# Den Europæiske Unions C 253/2008

| | ISSN 1725-2393 |
| --- | --- |
| Den Europæiske Unions
  Tidende | C 253 |
| | |
| Dansk udgave | Meddelelser og oplysninger | 51. årgang4. oktober 2008 |

ISSN 1725-2393

Den Europæiske Unions

Tidende

C 253

Dansk udgave

Meddelelser og oplysninger

51. årgang4. oktober 2008

---

| Informationsnummer | Indhold | Side |
| --- | --- | --- |
| | I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser |
| | BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER |
| | Rådet |
| 2008/C 253/01 | Rådets resolution af 25. september 2008 om en global europæisk plan for bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering | 1 |

Informationsnummer

Indhold

Side

I   Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

2008/C 253/01

Rådets resolution af 25. september 2008 om en global europæisk plan for bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering

1

| | II   Meddelelser |
| --- | --- |
| | MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 253/02 | Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  ) | 3 |

II   Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

2008/C 253/02

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten — Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse (
  1
  )

1

3

| | IV   Oplysninger |
| --- | --- |
| | OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER |
| | Rådet |
| 2008/C 253/03 | Rådets afgørelse af 25. september 2008 om udnævnelse af medlemmerne af og suppleanterne til Det Rådgivende Udvalg for Arbejdskraftens Frie Bevægelighed | 7 |
| | Kommissionen |
| 2008/C 253/04 | Euroens vekselkurs | 12 |
| | OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE |
| 2008/C 253/05 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (
  1
  ) | 13 |
| 2008/C 253/06 | Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (
  1
  ) | 17 |

IV   Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

2008/C 253/03

Rådets afgørelse af 25. september 2008 om udnævnelse af medlemmerne af og suppleanterne til Det Rådgivende Udvalg for Arbejdskraftens Frie Bevægelighed

7

Kommissionen

2008/C 253/04

Euroens vekselkurs

12

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

2008/C 253/05

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (
  1
  )

1

13

2008/C 253/06

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (
  1
  )

1

17

| | V   Udtalelser |
| --- | --- |
| | ADMINISTRATIVE PROCEDURER |
| | Kommissionen |
| 2008/C 253/07 | Indkaldelse af forslag — EACEA/30/08 — Aktion 4.6 — Partnerskaber — Programmet Aktive Unge | 19 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK |
| | Kommissionen |
| 2008/C 253/08 | Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger | 22 |
| | PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN |
| | Kommissionen |
| 2008/C 253/09 | Statsstøtte — Tyskland — Statsstøtte C 27/08 (ex N 426/05) — Tyskland — EverQ (SMV-bonus) — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 23 |
| 2008/C 253/10 | Statsstøtte — Sverige — Statsstøtte C 33/08 (ex N 732/07) — Omfattende F&U-støtte til Volvo Aero — GEnx — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  ) | 31 |

V   Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

2008/C 253/07

Indkaldelse af forslag — EACEA/30/08 — Aktion 4.6 — Partnerskaber — Programmet Aktive Unge

19

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

2008/C 253/08

Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger

22

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

2008/C 253/09

Statsstøtte — Tyskland — Statsstøtte C 27/08 (ex N 426/05) — Tyskland — EverQ (SMV-bonus) — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

23

2008/C 253/10

Statsstøtte — Sverige — Statsstøtte C 33/08 (ex N 732/07) — Omfattende F&U-støtte til Volvo Aero — GEnx — Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2 (
  1
  )

1

31

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 253/11 | Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side) | s3 |

2008/C 253/11

Meddelelse til læserne(se omslagets tredje side)

Meddelelse til læserne

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EØS-relevant tekst |

---

(1)   EØS-relevant tekst

1

| DA | |
| --- | --- |

DA

---

I Beslutninger og resolutioner, henstillinger og udtalelser

BESLUTNINGER OG RESOLUTIONER

Rådet

| 4.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/1 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/1

---

RÅDETS RESOLUTION

af 25. september 2008

om en global europæisk plan for bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering

(2008/C 253/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —

| 1. | DER TAGER HENSYN TIL Kommissionens strategiske rapport (1) om og den nye cyklus i den fornyede Lissabonstrategi for vækst og beskæftigelse (2008-2010), som Det Europæiske Råd indledte den 14. marts 2008 |
| --- | --- |

1.

