlighet med ett annat undantag.






  2.
     Artikel 5.5 och artikel 6.4 första, tredje,
  fjärde
  och femte styckena i direktiv 2001/29/EG ska tillämpas på de undantag och
  den inskränkning
  som föreskrivs i denna avdelning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 6

Gemensamma bestämmelser

Artikel 5.5 och artikel 6.4 första, tredje och femte styckena i direktiv 2001/29/EG ska tillämpas på de undantag och
  inskränkningar
  som föreskrivs i denna avdelning.

Artikel 6

Gemensamma bestämmelser

1.
     
  Tillgång till innehåll som omfattas av ett undantag i detta direktiv ska inte ge användarna rätt att använda det i enlighet med ett annat undantag.

2.
     Artikel 5.5 och artikel 6.4 första, tredje,
  fjärde
  och femte styckena i direktiv 2001/29/EG ska tillämpas på de undantag och
  den inskränkning
  som föreskrivs i denna avdelning.

Ändring 69

Ändring 69

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 7

Artikel 7

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 7
  Kulturarvsinstitutioners användning av utgångna verk

  1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att när en kollektiv
  förvaltningsorganisation
  , för sina medlemmars räkning, ingår en icke-exklusiv licens för icke-kommersiellt bruk med en kulturarvsinstitution för digitalisering, distribution, överföring till allmänheten eller tillgängliggörande av utgångna verk eller andra alster som finns permanent i institutionens samlingar, kan en sådan icke-exklusiv licens förlängas eller antas gälla rättsinnehavare i samma kategori som de som omfattas av licensen och som inte företräds av
  den kollektiva förvaltningsorganisationen
  , förutsatt att






  (a) | den kollektiva förvaltningsorganisationen
  , på grundval av mandat från rättsinnehavare, väl representerar
  rättsinnehavare
  i kategorin verk eller andra alster och de rättigheter som omfattas av licensen, |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 7

Kulturarvsinstitutioners användning av utgångna verk

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att när en kollektiv
  förvaltningsorganisation
  , för sina medlemmars räkning, ingår en icke-exklusiv licens för icke-kommersiellt bruk med en kulturarvsinstitution för digitalisering, distribution, överföring till allmänheten eller tillgängliggörande av utgångna verk eller andra alster som finns permanent i institutionens samlingar, kan en sådan icke-exklusiv licens förlängas eller antas gälla rättsinnehavare i samma kategori som de som omfattas av licensen och som inte företräds av
  den kollektiva förvaltningsorganisationen
  , förutsatt att

(a)

den kollektiva förvaltningsorganisationen
  , på grundval av mandat från rättsinnehavare, väl representerar
  rättsinnehavare
  i kategorin verk eller andra alster och de rättigheter som omfattas av licensen,

| (b) | lika behandling garanteras alla rättsinnehavare i förhållande till villkoren i licensen, |
| --- | --- |

(b)

lika behandling garanteras alla rättsinnehavare i förhållande till villkoren i licensen,

| (c) | alla rättsinnehavare när som helst kan invända mot att deras verk eller andra alster anses vara utgångna och utesluta att licensen tillämpas på deras verk eller andra alster. |
| --- | --- |

(c)

alla rättsinnehavare när som helst kan invända mot att deras verk eller andra alster anses vara utgångna och utesluta att licensen tillämpas på deras verk eller andra alster.

Artikel 7

Kulturarvsinstitutioners användning av utgångna verk

1.   Medlemsstaterna ska föreskriva att när en
  organisation för
  kollektiv
  förvaltning
  , för sina medlemmars räkning, ingår en icke-exklusiv licens för icke-kommersiellt bruk med en kulturarvsinstitution för digitalisering, distribution, överföring till allmänheten eller tillgängliggörande av utgångna verk eller andra alster som finns permanent i institutionens samlingar, kan en sådan icke-exklusiv licens förlängas eller antas gälla rättsinnehavare i samma kategori som de som omfattas av licensen och som inte företräds av
  organisationen för kollektiv förvaltning
  , förutsatt att

| a) | organisationen för kollektiv förvaltning
  , på grundval av mandat från rättsinnehavare, väl representerar
  rättsinnehavarna
  i kategorin verk eller andra alster och de rättigheter som omfattas av licensen, |
| --- | --- |

a)

organisationen för kollektiv förvaltning
  , på grundval av mandat från rättsinnehavare, väl representerar
  rättsinnehavarna
  i kategorin verk eller andra alster och de rättigheter som omfattas av licensen,

| b) | lika behandling garanteras alla rättsinnehavare i förhållande till villkoren i licensen, |
| --- | --- |

b)

lika behandling garanteras alla rättsinnehavare i förhållande till villkoren i licensen,

| c) | alla rättsinnehavare när som helst kan invända mot att deras verk eller andra alster anses vara utgångna och utesluta att licensen tillämpas på deras verk eller andra alster. |
| --- | --- |

c)

alla rättsinnehavare när som helst kan invända mot att deras verk eller andra alster anses vara utgångna och utesluta att licensen tillämpas på deras verk eller andra alster.

1a.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva ett undantag från eller en inskränkning av de rättigheter som föreskrivs i artiklarna 2 och 3 i direktiv 2001/29/EG, artiklarna 5 a och 7.1 i direktiv 96/9/EG, artikel 4.1 i direktiv 2009/24/EG samt artikel 11.1 i detta direktiv som tillåter kulturarvsinstitutioner att göra kopior av utgångna verk som finns permanent i deras samlingar tillgängliga på internet i icke vinstdrivande syfte, förutsatt att

| a) | namnet på upphovsmannen eller en annan identifierbar rättsinnehavare anges, såvida inte detta visar sig vara omöjligt
  , |
| --- | --- |

a)

namnet på upphovsmannen eller en annan identifierbar rättsinnehavare anges, såvida inte detta visar sig vara omöjligt
  ,

| b) | alla rättsinnehavare när som helst kan invända mot att deras verk eller andra alster anses vara utgångna och utesluta att undantaget tillämpas på deras verk eller andra alster. |
| --- | --- |

b)

alla rättsinnehavare när som helst kan invända mot att deras verk eller andra alster anses vara utgångna och utesluta att undantaget tillämpas på deras verk eller andra alster.

1b.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att det undantag som antagits i enlighet med punkt 1a inte gäller sektorer eller typer av verk där lämpliga licensbaserade lösningar, inbegripet men inte begränsat till lösningar som föreskrivs i punkt 1, finns tillgängliga. Medlemsstaterna ska, i samråd med upphovsmän, andra rättsinnehavare, organisationer för kollektiv förvaltning och kulturarvsinstitutioner, avgöra tillgängligheten när det gäller utvidgade kollektiva licensbaserade lösningar för specifika sektorer eller typer av verk.

2.   
  Ett verk eller annat alster ska anses vara utgånget när hela verket eller det andra alstret, i alla dess översättningar, versioner och yttringar, inte är tillgängligt för allmänheten via sedvanliga kommersiella kanaler och inte rimligen kan förväntas bli det.

Medlemsstaterna ska, i samråd med rättsinnehavare,
  kollektiva förvaltningsorganisationer
  och kulturarvsinstitutioner, säkerställa att de krav som tillämpas för att avgöra om verk och andra alster kan licensieras i enlighet med punkt 1 inte går utöver vad som är nödvändigt och rimligt, och inte utesluter möjligheten att fastställa att en samling som helhet är utgången, när det är rimligt att anta att alla verk eller andra alster i samlingen är utgångna.

2.   
  Medlemsstaterna får ange ett slutdatum för fastställandet av om ett verk som tidigare saluförts ska anses vara utgånget.

Medlemsstaterna ska, i samråd med rättsinnehavare,
  organisationer för kollektiv förvaltning
  och kulturarvsinstitutioner, säkerställa att de krav som tillämpas för att avgöra om verk och andra alster kan licensieras i enlighet med punkt 1
  eller användas i enlighet med punkt 1a
  inte går utöver vad som är nödvändigt och rimligt och inte utesluter möjligheten att fastställa att en samling som helhet är utgången, när det är rimligt att anta att alla verk eller andra alster i samlingen är utgångna.

3.   Medlemsstaterna ska föreskriva att lämpliga informationsåtgärder vidtas när det gäller

| (a) | fastställande av att verk eller andra alster är utgångna, |
| --- | --- |

(a)

fastställande av att verk eller andra alster är utgångna,

| (b) | licensen, och
  särskilt dess tillämpning på icke företrädda rättsinnehavare, |
| --- | --- |

(b)

licensen, och
  särskilt dess tillämpning på icke företrädda rättsinnehavare,

| (c) | möjligheten för rättsinnehavare att göra invändningar, som avses i
  punkt
  1 c, |
| --- | --- |

(c)

möjligheten för rättsinnehavare att göra invändningar, som avses i
  punkt
  1 c,

även under en
  rimlig tidsperiod
  innan verk eller andra alster digitaliseras, distribueras, överförs till allmänheten eller tillgängliggörs.

3.   Medlemsstaterna ska föreskriva att lämpliga informationsåtgärder vidtas när det gäller

| a) | fastställande av att verk eller andra alster är utgångna, |
| --- | --- |

a)

fastställande av att verk eller andra alster är utgångna,

| b) | varje licens
  , särskilt dess tillämpning på icke företrädda rättsinnehavare, |
| --- | --- |

b)

varje licens
  , särskilt dess tillämpning på icke företrädda rättsinnehavare,

| c) | möjligheten för rättsinnehavare att göra invändningar, som avses i
  punkterna
   1 c
  och 1a b
  , |
| --- | --- |

c)

möjligheten för rättsinnehavare att göra invändningar, som avses i
  punkterna
   1 c
  och 1a b
  ,

även under en
  period på minst sex månader
  innan verk eller andra alster digitaliseras, distribueras, överförs till allmänheten eller tillgängliggörs.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de licenser som avses i punkt 1 inhämtas från en kollektiv
  förvaltningsorganisation
  som är representativ för den medlemsstat där

| (a) | verken eller fonogrammen först publicerades eller, om publicering inte har skett, där de först utsändes, utom i fråga om filmverk och audiovisuella verk, |
| --- | --- |

(a)

verken eller fonogrammen först publicerades eller, om publicering inte har skett, där de först utsändes, utom i fråga om filmverk och audiovisuella verk,

| (b) | producenterna av verken har sitt säte eller hemvist, i fråga om filmverk och audiovisuella verk, eller |
| --- | --- |

(b)

producenterna av verken har sitt säte eller hemvist, i fråga om filmverk och audiovisuella verk, eller

| (c) | kulturarvsinstitutionen är etablerad, om en medlemsstat eller ett tredjeland inte har kunnat fastställas i enlighet med leden a och b efter det att rimliga ansträngningar gjorts. |
| --- | --- |

(c)

kulturarvsinstitutionen är etablerad, om en medlemsstat eller ett tredjeland inte har kunnat fastställas i enlighet med leden a och b efter det att rimliga ansträngningar gjorts.

4.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de licenser som avses i punkt 1 inhämtas från en
  organisation för
  kollektiv
  förvaltning
  som är representativ för den medlemsstat där

| a) | verken eller fonogrammen först publicerades eller, om publicering inte har skett, där de först utsändes, utom i fråga om filmverk och audiovisuella verk, |
| --- | --- |

a)

verken eller fonogrammen först publicerades eller, om publicering inte har skett, där de först utsändes, utom i fråga om filmverk och audiovisuella verk,

| b) | producenterna av verken har sitt säte eller hemvist, i fråga om filmverk och audiovisuella verk, eller |
| --- | --- |

b)

producenterna av verken har sitt säte eller hemvist, i fråga om filmverk och audiovisuella verk, eller

| c) | kulturarvsinstitutionen är etablerad, om en medlemsstat eller ett tredjeland inte har kunnat fastställas i enlighet med leden a och b efter det att rimliga ansträngningar gjorts. |
| --- | --- |

c)

kulturarvsinstitutionen är etablerad, om en medlemsstat eller ett tredjeland inte har kunnat fastställas i enlighet med leden a och b efter det att rimliga ansträngningar gjorts.

5.   Punkterna 1, 2 och 3 ska inte tillämpas på tredjelandsmedborgares verk eller andra alster förutom om punkt 4 a och b gäller.

5.   Punkterna 1, 2 och 3 ska inte tillämpas på tredjelandsmedborgares verk eller andra alster förutom om punkt 4 a och b gäller.

Ändring 70

Ändring 70

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 8

Artikel 8

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 8
  Gränsöverskridande användning

  1.   Verk eller andra alster som omfattas av
  en licens som beviljats i enlighet med
  artikel 7 får användas av kulturarvsinstitutionen i enlighet med
  licensvillkoren
  i samtliga medlemsstater.


  2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information som gör det möjligt att identifiera de verk eller andra alster som omfattas av
  en licens som beviljats i enlighet med
  artikel 7 samt information om
  möjligheten
  för rättsinnehavare att göra invändningar som avses i artikel 7.1 c görs tillgänglig
  för allmänheten
  på en gemensam webbportal under minst sex månader innan verk eller andra alster digitaliseras, distribueras, överförs till allmänheten eller tillgängliggörs i andra medlemsstater än den där licensen beviljades, och för licensens hela giltighetstid.


  3.   Den webbportal som avses i punkt 2 ska upprättas och förvaltas av Europeiska unionens byrå för immateriella rättigheter i enlighet med förordning (EU) nr 386/2012. | | Artikel 8
  Gränsöverskridande användning

  1.   
  Utgångna
  verk eller andra alster som omfattas av artikel 7 får användas av kulturarvsinstitutionen i enlighet med
  den artikeln
  i samtliga medlemsstater.


  2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information som gör det möjligt att identifiera de verk eller andra alster som omfattas av artikel 7 samt information om
  den möjlighet
  för rättsinnehavare att göra invändningar som avses i artikel 7.1 c
  och 7.1a b
  görs
  permanent, enkelt och faktiskt
  tillgänglig på en
  offentlig
  gemensam webbportal under minst sex månader innan verk eller andra alster digitaliseras, distribueras, överförs till allmänheten eller tillgängliggörs i andra medlemsstater än den där licensen beviljades,
  eller – i de fall som omfattas av artikel 7.1a – där kulturarvsinstitutionen är etablerad
  , och för licensens hela giltighetstid.


  3.   Den webbportal som avses i punkt 2 ska upprättas och förvaltas av Europeiska unionens byrå för immateriella rättigheter i enlighet med förordning (EU) nr 386/2012. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 8

Gränsöverskridande användning

1.   Verk eller andra alster som omfattas av
  en licens som beviljats i enlighet med
  artikel 7 får användas av kulturarvsinstitutionen i enlighet med
  licensvillkoren
  i samtliga medlemsstater.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information som gör det möjligt att identifiera de verk eller andra alster som omfattas av
  en licens som beviljats i enlighet med
  artikel 7 samt information om
  möjligheten
  för rättsinnehavare att göra invändningar som avses i artikel 7.1 c görs tillgänglig
  för allmänheten
  på en gemensam webbportal under minst sex månader innan verk eller andra alster digitaliseras, distribueras, överförs till allmänheten eller tillgängliggörs i andra medlemsstater än den där licensen beviljades, och för licensens hela giltighetstid.

3.   Den webbportal som avses i punkt 2 ska upprättas och förvaltas av Europeiska unionens byrå för immateriella rättigheter i enlighet med förordning (EU) nr 386/2012.

Artikel 8

Gränsöverskridande användning

1.   
  Utgångna
  verk eller andra alster som omfattas av artikel 7 får användas av kulturarvsinstitutionen i enlighet med
  den artikeln
  i samtliga medlemsstater.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att information som gör det möjligt att identifiera de verk eller andra alster som omfattas av artikel 7 samt information om
  den möjlighet
  för rättsinnehavare att göra invändningar som avses i artikel 7.1 c
  och 7.1a b
  görs
  permanent, enkelt och faktiskt
  tillgänglig på en
  offentlig
  gemensam webbportal under minst sex månader innan verk eller andra alster digitaliseras, distribueras, överförs till allmänheten eller tillgängliggörs i andra medlemsstater än den där licensen beviljades,
  eller – i de fall som omfattas av artikel 7.1a – där kulturarvsinstitutionen är etablerad
  , och för licensens hela giltighetstid.

3.   Den webbportal som avses i punkt 2 ska upprättas och förvaltas av Europeiska unionens byrå för immateriella rättigheter i enlighet med förordning (EU) nr 386/2012.

Ändring 71

Ändring 71

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 9 – stycke 1

Artikel 9 – stycke 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna ska säkerställa en regelbunden dialog mellan
  rättighetshavarnas
  och användarnas representativa organisationer och andra relevanta organisationer för de berörda parterna för att, på sektorsspecifik basis, öka relevansen och användbarheten hos det licenssystem som avses i artikel 7.1, säkerställa skydd för rättsinnehavare som avses i detta kapitel är effektivt, särskilt när det gäller informationsåtgärder, och, i förekommande fall, bistå vid fastställandet av de krav som avses i artikel 7.2 andra stycket. | | Medlemsstaterna ska säkerställa en regelbunden dialog mellan
  rättsinnehavarnas
  och användarnas representativa organisationer och andra relevanta organisationer för de berörda parterna för att, på sektorsspecifik basis, öka relevansen och användbarheten hos det licenssystem som avses i artikel 7.1
  och det undantag som avses i artikel 7.1a
  , säkerställa
  att det
  skydd för rättsinnehavare som avses i detta kapitel är effektivt, särskilt när det gäller informationsåtgärder, och, i förekommande fall, bistå vid fastställandet av de krav som avses i artikel 7.2 andra stycket. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska säkerställa en regelbunden dialog mellan
  rättighetshavarnas
  och användarnas representativa organisationer och andra relevanta organisationer för de berörda parterna för att, på sektorsspecifik basis, öka relevansen och användbarheten hos det licenssystem som avses i artikel 7.1, säkerställa skydd för rättsinnehavare som avses i detta kapitel är effektivt, särskilt när det gäller informationsåtgärder, och, i förekommande fall, bistå vid fastställandet av de krav som avses i artikel 7.2 andra stycket.

rättighetshavarnas

Medlemsstaterna ska säkerställa en regelbunden dialog mellan
  rättsinnehavarnas
  och användarnas representativa organisationer och andra relevanta organisationer för de berörda parterna för att, på sektorsspecifik basis, öka relevansen och användbarheten hos det licenssystem som avses i artikel 7.1
  och det undantag som avses i artikel 7.1a
  , säkerställa
  att det
  skydd för rättsinnehavare som avses i detta kapitel är effektivt, särskilt när det gäller informationsåtgärder, och, i förekommande fall, bistå vid fastställandet av de krav som avses i artikel 7.2 andra stycket.

rättsinnehavarnas

och det undantag som avses i artikel 7.1a

att det

Ändring 72

Ändring 72

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 10

Artikel 10

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 10
  Förhandlingsmekanism
  Medlemsstaterna ska säkerställa att parter som vill ingå ett avtal i syfte att tillgängliggöra audiovisuella verk på plattformar för beställvideo kan förlita sig på hjälp från ett opartiskt organ med relevant erfarenhet, om de möter svårigheter i samband med licensieringen av rättigheter.
  Detta
  organ ska bistå vid förhandlingar och
  bidra till
  att nå överenskommelser.
  Senast den [datum enligt artikel 21.1] ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om det organ som
  avses i punkt 1
  . | | Artikel 10
  Förhandlingsmekanism
  Medlemsstaterna ska säkerställa att parter som vill ingå ett avtal i syfte att tillgängliggöra audiovisuella verk på plattformar för beställvideo kan förlita sig på hjälp från ett opartiskt organ med relevant erfarenhet, om de möter svårigheter i samband med licensieringen av
  audiovisuella
  rättigheter.
  Det opartiska
  organ
  som inrättas eller utses av medlemsstaterna för denna artikels syfte
  ska bistå
  parterna
  vid förhandlingar och
  hjälpa dem
  att nå överenskommelser.
  Senast den [datum enligt artikel 21.1] ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om det organ som
  de inrättat eller utsett i enlighet med första stycket
  .