DER TAGER HENSYN TIL Kommissionens strategiske rapport (1) om og den nye cyklus i den fornyede Lissabonstrategi for vækst og beskæftigelse (2008-2010), som Det Europæiske Råd indledte den 14. marts 2008

| 2. | DER FREMHÆVER, at Den Europæiske Union i den forbindelse er blevet opfordret til at fortsætte sine bestræbelser på at forbedre effektiviteten af ordningen for beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder for bedre at bekæmpe varemærkeforfalskning |
| --- | --- |

2.

DER FREMHÆVER, at Den Europæiske Union i den forbindelse er blevet opfordret til at fortsætte sine bestræbelser på at forbedre effektiviteten af ordningen for beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder for bedre at bekæmpe varemærkeforfalskning

| 3. | DER UNDERSTREGER nødvendigheden af at overholde de grundlæggende frihedsrettigheder i det indre marked og få det til at fungere bedre |
| --- | --- |

3.

DER UNDERSTREGER nødvendigheden af at overholde de grundlæggende frihedsrettigheder i det indre marked og få det til at fungere bedre

| 4. | DER HENVISER TIL interessen for som led i bekæmpelsen af varemærkeforfalskning og piratkopiering, navnlig ved Den Europæiske Unions grænser, i relevante tilfælde at harmonisere de intellektuelle ejendomsrettigheder og til betydningen af de eksisterende beviser for intellektuelle ejendomsrettigheder på nationalt plan og fællesskabsplan |
| --- | --- |

4.

DER HENVISER TIL interessen for som led i bekæmpelsen af varemærkeforfalskning og piratkopiering, navnlig ved Den Europæiske Unions grænser, i relevante tilfælde at harmonisere de intellektuelle ejendomsrettigheder og til betydningen af de eksisterende beviser for intellektuelle ejendomsrettigheder på nationalt plan og fællesskabsplan

| 5. | DER TAGER HENSYN TIL de fællesskabsinstrumenter, der er vedtaget for bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering, navnlig direktiv 2004/48/EF om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder og forordning (EF) nr. 1383/2003 om toldmyndighedernes indgriben over for varer, der mistænkes for at krænke visse intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

5.

DER TAGER HENSYN TIL de fællesskabsinstrumenter, der er vedtaget for bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering, navnlig direktiv 2004/48/EF om håndhævelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder og forordning (EF) nr. 1383/2003 om toldmyndighedernes indgriben over for varer, der mistænkes for at krænke visse intellektuelle ejendomsrettigheder

| 6. | DER ligeledes ER OPMÆRKSOMT PÅ det ændrede forslag til direktiv om strafferetlige foranstaltninger til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

6.

DER ligeledes ER OPMÆRKSOMT PÅ det ændrede forslag til direktiv om strafferetlige foranstaltninger til håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder

| 7. | DER TAGER HENSYN TIL de initiativer til bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering, der er taget i multilateralt regi, navnlig i Verdenshandelsorganisationen (WTO), Verdenstoldorganisationen (WCO), Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og G8 (Heiligendammprocessen) |
| --- | --- |

7.

DER TAGER HENSYN TIL de initiativer til bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering, der er taget i multilateralt regi, navnlig i Verdenshandelsorganisationen (WTO), Verdenstoldorganisationen (WCO), Verdensorganisationen for Intellektuel Ejendomsret (WIPO), Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD), Verdenssundhedsorganisationen (WHO) og G8 (Heiligendammprocessen)

| 8. | DER TAGER HENSYN TIL strategien for håndhævelse af intellektuel ejendomsret i tredjelande (2) |
| --- | --- |

8.

DER TAGER HENSYN TIL strategien for håndhævelse af intellektuel ejendomsret i tredjelande (2)

| 9. | DER TAGER HENSYN TIL OECD's rapport om varemærkeforfalskningens og piratkopieringens indvirkning på økonomien og dens vurdering af den internationale handel med varemærkeforfalskede eller piratkopierede varer, der på grundlag af de beslaglæggelser, som toldmyndighederne har foretaget i OECD-landene, anslås til ca. 200 mia. USD i 2005, hvilket tyder på, at den samlede værdi af handelen med varemærkeforfalskede eller piratkopierede varer kan overstige dette beløb med flere hundrede milliarder dollars, samt OECD's henstillinger om at styrke samarbejdet mellem de offentlige myndigheder og erhvervslivet |
| --- | --- |

9.