  För att öka audiovisuella verks tillgänglighet på plattformar för beställvideo ska medlemsstaterna främja dialog mellan representativa organisationer för upphovsmän, producenter, plattformar för beställvideo och andra berörda aktörer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 10

Förhandlingsmekanism

Medlemsstaterna ska säkerställa att parter som vill ingå ett avtal i syfte att tillgängliggöra audiovisuella verk på plattformar för beställvideo kan förlita sig på hjälp från ett opartiskt organ med relevant erfarenhet, om de möter svårigheter i samband med licensieringen av rättigheter.
  Detta
  organ ska bistå vid förhandlingar och
  bidra till
  att nå överenskommelser.

Senast den [datum enligt artikel 21.1] ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om det organ som
  avses i punkt 1
  .

Artikel 10

Förhandlingsmekanism

Medlemsstaterna ska säkerställa att parter som vill ingå ett avtal i syfte att tillgängliggöra audiovisuella verk på plattformar för beställvideo kan förlita sig på hjälp från ett opartiskt organ med relevant erfarenhet, om de möter svårigheter i samband med licensieringen av
  audiovisuella
  rättigheter.
  Det opartiska
  organ
  som inrättas eller utses av medlemsstaterna för denna artikels syfte
  ska bistå
  parterna
  vid förhandlingar och
  hjälpa dem
  att nå överenskommelser.

Senast den [datum enligt artikel 21.1] ska medlemsstaterna underrätta kommissionen om det organ som
  de inrättat eller utsett i enlighet med första stycket
  .

För att öka audiovisuella verks tillgänglighet på plattformar för beställvideo ska medlemsstaterna främja dialog mellan representativa organisationer för upphovsmän, producenter, plattformar för beställvideo och andra berörda aktörer.

Ändring 73

Ändring 73

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Avdelning III – kapitel 2a (nytt) – artikel 10a (ny)

Avdelning III – kapitel 2a (nytt) – artikel 10a (ny)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | KAPITEL 2a




  Tillgång till unionspublikationer




  Artikel 10a


  Unionens lagstadgade system för pliktexemplar




  1.
     
  Varje elektronisk publikation som handlar om unionsrelaterade frågor – såsom unionsrätten, unionens historia och integration, unionens politik samt demokratifrågor och institutionella och parlamentariska frågor som rör unionen – och som görs tillgänglig för allmänheten i unionen ska omfattas av unionens lagstadgade system för pliktexemplar.






  2.
     
  Europaparlamentets bibliotek ska ha rätt att kostnadsfritt erhålla ett exemplar av varje publikation som avses i punkt 1.






  3.
     
  Det krav som fastställs i punkt 1 ska gälla utgivare, tryckerier och importörer av publikationer för de verk som de publicerar eller trycker i eller importerar till unionen.






  4.
     
  Från och med dagen för leverans till Europaparlamentets bibliotek ska de publikationer som avses i punkt 1 ingå i bibliotekets permanenta samling. De ska göras tillgängliga för användare i bibliotekets lokaler uteslutande för ackrediterade forskares forskning eller studier och under parlamentets kontroll.






  5.
     
  Kommissionen ska anta rättsakter för att specificera formerna för leveransen av de publikationer som avses i punkt 1 till Europaparlamentets bibliotek. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

KAPITEL 2a

KAPITEL 2a

Tillgång till unionspublikationer

Tillgång till unionspublikationer

Artikel 10a

Unionens lagstadgade system för pliktexemplar

1.
     
  Varje elektronisk publikation som handlar om unionsrelaterade frågor – såsom unionsrätten, unionens historia och integration, unionens politik samt demokratifrågor och institutionella och parlamentariska frågor som rör unionen – och som görs tillgänglig för allmänheten i unionen ska omfattas av unionens lagstadgade system för pliktexemplar.

2.
     
  Europaparlamentets bibliotek ska ha rätt att kostnadsfritt erhålla ett exemplar av varje publikation som avses i punkt 1.

3.
     
  Det krav som fastställs i punkt 1 ska gälla utgivare, tryckerier och importörer av publikationer för de verk som de publicerar eller trycker i eller importerar till unionen.

4.
     
  Från och med dagen för leverans till Europaparlamentets bibliotek ska de publikationer som avses i punkt 1 ingå i bibliotekets permanenta samling. De ska göras tillgängliga för användare i bibliotekets lokaler uteslutande för ackrediterade forskares forskning eller studier och under parlamentets kontroll.

5.
     
  Kommissionen ska anta rättsakter för att specificera formerna för leveransen av de publikationer som avses i punkt 1 till Europaparlamentets bibliotek.

Ändring 151,152, 153, 154 och 155

Ändring 151,152, 153, 154 och 155

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 11 – punkt 1

Artikel 11 – punkt 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 11
  Skydd av presspublikationer vid digital användning

  1.   Medlemsstaterna ska ge utgivare av presspublikationer de rättigheter som avses i artiklarna 2 och 3.2 i direktiv 2001/29/EG för digital användning av deras presspublikationer.


  2.   De rättigheter som avses i punkt 1 ska inte på något sätt påverka de rättigheter som unionsrätten ger upphovsmän och andra rättsinnehavare när det gäller de verk och andra alster som ingår i en presspublikation. Dessa rättigheter får inte åberopas gentemot dessa upphovsmän och andra rättsinnehavare, och får framför allt inte beröva dem rätten att utnyttja sina verk och andra alster oberoende av den presspublikation i vilken de ingår.


  3.   Artiklarna 5–8 i direktiv 2001/29/EG och direktiv 2012/28/EU ska i tillämpliga delar gälla i fråga om de rättigheter som avses i punkt 1.


  4.   De rättigheter som avses i punkt 1 ska upphöra att gälla 20 år efter publicerandet av presspublikationen. Denna frist ska beräknas från och med den första dagen i januari året efter dagen för offentliggörandet. | | Artikel 11
  Skydd av presspublikationer vid digital användning

  1.   Medlemsstaterna ska ge utgivare av presspublikationer de rättigheter som avses i artiklarna 2 och 3.2 i direktiv 2001/29/EG
  så att de kan få skälig och proportionell ersättning
  för digital användning av deras presspublikationer
  av leverantörer av informationssamhällets tjänster
  .




  1a.
     
  De rättigheter som avses i punkt 1 ska inte hindra enskilda användares legitima privata och icke-kommersiella användning av presspublikationer.




  2.   De rättigheter som avses i punkt 1 ska inte på något sätt påverka de rättigheter som unionsrätten ger upphovsmän och andra rättsinnehavare när det gäller de verk och andra alster som ingår i en presspublikation. Dessa rättigheter får inte åberopas gentemot dessa upphovsmän och andra rättsinnehavare, och får framför allt inte beröva dem rätten att utnyttja sina verk och andra alster oberoende av den presspublikation i vilken de ingår.




  2a.
     
  De rättigheter som avses i punkt 1 ska inte omfatta rena hyperlänkar som åtföljs av enskilda ord.




  3.   Artiklarna 5–8 i direktiv 2001/29/EG och direktiv 2012/28/EU ska i tillämpliga delar gälla i fråga om de rättigheter som avses i punkt 1.


  4.   De rättigheter som avses i punkt 1 ska upphöra att gälla
  fem
  år efter
  publiceringen
  av presspublikationen. Denna frist ska
  börja löpa
  den första dagen i januari året efter dagen för
  publiceringen
  .
  Den rättighet som avses i punkt 1 ska inte tillämpas med retroaktiv verkan.






  4a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att upphovsmän får en lämplig andel av de ytterligare intäkter som pressutgivare erhåller för användning av en presspublikation av leverantörer av informationssamhällets tjänster. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 11

Skydd av presspublikationer vid digital användning

1.   Medlemsstaterna ska ge utgivare av presspublikationer de rättigheter som avses i artiklarna 2 och 3.2 i direktiv 2001/29/EG för digital användning av deras presspublikationer.

2.   De rättigheter som avses i punkt 1 ska inte på något sätt påverka de rättigheter som unionsrätten ger upphovsmän och andra rättsinnehavare när det gäller de verk och andra alster som ingår i en presspublikation. Dessa rättigheter får inte åberopas gentemot dessa upphovsmän och andra rättsinnehavare, och får framför allt inte beröva dem rätten att utnyttja sina verk och andra alster oberoende av den presspublikation i vilken de ingår.

3.   Artiklarna 5–8 i direktiv 2001/29/EG och direktiv 2012/28/EU ska i tillämpliga delar gälla i fråga om de rättigheter som avses i punkt 1.