DER TAGER HENSYN TIL OECD's rapport om varemærkeforfalskningens og piratkopieringens indvirkning på økonomien og dens vurdering af den internationale handel med varemærkeforfalskede eller piratkopierede varer, der på grundlag af de beslaglæggelser, som toldmyndighederne har foretaget i OECD-landene, anslås til ca. 200 mia. USD i 2005, hvilket tyder på, at den samlede værdi af handelen med varemærkeforfalskede eller piratkopierede varer kan overstige dette beløb med flere hundrede milliarder dollars, samt OECD's henstillinger om at styrke samarbejdet mellem de offentlige myndigheder og erhvervslivet

| 10. | DER ER KLAR OVER, at fænomenet varemærkeforfalskning og piratkopiering er alvorligt, og at udviklingen på dette område er foruroligende, navnlig i en globaliseret økonomi, for Den Europæiske Unions konkurrenceevne, dens virksomheder, dens designere og forbrugere; der er bevidst om betydningen af dette fænomen, også på internettet; der er bevidst om de farer for borgernes sundhed og sikkerhed, der er forbundet med varemærkeforfalskning |
| --- | --- |

10.

DER ER KLAR OVER, at fænomenet varemærkeforfalskning og piratkopiering er alvorligt, og at udviklingen på dette område er foruroligende, navnlig i en globaliseret økonomi, for Den Europæiske Unions konkurrenceevne, dens virksomheder, dens designere og forbrugere; der er bevidst om betydningen af dette fænomen, også på internettet; der er bevidst om de farer for borgernes sundhed og sikkerhed, der er forbundet med varemærkeforfalskning

| 11. | UNDERSTREGER, hvor vigtigt det er at beskytte de intellektuelle ejendomsrettigheder, som er et afgørende element for fremme af kulturen og dens mangfoldighed samt for nyttiggørelse af forskning, innovation og skabelse af europæiske virksomheder, navnlig SMV'er, med henblik på at støtte væksten og beskæftigelsen i Den Europæiske Union og udvikle den eksterne dimension af den europæiske konkurrenceevne |
| --- | --- |

11.

UNDERSTREGER, hvor vigtigt det er at beskytte de intellektuelle ejendomsrettigheder, som er et afgørende element for fremme af kulturen og dens mangfoldighed samt for nyttiggørelse af forskning, innovation og skabelse af europæiske virksomheder, navnlig SMV'er, med henblik på at støtte væksten og beskæftigelsen i Den Europæiske Union og udvikle den eksterne dimension af den europæiske konkurrenceevne

| 12. | DER i den forbindelse ER BEVIDST OM nødvendigheden af at give innovative virksomheder midler til at beskytte deres opfindelser bedst muligt og udnytte dem mere effektivt; der minder om betydningen af at råde over et fællesskabspatent og et domstolssystem for patenter med henblik på at give brugerne heraf midler til at håndhæve deres intellektuelle ejendomsrettigheder på hele EU's område |
| --- | --- |

12.

DER i den forbindelse ER BEVIDST OM nødvendigheden af at give innovative virksomheder midler til at beskytte deres opfindelser bedst muligt og udnytte dem mere effektivt; der minder om betydningen af at råde over et fællesskabspatent og et domstolssystem for patenter med henblik på at give brugerne heraf midler til at håndhæve deres intellektuelle ejendomsrettigheder på hele EU's område

| 13. | UNDERSTREGER nødvendigheden af at mobilisere alle berørte aktører med henblik på at styrke effektiviteten af alle instrumenter vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder og bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked og på internationalt plan; der erindrer om, at disse aktioner indgår i overholdelsen af de grundlæggende rettigheder og generelle principper i fællesskabsretten såsom beskyttelse af personoplysninger og beskyttelse af intellektuel ejendomsret |
| --- | --- |

13.

UNDERSTREGER nødvendigheden af at mobilisere alle berørte aktører med henblik på at styrke effektiviteten af alle instrumenter vedrørende intellektuelle ejendomsrettigheder og bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering i det indre marked og på internationalt plan; der erindrer om, at disse aktioner indgår i overholdelsen af de grundlæggende rettigheder og generelle principper i fællesskabsretten såsom beskyttelse af personoplysninger og beskyttelse af intellektuel ejendomsret

| 14. | DER SER MED TILFREDSHED PÅ Kommissionens meddelelse af 16. juli 2008 om iværksættelse af en strategi for industriel ejendomsret for Europa, navnlig for så vidt angår spørgsmål vedrørende overholdelse af intellektuelle samt ophavsret og beslægtede rettigheder:






  — | toldmyndighedernes initiativer til bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering ved grænserne og uden for Den Europæiske Union |
| --- | --- | --- |

14.

DER SER MED TILFREDSHED PÅ Kommissionens meddelelse af 16. juli 2008 om iværksættelse af en strategi for industriel ejendomsret for Europa, navnlig for så vidt angår spørgsmål vedrørende overholdelse af intellektuelle samt ophavsret og beslægtede rettigheder:

—

toldmyndighedernes initiativer til bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering ved grænserne og uden for Den Europæiske Union

| — | aktioner som supplement til de lovmæssige normer med henblik på at fremme en ændring af offentlighedens syn på varemærkeforfalskning og piratkopiering, at få et mere præcist kendskab til dette fænomen, at forbedre samarbejdet mellem alle involverede parter i medlemsstaterne, at etablere et effektivt netværk med henblik på administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne, der vil give mulighed for at gennemføre omfattende aktioner på europæisk plan, at fremme partnerskabsaftaler mellem den offentlige og den private sektor og indgåelse af aftaler mellem fagfolk på europæisk plan for at mindske piratkopiering og salg af varemærkeforfalskede varer på internettet |
| --- | --- |

—

aktioner som supplement til de lovmæssige normer med henblik på at fremme en ændring af offentlighedens syn på varemærkeforfalskning og piratkopiering, at få et mere præcist kendskab til dette fænomen, at forbedre samarbejdet mellem alle involverede parter i medlemsstaterne, at etablere et effektivt netværk med henblik på administrativt samarbejde mellem medlemsstaterne, der vil give mulighed for at gennemføre omfattende aktioner på europæisk plan, at fremme partnerskabsaftaler mellem den offentlige og den private sektor og indgåelse af aftaler mellem fagfolk på europæisk plan for at mindske piratkopiering og salg af varemærkeforfalskede varer på internettet

| — | undersøgelse af mulighederne for at forbedre den grænseoverskridende fuldbyrdelse af retsafgørelser |
| --- | --- |

—

undersøgelse af mulighederne for at forbedre den grænseoverskridende fuldbyrdelse af retsafgørelser

| — | aktioner med henblik på håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande gennem regelmæssige undersøgelser, fremme af en effektiv beskyttelse af rettighederne i bilaterale handelsaftaler samt styrkelse af samarbejdet som led i regelmæssige dialoger med tredjelande, navnlig tredjelande, hvor der forekommer omfattende varemærkeforfalskning og piratkopiering |
| --- | --- |

—

aktioner med henblik på håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder i tredjelande gennem regelmæssige undersøgelser, fremme af en effektiv beskyttelse af rettighederne i bilaterale handelsaftaler samt styrkelse af samarbejdet som led i regelmæssige dialoger med tredjelande, navnlig tredjelande, hvor der forekommer omfattende varemærkeforfalskning og piratkopiering

| — | arbejdet med en multilateral handelsaftale om bekæmpelse af varemærkeforfalskning (ACTA) |
| --- | --- |

—

arbejdet med en multilateral handelsaftale om bekæmpelse af varemærkeforfalskning (ACTA)

| 15. | OPFORDRER Kommissionen til at gennemføre disse retningslinjer ved:






  — | oprettelse af et europæisk observationscenter for varemærkeforfalskning og piratkopiering med angivelse af, hvordan det skal fungere, og hvilke midler, herunder finansielle, der er nødvendige for dets etablering; observationscentret, der baseres på de eksisterende strukturer i Kommissionen, skal på grundlag af oplysninger, som den offentlige og den private sektor ønsker at give, gøre det muligt at få en løbende vurdering af omfanget af varemærkeforfalskningen og piratkopieringen samt en mere præcis analyse af disse fænomener |
| --- | --- | --- |

15.