4.   De rättigheter som avses i punkt 1 ska upphöra att gälla 20 år efter publicerandet av presspublikationen. Denna frist ska beräknas från och med den första dagen i januari året efter dagen för offentliggörandet.

Artikel 11

Skydd av presspublikationer vid digital användning

1.   Medlemsstaterna ska ge utgivare av presspublikationer de rättigheter som avses i artiklarna 2 och 3.2 i direktiv 2001/29/EG
  så att de kan få skälig och proportionell ersättning
  för digital användning av deras presspublikationer
  av leverantörer av informationssamhällets tjänster
  .

1a.
     
  De rättigheter som avses i punkt 1 ska inte hindra enskilda användares legitima privata och icke-kommersiella användning av presspublikationer.

2.   De rättigheter som avses i punkt 1 ska inte på något sätt påverka de rättigheter som unionsrätten ger upphovsmän och andra rättsinnehavare när det gäller de verk och andra alster som ingår i en presspublikation. Dessa rättigheter får inte åberopas gentemot dessa upphovsmän och andra rättsinnehavare, och får framför allt inte beröva dem rätten att utnyttja sina verk och andra alster oberoende av den presspublikation i vilken de ingår.

2a.
     
  De rättigheter som avses i punkt 1 ska inte omfatta rena hyperlänkar som åtföljs av enskilda ord.

3.   Artiklarna 5–8 i direktiv 2001/29/EG och direktiv 2012/28/EU ska i tillämpliga delar gälla i fråga om de rättigheter som avses i punkt 1.

4.   De rättigheter som avses i punkt 1 ska upphöra att gälla
  fem
  år efter
  publiceringen
  av presspublikationen. Denna frist ska
  börja löpa
  den första dagen i januari året efter dagen för
  publiceringen
  .
  Den rättighet som avses i punkt 1 ska inte tillämpas med retroaktiv verkan.

4a.
     
  Medlemsstaterna ska se till att upphovsmän får en lämplig andel av de ytterligare intäkter som pressutgivare erhåller för användning av en presspublikation av leverantörer av informationssamhällets tjänster.

Ändring 75

Ändring 75

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 12

Artikel 12

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 12
  Krav på skälig ersättning


  Medlemsstaterna
  får föreskriva att om en upphovsman har överlåtit eller licensierat en rättighet till en utgivare, utgör överlåtelsen eller licensen en tillräcklig rättslig grund för utgivaren att göra anspråk på en andel av ersättningen för användningen av verket inom ramen för ett undantag eller en inskränkning
  i
  den rättighet som överlåtits eller licensierats. | | Artikel 12
  Krav på skälig ersättning


  Medlemsstater med system för uppdelning av ersättningen mellan upphovsmän och utgivare inom ramen för undantag och inskränkningar
  får föreskriva att om en upphovsman har överlåtit eller licensierat en rättighet till en utgivare, utgör överlåtelsen eller licensen en tillräcklig rättslig grund för utgivaren att göra anspråk på en andel av ersättningen för användningen av verket inom ramen för ett undantag
  från
  eller en inskränkning
  av
  den rättighet som överlåtits eller licensierats,
  under förutsättning att ett likvärdigt system för uppdelning av ersättningen var i funktion i den berörda medlemsstaten före den 12 november 2015
  .


  Första stycket ska inte påverka regelsystem i medlemsstaterna som gäller rättigheter avseende offentlig utlåning, förvaltning av rättigheter som inte grundar sig på undantag eller inskränkningar av upphovsrätten, såsom utvidgade kollektiva licensieringssystem, eller ersättningsrättigheter på grundval av nationell lagstiftning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 12

Krav på skälig ersättning

Medlemsstaterna
  får föreskriva att om en upphovsman har överlåtit eller licensierat en rättighet till en utgivare, utgör överlåtelsen eller licensen en tillräcklig rättslig grund för utgivaren att göra anspråk på en andel av ersättningen för användningen av verket inom ramen för ett undantag eller en inskränkning
  i
  den rättighet som överlåtits eller licensierats.

Artikel 12

Krav på skälig ersättning

Medlemsstater med system för uppdelning av ersättningen mellan upphovsmän och utgivare inom ramen för undantag och inskränkningar
  får föreskriva att om en upphovsman har överlåtit eller licensierat en rättighet till en utgivare, utgör överlåtelsen eller licensen en tillräcklig rättslig grund för utgivaren att göra anspråk på en andel av ersättningen för användningen av verket inom ramen för ett undantag
  från
  eller en inskränkning
  av
  den rättighet som överlåtits eller licensierats,
  under förutsättning att ett likvärdigt system för uppdelning av ersättningen var i funktion i den berörda medlemsstaten före den 12 november 2015
  .

Första stycket ska inte påverka regelsystem i medlemsstaterna som gäller rättigheter avseende offentlig utlåning, förvaltning av rättigheter som inte grundar sig på undantag eller inskränkningar av upphovsrätten, såsom utvidgade kollektiva licensieringssystem, eller ersättningsrättigheter på grundval av nationell lagstiftning.

Ändring 76

Ändring 76

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Avdelning IV – Kapitel 1a (nytt) – artikel 12a (ny)

Avdelning IV – Kapitel 1a (nytt) – artikel 12a (ny)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | KAPITEL 1a




  Skydd för arrangörer av idrottsevenemang




  Artikel 12a


  Skydd för arrangörer av idrottsevenemang



  Medlemsstaterna ska bevilja arrangörer av idrottsevenemang de rättigheter som anges i artiklarna 2 och 3.2 i direktiv 2001/29/EG samt artikel 7 i direktiv 2006/115/EG. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

KAPITEL 1a

KAPITEL 1a

Skydd för arrangörer av idrottsevenemang

Skydd för arrangörer av idrottsevenemang

Artikel 12a

Skydd för arrangörer av idrottsevenemang

Medlemsstaterna ska bevilja arrangörer av idrottsevenemang de rättigheter som anges i artiklarna 2 och 3.2 i direktiv 2001/29/EG samt artikel 7 i direktiv 2006/115/EG.

Ändringar 156, 157, 158, 159, 160 och 161

Ändringar 156, 157, 158, 159, 160 och 161

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13

Artikel 13

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 13
  Användning av skyddat innehåll
  via
  leverantörer av
  informationssamhällets tjänster som lagrar och ger tillgång till stora mängder verk och andra alster som laddats upp av deras användare



  1.   Leverantörer av
  informationssamhällets tjänster som lagrar och ger allmänheten tillgång till stora mängder verk eller andra alster som laddats upp av deras användare ska, i samarbete med rättsinnehavare, vidta åtgärder för att säkerställa tillämpningen av avtal som ingåtts med rättsinnehavare för användning av deras verk eller andra alster eller för att hindra tillgång
  via
  deras
  tjänster
  till verk eller andra alster som identifierats av rättsinnehavare genom samarbete med tjänsteleverantörerna
  .
  Dessa åtgärder, t.ex. användningen av effektiv innehållsigenkänningsteknik, ska vara lämpliga och proportionerliga. Tjänsteleverantörerna ska förse rättsinnehavare med tillräcklig information om tillämpningen och utarbetandet av åtgärderna samt i förekommande fall med lämplig rapportering om erkännande och användning av verk och andra alster.




  2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de tjänsteleverantörer som avses i punkt 1 inför mekanismer för klagomål och prövning som finns tillgängliga för användare i händelse av tvister om tillämpningen av de åtgärder som avses i punkt 1.


  3.   Medlemsstaterna ska vid behov underlätta samarbetet mellan leverantörer av
  informationssamhällets tjänster
  och rättsinnehavare genom dialoger med berörda parter för att fastställa bästa praxis,
  såsom lämplig och proportionell innehållsigenkänningsteknik, bland annat
  med beaktande av tjänsternas beskaffenhet, tillgången till sådan teknik och dess effektivitet med hänsyn tagen till den tekniska utvecklingen. | | Artikel 13


  Användning av skyddat innehåll av leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll som lagrar och ger tillgång till stora mängder verk och andra alster som laddats upp av deras användare


  1.   
  Utan att det påverkar artikel 3.1 och 3.2 i direktiv 2001/29/EG utför
  leverantörer av
  delningstjänster för onlineinnehåll en överföring till
  allmänheten.
  De ska därför ingå skäliga och
  lämpliga
  licensavtal med rättsinnehavare
  .


  2.   Licensavtal som leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll ingår med rättsinnehavare för de överföringar som avses i punkt 1 ska omfatta ansvar för verk som laddas upp av användarna av sådana delningstjänster för onlineinnehåll i överensstämmelse med bestämmelserna och villkoren i licensavtalet, förutsatt att sådana användare inte agerar i kommersiellt syfte.




  2a.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll och rättsinnehavare, om rättsinnehavarna inte önskar ingå licensavtal, ska samarbeta uppriktigt för att se till att skyddade verk eller andra alster inte är tillgängliga via deras tjänster utan tillstånd. Samarbete mellan leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll och rättsinnehavare får inte leda till att det inte går att få tillgång till verk som inte överträder upphovsrätten eller andra skyddade alster, inklusive sådana som omfattas av ett undantag från eller en inskränkning av upphovsrätten.






  2b.
     