OPFORDRER Kommissionen til at gennemføre disse retningslinjer ved:

—

oprettelse af et europæisk observationscenter for varemærkeforfalskning og piratkopiering med angivelse af, hvordan det skal fungere, og hvilke midler, herunder finansielle, der er nødvendige for dets etablering; observationscentret, der baseres på de eksisterende strukturer i Kommissionen, skal på grundlag af oplysninger, som den offentlige og den private sektor ønsker at give, gøre det muligt at få en løbende vurdering af omfanget af varemærkeforfalskningen og piratkopieringen samt en mere præcis analyse af disse fænomener

| — | udbredelse, navnlig via internettet, af oplysninger om fænomenet varemærkeforfalskning og piratkopiering til aktørerne i bekæmpelsen af disse fænomener |
| --- | --- |

—

udbredelse, navnlig via internettet, af oplysninger om fænomenet varemærkeforfalskning og piratkopiering til aktørerne i bekæmpelsen af disse fænomener

| — | udvikling af opmærksomhedsskabende og oplysende aktioner blandt aktørerne i bekæmpelsen af varemærkeforfalskning og piratkopiering og blandt forbrugerne, herunder de yngste, bl.a. gennem aktiviteter, der gennemføres i forbindelse med en europæisk dag for oplysning om farerne ved varemærkeforfalskning, og gennem udarbejdelse af praktiske vejledninger |
| --- | --- |

—

udvikling af opmærksomhedsskabende og oplysende aktioner blandt aktørerne i bekæmpelsen af varemærkeforfalskning og piratkopiering og blandt forbrugerne, herunder de yngste, bl.a. gennem aktiviteter, der gennemføres i forbindelse med en europæisk dag for oplysning om farerne ved varemærkeforfalskning, og gennem udarbejdelse af praktiske vejledninger

| 16. | OPFORDRER Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af deres respektive kompetencer at gøre alt, hvad de kan for effektivt at bekæmpe varemærkeforfalskning og piratkopiering, herunder navnlig:






  — | at forelægge en toldplan for bekæmpelse af varemærkeforfalskning for årene 2009-2012, der prioriterer udveksling af oplysninger gennem fuld udnyttelse af de elektroniske systemer, udvikling af samarbejdet mellem de berørte myndigheder, navnlig ved grænsen, herunder først og fremmest toldmyndighederne, samt med rettighedshaverne; at udarbejde en oversigt over den lovgivning, der gælder på toldområdet, og vurdere, hvilke forbedringer der skal gennemføres i lovgivningen for bedre at bekæmpe de former for varemærkeforfalskning, der er farlige for forbrugerne, og skabe bevidsthed om de farer, som dette fænomen indebærer |
| --- | --- | --- |

16.

OPFORDRER Kommissionen og medlemsstaterne til inden for rammerne af deres respektive kompetencer at gøre alt, hvad de kan for effektivt at bekæmpe varemærkeforfalskning og piratkopiering, herunder navnlig:

—

at forelægge en toldplan for bekæmpelse af varemærkeforfalskning for årene 2009-2012, der prioriterer udveksling af oplysninger gennem fuld udnyttelse af de elektroniske systemer, udvikling af samarbejdet mellem de berørte myndigheder, navnlig ved grænsen, herunder først og fremmest toldmyndighederne, samt med rettighedshaverne; at udarbejde en oversigt over den lovgivning, der gælder på toldområdet, og vurdere, hvilke forbedringer der skal gennemføres i lovgivningen for bedre at bekæmpe de former for varemærkeforfalskning, der er farlige for forbrugerne, og skabe bevidsthed om de farer, som dette fænomen indebærer

| — | at etablere et net for hurtig udveksling af oplysninger om varemærkeforfalskede varer og tjenesteydelser, især gennem en styrkelse af det administrative grænseoverskridende samarbejde på grundlag af nationale kontaktpunkter og moderne redskaber for udveksling af oplysninger |
| --- | --- |