  Medlemsstaterna ska se till att de leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll som avses i punkt 1 inför effektiva och snabba mekanismer för klagomål och prövning som finns tillgängliga för användare i händelse av att det samarbete som avses i punkt 2a leder till omotiverat avlägsnande av deras innehåll. Alla klagomål som lämnas in genom dessa mekanismer ska behandlas utan otillbörligt dröjsmål och genom mänsklig granskning. Rättsinnehavarna ska ge en rimlig motivering till sina beslut, så att ett godtyckligt avvisande av klagomål undviks. I enlighet med direktiv 95/46/EG, direktiv 2002/58/EG och den allmänna dataskyddsförordningen ska samarbetet vidare inte leda till identifiering av enskilda användare eller behandling av deras personuppgifter. Medlemsstaterna ska också se till att användarna har tillgång till ett oberoende organ för tvistlösning och till domstol eller en annan relevant rättslig myndighet för att hävda sin rätt att utnyttja ett undantag från eller en inskränkning av upphovsrättsliga regler. |
| | | 3.   Från och med den [dag då detta direktiv träder i kraft] ska kommissionen och medlemsstaterna organisera dialoger mellan berörda parter för att harmonisera och fastställa bästa praxis och utfärda riktlinjer för att säkerställa tillämpningen av licensavtal och om samarbete mellan leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll och rättsinnehavare avseende användning av deras verk eller andra alster i den mening som avses i detta direktiv. Vid fastställandet av bästa praxis ska särskild hänsyn tas till grundläggande rättigheter, användningen av undantag och inskränkningar samt att bördan för små och medelstora företag förblir rimlig och att automatiserad blockering av innehåll undviks. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 13

Användning av skyddat innehåll
  via
  leverantörer av
  informationssamhällets tjänster som lagrar och ger tillgång till stora mängder verk och andra alster som laddats upp av deras användare

1.   Leverantörer av
  informationssamhällets tjänster som lagrar och ger allmänheten tillgång till stora mängder verk eller andra alster som laddats upp av deras användare ska, i samarbete med rättsinnehavare, vidta åtgärder för att säkerställa tillämpningen av avtal som ingåtts med rättsinnehavare för användning av deras verk eller andra alster eller för att hindra tillgång
  via
  deras
  tjänster
  till verk eller andra alster som identifierats av rättsinnehavare genom samarbete med tjänsteleverantörerna
  .
  Dessa åtgärder, t.ex. användningen av effektiv innehållsigenkänningsteknik, ska vara lämpliga och proportionerliga. Tjänsteleverantörerna ska förse rättsinnehavare med tillräcklig information om tillämpningen och utarbetandet av åtgärderna samt i förekommande fall med lämplig rapportering om erkännande och användning av verk och andra alster.

2.   Medlemsstaterna ska säkerställa att de tjänsteleverantörer som avses i punkt 1 inför mekanismer för klagomål och prövning som finns tillgängliga för användare i händelse av tvister om tillämpningen av de åtgärder som avses i punkt 1.

3.   Medlemsstaterna ska vid behov underlätta samarbetet mellan leverantörer av
  informationssamhällets tjänster
  och rättsinnehavare genom dialoger med berörda parter för att fastställa bästa praxis,
  såsom lämplig och proportionell innehållsigenkänningsteknik, bland annat
  med beaktande av tjänsternas beskaffenhet, tillgången till sådan teknik och dess effektivitet med hänsyn tagen till den tekniska utvecklingen.

Artikel 13

Användning av skyddat innehåll av leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll som lagrar och ger tillgång till stora mängder verk och andra alster som laddats upp av deras användare

1.   
  Utan att det påverkar artikel 3.1 och 3.2 i direktiv 2001/29/EG utför
  leverantörer av
  delningstjänster för onlineinnehåll en överföring till
  allmänheten.
  De ska därför ingå skäliga och
  lämpliga
  licensavtal med rättsinnehavare
  .

2.   Licensavtal som leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll ingår med rättsinnehavare för de överföringar som avses i punkt 1 ska omfatta ansvar för verk som laddas upp av användarna av sådana delningstjänster för onlineinnehåll i överensstämmelse med bestämmelserna och villkoren i licensavtalet, förutsatt att sådana användare inte agerar i kommersiellt syfte.

2a.
     
  Medlemsstaterna ska föreskriva att leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll och rättsinnehavare, om rättsinnehavarna inte önskar ingå licensavtal, ska samarbeta uppriktigt för att se till att skyddade verk eller andra alster inte är tillgängliga via deras tjänster utan tillstånd. Samarbete mellan leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll och rättsinnehavare får inte leda till att det inte går att få tillgång till verk som inte överträder upphovsrätten eller andra skyddade alster, inklusive sådana som omfattas av ett undantag från eller en inskränkning av upphovsrätten.

2b.
     
  Medlemsstaterna ska se till att de leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll som avses i punkt 1 inför effektiva och snabba mekanismer för klagomål och prövning som finns tillgängliga för användare i händelse av att det samarbete som avses i punkt 2a leder till omotiverat avlägsnande av deras innehåll. Alla klagomål som lämnas in genom dessa mekanismer ska behandlas utan otillbörligt dröjsmål och genom mänsklig granskning. Rättsinnehavarna ska ge en rimlig motivering till sina beslut, så att ett godtyckligt avvisande av klagomål undviks. I enlighet med direktiv 95/46/EG, direktiv 2002/58/EG och den allmänna dataskyddsförordningen ska samarbetet vidare inte leda till identifiering av enskilda användare eller behandling av deras personuppgifter. Medlemsstaterna ska också se till att användarna har tillgång till ett oberoende organ för tvistlösning och till domstol eller en annan relevant rättslig myndighet för att hävda sin rätt att utnyttja ett undantag från eller en inskränkning av upphovsrättsliga regler.

3.   Från och med den [dag då detta direktiv träder i kraft] ska kommissionen och medlemsstaterna organisera dialoger mellan berörda parter för att harmonisera och fastställa bästa praxis och utfärda riktlinjer för att säkerställa tillämpningen av licensavtal och om samarbete mellan leverantörer av delningstjänster för onlineinnehåll och rättsinnehavare avseende användning av deras verk eller andra alster i den mening som avses i detta direktiv. Vid fastställandet av bästa praxis ska särskild hänsyn tas till grundläggande rättigheter, användningen av undantag och inskränkningar samt att bördan för små och medelstora företag förblir rimlig och att automatiserad blockering av innehåll undviks.

Ändring 78 och 252

Ändring 78 och 252

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13a (ny)

Artikel 13a (ny)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 13a



  Medlemsstaterna ska sörja för att tvister mellan dem till vilka rätten har övergått och leverantörer av informationssamhällets tjänster rörande tillämpningen av artikel 13.1 kan hanteras av ett system för alternativ tvistlösning.




  Medlemsstaterna ska inrätta eller utse ett oberoende organ med nödvändig expertis som ska hjälpa parterna att lösa sina tvister inom ramen för detta system.




  Medlemsstaterna ska senast (det datum som anges i artikel 21.1) underrätta kommissionen om inrättandet av detta organ. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 13a

Medlemsstaterna ska sörja för att tvister mellan dem till vilka rätten har övergått och leverantörer av informationssamhällets tjänster rörande tillämpningen av artikel 13.1 kan hanteras av ett system för alternativ tvistlösning.

Medlemsstaterna ska inrätta eller utse ett oberoende organ med nödvändig expertis som ska hjälpa parterna att lösa sina tvister inom ramen för detta system.

Medlemsstaterna ska senast (det datum som anges i artikel 21.1) underrätta kommissionen om inrättandet av detta organ.

Ändring 79

Ändring 79

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 13b (ny)

Artikel 13b (ny)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 13b


  Användning av skyddat innehåll av leverantörer av informationssamhällets tjänster som tillhandahåller automatiska tjänster för bildsökning



  Medlemsstaterna ska se till att leverantörer av informationssamhällets tjänster som automatiskt återger eller hänvisar till betydande mängder upphovsrättsligt skyddade visuella verk och gör dem tillgängliga för allmänheten för indexering och sökning ingår skäliga och välavvägda licensavtal med de rättsinnehavare som begär detta, i syfte att se till att dessa får skälig ersättning. Sådan ersättning får förvaltas av de berörda rättsinnehavarnas organisation för kollektiv förvaltning. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 13b

Användning av skyddat innehåll av leverantörer av informationssamhällets tjänster som tillhandahåller automatiska tjänster för bildsökning

Medlemsstaterna ska se till att leverantörer av informationssamhällets tjänster som automatiskt återger eller hänvisar till betydande mängder upphovsrättsligt skyddade visuella verk och gör dem tillgängliga för allmänheten för indexering och sökning ingår skäliga och välavvägda licensavtal med de rättsinnehavare som begär detta, i syfte att se till att dessa får skälig ersättning. Sådan ersättning får förvaltas av de berörda rättsinnehavarnas organisation för kollektiv förvaltning.

Ändring 80

Ändring 80

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Kapitel 3 – artikel -14 (ny)

Kapitel 3 – artikel -14 (ny)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel - 14


  Principen om skälig och proportionell ersättning




  1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att upphovsmän och utövande konstnärer får skälig och proportionell ersättning för utnyttjande av deras verk och andra alster, inklusive utnyttjande på internet. Detta kan uppnås inom varje sektor genom en kombination av avtal, däribland kollektivavtal, och mekanismer för lagstadgad ersättning.






  2.
     
  Punkt 1 ska inte gälla när en upphovsman eller utövande konstnär kostnadsfritt beviljar alla användare en icke-exklusiv nyttjanderätt.





  3.   Medlemsstaterna ska ta hänsyn till särdragen i varje sektor när de uppmuntrar till proportionerlig ersättning för rättigheter som beviljas av upphovsmän och utövande konstnärer.




  4.   
  I avtalen ska den ersättning som gäller för varje form av utnyttjande specificeras. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel - 14

Principen om skälig och proportionell ersättning

1.
     