—

at etablere et net for hurtig udveksling af oplysninger om varemærkeforfalskede varer og tjenesteydelser, især gennem en styrkelse af det administrative grænseoverskridende samarbejde på grundlag af nationale kontaktpunkter og moderne redskaber for udveksling af oplysninger

| — | at fremme koordinationen mellem de institutioner, der er involveret i bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering, især gennem udveksling af god praksis mellem de nationale administrationer |
| --- | --- |

—

at fremme koordinationen mellem de institutioner, der er involveret i bekæmpelse af varemærkeforfalskning og piratkopiering, især gennem udveksling af god praksis mellem de nationale administrationer

| — | at undersøge effektiviteten af lovgivningen med henblik på håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder |
| --- | --- |

—

at undersøge effektiviteten af lovgivningen med henblik på håndhævelse af intellektuelle ejendomsrettigheder

| — | at forelægge relevante forslag til fremme af partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor med henblik på at bekæmpe varemærkeforfalskning og piratkopiering, anbefale god praksis navnlig for salg via internettet og fremme samarbejdet mellem fagfolk |
| --- | --- |

—

at forelægge relevante forslag til fremme af partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor med henblik på at bekæmpe varemærkeforfalskning og piratkopiering, anbefale god praksis navnlig for salg via internettet og fremme samarbejdet mellem fagfolk

| — | at styrke beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder på internationalt plan; at fremme integreringen af foranstaltninger vedrørende disse rettigheder i de bilaterale og multilaterale aftaler, der indgås af Den Europæiske Union under hensyn til gældende fællesskabsret, og bidrage til overholdelsen af disse foranstaltninger; at deltage aktivt i forhandlingerne med henblik på indgåelse af en multilateral handelsaftale til bekæmpelse af varemærkeforfalskning, især ved at tilstræbe, at der til sin tid oprettes en operationel gruppe (»task force«) med den opgave at følge gennemførelsen af aftalen; at fremme dette spørgsmål i dialogen mellem Den Europæiske Union og tredjelande og inden for rammerne af samarbejdsaktioner med tredjelande. |
| --- | --- |

—

at styrke beskyttelsen af intellektuelle ejendomsrettigheder på internationalt plan; at fremme integreringen af foranstaltninger vedrørende disse rettigheder i de bilaterale og multilaterale aftaler, der indgås af Den Europæiske Union under hensyn til gældende fællesskabsret, og bidrage til overholdelsen af disse foranstaltninger; at deltage aktivt i forhandlingerne med henblik på indgåelse af en multilateral handelsaftale til bekæmpelse af varemærkeforfalskning, især ved at tilstræbe, at der til sin tid oprettes en operationel gruppe (»task force«) med den opgave at følge gennemførelsen af aftalen; at fremme dette spørgsmål i dialogen mellem Den Europæiske Union og tredjelande og inden for rammerne af samarbejdsaktioner med tredjelande.

---

(1)  Meddelelse fra Kommissionen til Det Europæiske Råd »Strategisk rapport om den fornyede Lissabonstrategi for vækst og beskæftigelse: Igangsætning af den nye cyklus (2008-2010) Opretholdelse af forandringstempoet« KOM(2007) 803 endelig.

(2)  EUT C 129 af 26.5.2005, s. 3.

---

II Meddelelser

MEDDELELSER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Kommissionen

| 4.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/3 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/3

---

Godkendt statsstøtte inden for rammerne af bestemmelserne i artikel 87 og 88 i EF-traktaten

Tilfælde, mod hvilke Kommissionen ikke gør indsigelse

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 253/02)

| Godkendelsesdato | 23.7.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 31/08 |
| Medlemsstat | Østrig |
| Region | — |
| Støtteordning (og/eller modtagers navn) | Pilotprojekt zur Entwicklung von intermodalen Verkehren auf der Wasserstraße Donau 2008-2014 |
| Retsgrundlag | Richtlinien: Pilotprogramm zur Entwicklung von intermodalen Verkehren und zur Förderung von Projekten im kombinierten Verkehr auf der Wasserstraße Donau |
| Foranstaltningstype | Støtteordning |
| Formål | At fremme en omlægning af transporten fra landeveje til indre vandveje i Donau-korridoren og stimulere private initiativer med henblik på innovative serviceydelser af høj kvalitet inden for sejlads på indre vandveje |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Budget | 1 mio. EUR om året og 6 mio. EUR i alt |
| Støtteintensitet | Højst 48 % af de opnåede besparelser |
| Varighed | 6 år: 2008-2014 |
| Erhvervssektorer | Sejlads på indre vandveje |
| Den støttetildelende myndigheds navn og adresse | Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie |
| Andre oplysninger | — |

Godkendelsesdato

23.7.2008

Sag nr.

N 31/08

Medlemsstat

Østrig

Region

—

Støtteordning (og/eller modtagers navn)

Pilotprojekt zur Entwicklung von intermodalen Verkehren auf der Wasserstraße Donau 2008-2014

Retsgrundlag

Richtlinien: Pilotprogramm zur Entwicklung von intermodalen Verkehren und zur Förderung von Projekten im kombinierten Verkehr auf der Wasserstraße Donau

Foranstaltningstype

Støtteordning

Formål

At fremme en omlægning af transporten fra landeveje til indre vandveje i Donau-korridoren og stimulere private initiativer med henblik på innovative serviceydelser af høj kvalitet inden for sejlads på indre vandveje

Støtteform

Direkte støtte

Budget

1 mio. EUR om året og 6 mio. EUR i alt

Støtteintensitet

Højst 48 % af de opnåede besparelser

Varighed

6 år: 2008-2014

Erhvervssektorer

Sejlads på indre vandveje

Den støttetildelende myndigheds navn og adresse

Bundesministerium für Verkehr, Innovation und Technologie

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 22.7.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 38/08 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Asturias |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | R & D Aid scheme for strategic projects in Asturias 2008-2010 |
| Retsgrundlag | Resolución de 3 de diciembre de 2007, de la Consejería de Educación y Ciencia, por la que se convocan ayudas para la ejecución de proyectos estratégicos durante el período 2008-2010 en el marco del Plan de Ciencia Tecnología e Innovación (PCTI) de Asturias 2006-2009 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Forskning og udvikling |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 10 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 75 % |
| Varighed | Indtil 31.12.2010 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Consejería de Educación y Ciencia del Gobierno del Principado de Asturias |
| Plaza de España, no 5 |
| E-33007 Oviedo |

Godkendelsesdato

22.7.2008

Sag nr.

N 38/08

Medlemsstat

Spanien

Region

Asturias

Titel (og/eller modtagerens navn)

R & D Aid scheme for strategic projects in Asturias 2008-2010

Retsgrundlag

Resolución de 3 de diciembre de 2007, de la Consejería de Educación y Ciencia, por la que se convocan ayudas para la ejecución de proyectos estratégicos durante el período 2008-2010 en el marco del Plan de Ciencia Tecnología e Innovación (PCTI) de Asturias 2006-2009

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Forskning og udvikling

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 10 mio. EUR

Støtteintensitet

75 %

Varighed

Indtil 31.12.2010

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Consejería de Educación y Ciencia del Gobierno del Principado de Asturias

Plaza de España, no 5

E-33007 Oviedo

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 10.6.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 47/08 |
| Medlemsstat | Østrig |
| Region | — |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Förderung der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energiequellen nach dem österreichischen Ökostromgesetz (Erhöhung der Einspeisetarife) |
| Retsgrundlag | Ökostromgesetz, BGBL I Nr. 19-2002 idF. BGBL I Nr. 105-2006 |
| Foranstaltningstype | Støtteordning |
| Formål | Miljøbeskyttelse og vedvarende energi |
| Støtteform | Supplement til afregningstariffen |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 20 mio. EUR
  Samlet forventet støtteydelse: 20 mio. EUR |
| Støtteintensitet | — |
| Varighed | 1.1.2008-31.12.2008 |
| Økonomisk sektor | El |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit |
| Stubenring 1 |
| A-1011 Wien |

Godkendelsesdato

10.6.2008

Sag nr.