  Medlemsstaterna ska se till att upphovsmän och utövande konstnärer får skälig och proportionell ersättning för utnyttjande av deras verk och andra alster, inklusive utnyttjande på internet. Detta kan uppnås inom varje sektor genom en kombination av avtal, däribland kollektivavtal, och mekanismer för lagstadgad ersättning.

2.
     
  Punkt 1 ska inte gälla när en upphovsman eller utövande konstnär kostnadsfritt beviljar alla användare en icke-exklusiv nyttjanderätt.

3.   Medlemsstaterna ska ta hänsyn till särdragen i varje sektor när de uppmuntrar till proportionerlig ersättning för rättigheter som beviljas av upphovsmän och utövande konstnärer.

4.   
  I avtalen ska den ersättning som gäller för varje form av utnyttjande specificeras.

Ändring 81

Ändring 81

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 14

Artikel 14

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Artikel 14
  Transparenskrav

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att upphovsmän och utövande konstnärer regelbundet och med hänsyn till de särskilda förhållandena i varje sektor får aktuell, korrekt och
  tillräcklig
  information om utnyttjandet av deras verk och framföranden
  från
  dem till vilka de har licensierat eller överlåtit sina rättigheter, framför allt när det gäller utnyttjande, intäkter
  och
  ersättning.


  2.   Kravet i punkt 1 ska vara proportionerligt och effektivt och ska säkerställa en
  lämplig
  transparensnivå i varje sektor. I de fall där den administrativa börda som transparenskravet ger upphov till skulle vara oproportionerlig med hänsyn till de intäkter som utnyttjandet av verket eller framförandet genererar kan medlemsstaterna justera kravet i punkt 1, under förutsättning att kravet
  är
  ändamålsenligt och säkerställer en
  tillräcklig
  transparensnivå.




  3.
     
  Medlemsstaterna får besluta att kravet i punkt 1 inte gäller när bidraget från upphovsmannen eller den utövande konstnären inte är betydande med hänsyn till verket eller framförandet som helhet.




  4.   Punkt 1 ska inte gälla för enheter som omfattas av transparenskraven i direktiv 2014/26/EU. | | Artikel 14
  Transparenskrav

  1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att upphovsmän och utövande konstnärer regelbundet,
  dock minst en gång per år
  , och med hänsyn till de särskilda förhållandena i varje sektor
  och den relativa vikten av varje enskilt bidrag
  får aktuell, korrekt,
  relevant
  och
  heltäckande
  information om utnyttjandet av deras verk och framföranden
  av
  dem till vilka de har licensierat eller överlåtit sina rättigheter, framför allt när det gäller utnyttjande,
  direkta och indirekta
  intäkter
  samt
  ersättning.




  1a.
     
  Om licenstagaren eller förvärvaren av upphovsmäns och utövande konstnärers rättigheter i sin tur licensierar dessa rättigheter till en annan part, ska medlemsstaterna se till att denna part delar all den information som avses i punkt 1 med licenstagaren eller förvärvaren.




  Den första licenstagaren eller förvärvaren ska vidarebefordra all den information som avses i punkt 1 till upphovsmannen eller den utövande konstnären. Denna information får inte modifieras, förutom när det gäller kommersiellt känsliga uppgifter enligt unionsrätten eller nationell rätt, för vilka, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 15 och 16a, ett avtal om konfidentiell behandling får ingås i syfte att bevara sund konkurrens. Om den första licenstagaren eller förvärvaren dröjer med att tillhandahålla den information som avses i denna punkt, ska upphovsmannen eller den utövande konstnären ha rätt att begära denna information direkt från den efterföljande licenstagaren.




  2.   Kravet i punkt 1 ska vara proportionerligt och effektivt och ska säkerställa en
  hög
  transparensnivå i varje sektor. I de fall där den administrativa börda som transparenskravet ger upphov till skulle vara oproportionerlig med hänsyn till de intäkter som utnyttjandet av verket eller framförandet genererar kan
  dock
  medlemsstaterna justera kravet i punkt 1, under förutsättning att kravet
  förblir
  ändamålsenligt och säkerställer en
  hög
  transparensnivå.


  4.   Punkt 1 ska inte gälla för enheter som omfattas av transparenskraven i direktiv 2014/26/EU
  eller av kollektivavtal, om dessa krav eller avtal föreskriver transparenskrav som är jämförbara med det som avses i punkt 2
  . |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 14

Transparenskrav

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att upphovsmän och utövande konstnärer regelbundet och med hänsyn till de särskilda förhållandena i varje sektor får aktuell, korrekt och
  tillräcklig
  information om utnyttjandet av deras verk och framföranden
  från
  dem till vilka de har licensierat eller överlåtit sina rättigheter, framför allt när det gäller utnyttjande, intäkter
  och
  ersättning.

2.   Kravet i punkt 1 ska vara proportionerligt och effektivt och ska säkerställa en
  lämplig
  transparensnivå i varje sektor. I de fall där den administrativa börda som transparenskravet ger upphov till skulle vara oproportionerlig med hänsyn till de intäkter som utnyttjandet av verket eller framförandet genererar kan medlemsstaterna justera kravet i punkt 1, under förutsättning att kravet
  är
  ändamålsenligt och säkerställer en
  tillräcklig
  transparensnivå.

3.
     
  Medlemsstaterna får besluta att kravet i punkt 1 inte gäller när bidraget från upphovsmannen eller den utövande konstnären inte är betydande med hänsyn till verket eller framförandet som helhet.

4.   Punkt 1 ska inte gälla för enheter som omfattas av transparenskraven i direktiv 2014/26/EU.

Artikel 14

Transparenskrav

1.   Medlemsstaterna ska säkerställa att upphovsmän och utövande konstnärer regelbundet,
  dock minst en gång per år
  , och med hänsyn till de särskilda förhållandena i varje sektor
  och den relativa vikten av varje enskilt bidrag
  får aktuell, korrekt,
  relevant
  och
  heltäckande
  information om utnyttjandet av deras verk och framföranden
  av
  dem till vilka de har licensierat eller överlåtit sina rättigheter, framför allt när det gäller utnyttjande,
  direkta och indirekta
  intäkter
  samt
  ersättning.

1a.
     
  Om licenstagaren eller förvärvaren av upphovsmäns och utövande konstnärers rättigheter i sin tur licensierar dessa rättigheter till en annan part, ska medlemsstaterna se till att denna part delar all den information som avses i punkt 1 med licenstagaren eller förvärvaren.

Den första licenstagaren eller förvärvaren ska vidarebefordra all den information som avses i punkt 1 till upphovsmannen eller den utövande konstnären. Denna information får inte modifieras, förutom när det gäller kommersiellt känsliga uppgifter enligt unionsrätten eller nationell rätt, för vilka, utan att det påverkar tillämpningen av artiklarna 15 och 16a, ett avtal om konfidentiell behandling får ingås i syfte att bevara sund konkurrens. Om den första licenstagaren eller förvärvaren dröjer med att tillhandahålla den information som avses i denna punkt, ska upphovsmannen eller den utövande konstnären ha rätt att begära denna information direkt från den efterföljande licenstagaren.

2.   Kravet i punkt 1 ska vara proportionerligt och effektivt och ska säkerställa en
  hög
  transparensnivå i varje sektor. I de fall där den administrativa börda som transparenskravet ger upphov till skulle vara oproportionerlig med hänsyn till de intäkter som utnyttjandet av verket eller framförandet genererar kan
  dock
  medlemsstaterna justera kravet i punkt 1, under förutsättning att kravet
  förblir
  ändamålsenligt och säkerställer en
  hög
  transparensnivå.

4.   Punkt 1 ska inte gälla för enheter som omfattas av transparenskraven i direktiv 2014/26/EU
  eller av kollektivavtal, om dessa krav eller avtal föreskriver transparenskrav som är jämförbara med det som avses i punkt 2
  .

Ändring 82

Ändring 82

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 15 – stycke 1

Artikel 15 – stycke 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna
  ska
  säkerställa att upphovsmän och utövande konstnärer har rätt att
  begära
  ytterligare, lämplig ersättning från den part med vilken de ingått ett avtal om utnyttjande av rättigheterna,
  när
  den ursprungligen överenskomna ersättningen är oproportionerligt låg i förhållande till senare relevanta intäkter och vinster som härrör från utnyttjandet av verken eller framförandena. | | Om kollektivavtal som föreskriver en jämförbar mekanism saknas ska
  medlemsstaterna säkerställa att upphovsmän och utövande konstnärer
  eller en representativ organisation som agerar för deras räkning
  har rätt att
  göra anspråk på
  ytterligare, lämplig
  och skälig
  ersättning från den part med vilken de ingått ett avtal om utnyttjande av rättigheterna,
  om
  den ursprungligen överenskomna ersättningen är oproportionerligt låg i förhållande till senare relevanta
  direkta och indirekta
  intäkter och vinster som härrör från utnyttjandet av verken eller framförandena. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna
  ska
  säkerställa att upphovsmän och utövande konstnärer har rätt att
  begära
  ytterligare, lämplig ersättning från den part med vilken de ingått ett avtal om utnyttjande av rättigheterna,
  när
  den ursprungligen överenskomna ersättningen är oproportionerligt låg i förhållande till senare relevanta intäkter och vinster som härrör från utnyttjandet av verken eller framförandena.

ska

begära

när

Om kollektivavtal som föreskriver en jämförbar mekanism saknas ska
  medlemsstaterna säkerställa att upphovsmän och utövande konstnärer
  eller en representativ organisation som agerar för deras räkning
  har rätt att
  göra anspråk på
  ytterligare, lämplig
  och skälig
  ersättning från den part med vilken de ingått ett avtal om utnyttjande av rättigheterna,
  om
  den ursprungligen överenskomna ersättningen är oproportionerligt låg i förhållande till senare relevanta
  direkta och indirekta
  intäkter och vinster som härrör från utnyttjandet av verken eller framförandena.

Om kollektivavtal som föreskriver en jämförbar mekanism saknas ska

eller en representativ organisation som agerar för deras räkning

göra anspråk på

och skälig

om

direkta och indirekta

Ändring 83

Ändring 83

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16 – stycke 1

Artikel 16 – stycke 1

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| Medlemsstaterna ska föreskriva att tvister som gäller transparenskravet i artikel 14 och avtalsanpassningsmekanismen i artikel 15 kan bli föremål för ett frivilligt förfarande för alternativ tvistlösning. | | Medlemsstaterna ska föreskriva att tvister som gäller transparenskravet i artikel 14 och avtalsanpassningsmekanismen i artikel 15 kan bli föremål för ett frivilligt förfarande för alternativ tvistlösning.
  Medlemsstaterna ska se till att upphovsmäns och utövande konstnärers representativa organisationer får inleda sådana förfaranden på begäran av en eller flera upphovsmän och utövande konstnärer. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Medlemsstaterna ska föreskriva att tvister som gäller transparenskravet i artikel 14 och avtalsanpassningsmekanismen i artikel 15 kan bli föremål för ett frivilligt förfarande för alternativ tvistlösning.

Medlemsstaterna ska föreskriva att tvister som gäller transparenskravet i artikel 14 och avtalsanpassningsmekanismen i artikel 15 kan bli föremål för ett frivilligt förfarande för alternativ tvistlösning.
  Medlemsstaterna ska se till att upphovsmäns och utövande konstnärers representativa organisationer får inleda sådana förfaranden på begäran av en eller flera upphovsmän och utövande konstnärer.

Medlemsstaterna ska se till att upphovsmäns och utövande konstnärers representativa organisationer får inleda sådana förfaranden på begäran av en eller flera upphovsmän och utövande konstnärer.

Ändring 84

Ändring 84

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 16a (ny)

Artikel 16a (ny)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 16a


  Rätt till återkallande




  1.
     
  Om en upphovsman eller en utövande konstnär exklusivt har licensierat eller överlåtit sina rättigheter avseende ett verk eller annat skyddat alster, ska medlemsstaterna se till att upphovsmannen eller den utövande konstnären har rätt till återkallande om verket eller det skyddade alstret inte utnyttjas eller om den regelbundna rapporteringen enligt artikel 14 konstant uteblir. Medlemsstaterna får fastställa särskilda bestämmelser med hänsyn till särdragen i olika sektorer och verk och förväntad utnyttjandeperiod, och särskilt ange tidsfrister för rätten till återkallande.






  2.
     
  Den rätt till återkallande som anges i punkt 1 får utövas först efter en rimlig tid efter ingåendet av licens- eller överlåtelseavtalet, och endast efter en skriftlig underrättelse med en lämplig tidsfrist inom vilken utnyttjandet av de licensierade eller överlåtna rättigheterna måste ske. När denna tidsfrist har löpt ut kan upphovsmannen eller den utövande konstnären välja att upphäva avtalets exklusiva karaktär i stället för att återkalla rättigheterna. Om ett verk eller annat alster innehåller bidrag från flera upphovsmän eller utövande konstnärer, ska sådana upphovsmäns eller utövande konstnärers utövande av den individuella rätten till återkallande regleras i nationell lagstiftning, som ska fastställa bestämmelserna för rätten till återkallande för kollektiva verk, med beaktande av den relativa vikten av de enskilda bidragen.






  3.
     
  Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas om det faktum att rättigheterna inte har utnyttjats till övervägande delen beror på omständigheter som upphovsmannen eller den utövande konstnären rimligen kan förväntas åtgärda.






  4.
     
  Avtalsmässiga eller andra arrangemang som innebär undantag från rätten till återkallande ska vara lagliga endast om de ingås genom ett avtal som bygger på ett kollektivavtal. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 16a

Rätt till återkallande

1.
     
  Om en upphovsman eller en utövande konstnär exklusivt har licensierat eller överlåtit sina rättigheter avseende ett verk eller annat skyddat alster, ska medlemsstaterna se till att upphovsmannen eller den utövande konstnären har rätt till återkallande om verket eller det skyddade alstret inte utnyttjas eller om den regelbundna rapporteringen enligt artikel 14 konstant uteblir. Medlemsstaterna får fastställa särskilda bestämmelser med hänsyn till särdragen i olika sektorer och verk och förväntad utnyttjandeperiod, och särskilt ange tidsfrister för rätten till återkallande.

2.
     
  Den rätt till återkallande som anges i punkt 1 får utövas först efter en rimlig tid efter ingåendet av licens- eller överlåtelseavtalet, och endast efter en skriftlig underrättelse med en lämplig tidsfrist inom vilken utnyttjandet av de licensierade eller överlåtna rättigheterna måste ske. När denna tidsfrist har löpt ut kan upphovsmannen eller den utövande konstnären välja att upphäva avtalets exklusiva karaktär i stället för att återkalla rättigheterna. Om ett verk eller annat alster innehåller bidrag från flera upphovsmän eller utövande konstnärer, ska sådana upphovsmäns eller utövande konstnärers utövande av den individuella rätten till återkallande regleras i nationell lagstiftning, som ska fastställa bestämmelserna för rätten till återkallande för kollektiva verk, med beaktande av den relativa vikten av de enskilda bidragen.

3.
     
  Punkterna 1 och 2 ska inte tillämpas om det faktum att rättigheterna inte har utnyttjats till övervägande delen beror på omständigheter som upphovsmannen eller den utövande konstnären rimligen kan förväntas åtgärda.

4.
     
  Avtalsmässiga eller andra arrangemang som innebär undantag från rätten till återkallande ska vara lagliga endast om de ingås genom ett avtal som bygger på ett kollektivavtal.

Ändring 85

Ändring 85

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 17a (ny)

Artikel 17a (ny)

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| | | Artikel 17a



  För de användningsområden som undantagen eller inskränkningen i detta direktiv gäller får medlemsstaterna anta eller behålla mer vittomfattande bestämmelser, så länge dessa är förenliga med de befintliga undantagen och inskränkningarna i unionsrätten. |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

Artikel 17a

För de användningsområden som undantagen eller inskränkningen i detta direktiv gäller får medlemsstaterna anta eller behålla mer vittomfattande bestämmelser, så länge dessa är förenliga med de befintliga undantagen och inskränkningarna i unionsrätten.

Ändring 86

Ändring 86

Förslag till direktiv

Förslag till direktiv

Artikel 18 – punkt 2

Artikel 18 – punkt 2

| Kommissionens förslag | | Ändring |
| --- | --- | --- |
| 2.
     
  Bestämmelserna i artikel 11 ska också tillämpas på presspublikationer som publiceras före den [det datum som nämns i artikel 21.1]. | | utgår |

Kommissionens förslag

Kommissionens förslag

Ändring

Ändring

2.
     
  Bestämmelserna i artikel 11 ska också tillämpas på presspublikationer som publiceras före den [det datum som nämns i artikel 21.1].

utgår

utgår

---

(1)  Ärendet återförvisades för interinstitutionella förhandlingar till det ansvariga utskottet, i enlighet med artikel 59.4 fjärde stycket i arbetsordningen (A8-0245/2018).

1

(2)  COM(2015)0626.

2

(3)  COM(2015)0626.

3

(4)  Directive 96/9/CE du Parlement européen et du Conseil, du 11 mars 1996, concernant la protection juridique des bases de données (JO L 77 du 27.3.1996, p. 20–28
  ).

4

28

(5)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (EGT L 167, 22.6.2001, s. 10–19
  ).

5

19

(6)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/115/EG av den 12 december 2006 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrätten närstående rättigheter (EUT L 376, 27.12.2006, s. 28–35
  ).

6

35

(7)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/24/EG av den 23 april 2009 om rättsligt skydd för datorprogram (EUT L 111, 5.5.2009, s. 16–22
  ).

7

22

(8)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/28/EU av den 25 oktober 2012 om viss tillåten användning av anonyma verk (EUT L 299, 27.10.2012, s. 5–12
  ).

8

12

(9)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/26/EU av den 26 februari 2014 om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden (EUT L 84, 20.3.2014, s. 72–98
  ).

9

98

(10)  Europaparlamentets och rådets direktiv 96/9/EG av den 11 mars 1996 om rättsligt skydd för databaser (EGT L 77, 27.3.1996, s. 20).

10

(11)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (EGT L 178, 17.7.2000, s. 1).

11

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden (”Direktiv om elektronisk handel”) (EGT L 178, 17.7.2000, s. 1).

(12)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2001/29/EG av den 22 maj 2001 om harmonisering av vissa aspekter av upphovsrätt och närstående rättigheter i informationssamhället (EGT L 167, 22.6.2001, s. 10).

12

(13)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2006/115/EG av den 12 december 2006 om uthyrnings- och utlåningsrättigheter avseende upphovsrättsligt skyddade verk och om upphovsrätten närstående rättigheter (EUT L 376, 27.12.2006, s. 28).

13

(14)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2009/24/EG av den 23 april 2009 om rättsligt skydd för datorprogram (EUT L 111, 5.5.2009, s. 16).

14

(15)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2012/28/EU av den 25 oktober 2012 om viss tillåten användning av anonyma verk (EUT L 299, 27.10.2012, s. 5).

15

(16)  Europaparlamentets och rådets direktiv 2014/26/EU av den 26 februari 2014 om kollektiv förvaltning av upphovsrätt och närstående rättigheter och gränsöverskridande licensiering av rättigheter till musikaliska verk för användning på nätet på den inre marknaden (EUT L 84, 20.3.2014, s. 72).

16

(17)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden, EGT L 178, 1.7.2000, s. 1-16.

17

Europaparlamentets och rådets direktiv 2000/31/EG av den 8 juni 2000 om vissa rättsliga aspekter på informationssamhällets tjänster, särskilt elektronisk handel, på den inre marknaden, EGT L 178, 1.7.2000, s. 1-16.

(18)  
  Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

18

Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2015/1535 av den 9 september 2015 om ett informationsförfarande beträffande tekniska föreskrifter och beträffande föreskrifter för informationssamhällets tjänster (EUT L 241, 17.9.2015, s. 1).

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/302 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/302

---

P8_TA(2018)0338

Kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 1889/2005 (COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 433/37)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0825), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0825),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 33 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0001/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 33 och 114 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0001/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av bidragen från den tjeckiska deputeradekammaren och det spanska parlamentet om utkastet till lagstiftningsakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bidragen från den tjeckiska deputeradekammaren och det spanska parlamentet om utkastet till lagstiftningsakt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 27 april 2017 (1),

| — | efter att ha hört Regionkommittén, |
| --- | --- |

—

efter att ha hört Regionkommittén,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av de ansvariga utskotten enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 27 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för ekonomi- och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den gemensamma behandlingen av ärendet i utskottet för ekonomi- och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor, i enlighet med artikel 55 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi- och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0394/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för ekonomi- och valutafrågor och utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0394/2017),

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 246, 28.7.2017, s. 22.

---

P8_TC1-COD(2016)0413

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om kontroller av kontanta medel som förs in i eller ut ur unionen och om upphävande av förordning (EG) nr 1889/2005

(Eftersom en överenskommelse nåddes mellan parlamentet och rådet överensstämmer parlamentets ståndpunkt med den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1672.)

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/304 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/304

---

P8_TA(2018)0339

Bekämpning av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 12 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets direktiv om bekämpning av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 433/38)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0826), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2016)0826),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0534/2016), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 83.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0534/2016),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av bidragen från den tjeckiska deputeradekammaren, den tjeckiska senaten och det spanska parlamentet om utkastet till lagstiftningsakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bidragen från den tjeckiska deputeradekammaren, den tjeckiska senaten och det spanska parlamentet om utkastet till lagstiftningsakt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för rättsliga frågor (A8-0405/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandena från utskottet för utveckling, utskottet för ekonomi och valutafrågor och utskottet för rättsliga frågor (A8-0405/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0414

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 12 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets direktiv (EU) 2018/... om bekämpande av penningtvätt genom straffrättsliga bestämmelser

(Eftersom en överenskommelse nåddes mellan parlamentet och rådet överensstämmer parlamentets ståndpunkt med den slutliga rättsakten, direktiv (EU) 2018/1673.)

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/306 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/306

---

P8_TA(2018)0347

Avtal om samarbete mellan Eurojust och Albanien *

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 september 2018 om utkastet till rådets genomförandebeslut om godkännande av Eurojusts ingående av avtalet om samarbete mellan Eurojust och Albanien (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS))

(Samråd)

(2019/C 433/39)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av rådets utkast (08688/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av rådets utkast (08688/2018),

| — | med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0251/2018), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 39.1 i fördraget om Europeiska unionen, i dess ändrade lydelse enligt Amsterdamfördraget, och artikel 9 i protokoll nr 36 om övergångsbestämmelser, i enlighet med vilka Europaparlamentet har hörts av rådet (C8-0251/2018),

| — | med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 78c i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0275/2018). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor (A8-0275/2018).

| 1. | Europaparlamentet godkänner rådets utkast. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rådet uppmanas att underrätta Europaparlamentet om rådet har för avsikt att avvika från den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rådet uppmanas att höra Europaparlamentet på nytt om rådet har för avsikt att väsentligt ändra den text som parlamentet har godkänt. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/307 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/307

---

P8_TA(2018)0348

Skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer och det fria flödet av sådana uppgifter ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om skydd för enskilda personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ, kontor och byråer, om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut 1247/2002/EG (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 433/40)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0008), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0008),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2 och 16.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0008/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2 och 16.2 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0008/2017),

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av bidragen från den tjeckiska deputeradekammaren, det spanska parlamentet och det portugisiska parlamentet om utkastet till lagstiftningsakt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av bidragen från den tjeckiska deputeradekammaren, det spanska parlamentet och det portugisiska parlamentet om utkastet till lagstiftningsakt,

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 7 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 59 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0313/2017). |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för medborgerliga fri- och rättigheter samt rättsliga och inrikes frågor och yttrandet från utskottet för rättsliga frågor (A8-0313/2017).

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet tar del av kommissionens uttalanden, som bifogas denna resolution. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2017)0002

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om skydd för fysiska personer med avseende på behandling av personuppgifter som utförs av unionens institutioner, organ och byråer och om det fria flödet av sådana uppgifter samt om upphävande av förordning (EG) nr 45/2001 och beslut 1247/2002/EG

Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1725.)

---

BILAGA TLL LAGSTIFTNINGSRESOLUTIONEN

KOMMISSIONENS UTTALANDEN

Kommissionen beklagar att de uppdrag som avses i artiklarna 42.1, 43 och 44 i EU-fördraget uteslutits från förordningens tillämpningsområde och konstaterar att det till följd av detta inte kommer att finnas några bestämmelser om uppgiftsskydd för sådana uppdrag. Endast bestämmelser om uppgiftsskydd för medlemsstaternas behandling av personuppgifter när de utövar verksamhet som omfattas av den gemensamma utrikes- och säkerhetspolitiken skulle kunna fastställas genom ett rådsbeslut på grundval av artikel 39 i EU-fördraget. Ett sådant rådsbeslut skulle inte kunna omfatta bestämmelser som gäller verksamhet som utförs av EU:s institutioner, organ och byråer. För att täppa till denna rättsliga lucka skulle ett eventuellt rådsbeslut därför behöva åtföljas av ett ytterligare, kompletterande instrument, på grundval av artikel 16 i EUF-fördraget.

Kommissionen konstaterar att artikel 9.3 (f.d. artikel 70a i rådets allmänna riktlinje) inte skapar en ny skyldighet för unionens institutioner och organ när det gäller avvägningen mellan skyddet av personuppgifter och allmänhetens tillgång till handlingar.

---

| 23.12.2019 | SV | Europeiska unionens officiella tidning | C 433/310 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

SV

Europeiska unionens officiella tidning

C 433/310

---

P8_TA(2018)0349

Gemensam digital ingång ***I

Europaparlamentets lagstiftningsresolution av den 13 september 2018 om förslaget till Europaparlamentets och rådets förordning om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012 (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD))

(Ordinarie lagstiftningsförfarande: första behandlingen)

(2019/C 433/41)

Europaparlamentet utfärdar denna resolution

| — | med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0256), |
| --- | --- |

—

med beaktande av kommissionens förslag till Europaparlamentet och rådet (COM(2017)0256),

| — | med beaktande av artiklarna 294.2, 21.2, 48 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0141/2017), |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 294.2, 21.2, 48 och 114.1 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, i enlighet med vilka kommissionen har lagt fram sitt förslag för parlamentet (C8-0141/2017),

| — | med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden, |
| --- | --- |

—

med beaktande av yttrandet från utskottet för rättsliga frågor över den föreslagna rättsliga grunden,

| — | med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artikel 294.3 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 oktober 2017 (1), |
| --- | --- |

—

med beaktande av Europeiska ekonomiska och sociala kommitténs yttrande av den 18 oktober 2017 (1),

| — | med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt, |
| --- | --- |

—

med beaktande av den preliminära överenskommelse som godkänts av det ansvariga utskottet enligt artikel 69f.4 i arbetsordningen och det skriftliga åtagandet från rådets företrädare av den 20 juni 2018 att godkänna parlamentets ståndpunkt i enlighet med artikel 294.4 i fördraget om Europeiska unionens funktionssätt,

| — | med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen, |
| --- | --- |

—

med beaktande av artiklarna 59 och 39 i arbetsordningen,

| — | med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0054/2018), och av följande skäl: |
| --- | --- |

—

med beaktande av betänkandet från utskottet för den inre marknaden och konsumentskydd (A8-0054/2018), och av följande skäl:

| 1. | Europaparlamentet antar nedanstående ståndpunkt vid första behandlingen. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Europaparlamentet uppmanar kommissionen att på nytt lägga fram ärendet för parlamentet om den ersätter, väsentligt ändrar eller har för avsikt att väsentligt ändra sitt förslag. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Europaparlamentet uppdrar åt talmannen att översända parlamentets ståndpunkt till rådet, kommissionen och de nationella parlamenten. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  EUT C 81, 2.3.2018, s. 88.

---

P8_TC1-COD(2017)0086

Europaparlamentets ståndpunkt fastställd vid första behandlingen den 13 september 2018 inför antagandet av Europaparlamentets och rådets förordning (EU) 2018/... om inrättande av en gemensam digital ingång för tillhandahållande av information, förfaranden samt hjälp- och problemlösningstjänster och om ändring av förordning (EU) nr 1024/2012

(Eftersom det nåddes en överenskommelse mellan parlamentet och rådet, motsvarar parlamentets ståndpunkt den slutliga rättsakten, förordning (EU) 2018/1724.)

---