N 47/08

Medlemsstat

Østrig

Region

—

Titel (og/eller modtagerens navn)

Förderung der Stromerzeugung aus erneuerbaren Energiequellen nach dem österreichischen Ökostromgesetz (Erhöhung der Einspeisetarife)

Retsgrundlag

Ökostromgesetz, BGBL I Nr. 19-2002 idF. BGBL I Nr. 105-2006

Foranstaltningstype

Støtteordning

Formål

Miljøbeskyttelse og vedvarende energi

Støtteform

Supplement til afregningstariffen

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 20 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse: 20 mio. EUR

Støtteintensitet

—

Varighed

1.1.2008-31.12.2008

Økonomisk sektor

El

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Bundesministerium für Wirtschaft und Arbeit

Stubenring 1

A-1011 Wien

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 25.7.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 193/08 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Pais Vasco |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Programa de apoyo a la realización de proyectos de desarrollo tecnológico e innovación (Programa INNOTEK) |
| Retsgrundlag | Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificacion de la Orden por la que se regula el programa de apoyo a la realizacion de proyectos de desarrollo tecnologico e innovacion de 27 Junio de 2005 (programa INNOTEK) |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Forskning og udvikling, regionaludvikling, beskæftigelse |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 40 mio. EUR
  Samlet forventet støtteydelse: 200 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 45 % |
| Varighed | Indtil 31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco |
| Donosita no 1, |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Godkendelsesdato

25.7.2008

Sag nr.

N 193/08

Medlemsstat

Spanien

Region

Pais Vasco

Titel (og/eller modtagerens navn)

Programa de apoyo a la realización de proyectos de desarrollo tecnológico e innovación (Programa INNOTEK)

Retsgrundlag

Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificacion de la Orden por la que se regula el programa de apoyo a la realizacion de proyectos de desarrollo tecnologico e innovacion de 27 Junio de 2005 (programa INNOTEK)

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Forskning og udvikling, regionaludvikling, beskæftigelse

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 40 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse: 200 mio. EUR

Støtteintensitet

45 %

Varighed

Indtil 31.12.2013

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco

Donosita no 1,

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Godkendelsesdato | 25.7.2008 |
| --- | --- |
| Sag nr. | N 194/08 |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Pais Vasco |
| Titel (og/eller modtagerens navn) | Programa de apoyo a la realizacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base científica y technológica (modificación del programa NETs) |
| Retsgrundlag | Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificación de la orden por la que se regula el programa NETs de ayudas a la realisacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base cientifica y tecnologica, programa a cuya financiación contribuye el fondo europeo de desarrollo regional, de 27 de Junio de 2005 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Formål | Forskning og udvikling, regionaludvikling, beskæftigelse |
| Støtteform | Direkte støtte |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 10 mio. EUR
  Samlet forventet støtteydelse: 60 mio. EUR |
| Støtteintensitet | 50 % |
| Varighed | Indtil 31.12.2013 |
| Økonomisk sektor | Ikke sektorspecifik |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco |
| Donosita no 1 |
| E-01010 Vitoria-Gasteiz |

Godkendelsesdato

25.7.2008

Sag nr.

N 194/08

Medlemsstat

Spanien

Region

Pais Vasco

Titel (og/eller modtagerens navn)

Programa de apoyo a la realizacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base científica y technológica (modificación del programa NETs)

Retsgrundlag

Orden de la Consejera de Industria, comercio y turismo de primera modificación de la orden por la que se regula el programa NETs de ayudas a la realisacion de proyectos de lanzamiento de empresas de base cientifica y tecnologica, programa a cuya financiación contribuye el fondo europeo de desarrollo regional, de 27 de Junio de 2005

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Formål

Forskning og udvikling, regionaludvikling, beskæftigelse

Støtteform

Direkte støtte

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 10 mio. EUR

Samlet forventet støtteydelse: 60 mio. EUR

Støtteintensitet

50 %

Varighed

Indtil 31.12.2013

Økonomisk sektor

Ikke sektorspecifik

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Departamento de Industria, Comercio y Turismo, Gobierno Vasco

Donosita no 1

E-01010 Vitoria-Gasteiz

Andre oplysninger

—

Den autentiske tekst til beslutningen (renset for fortrolige oplysninger) findes på:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Oplysninger

OPLYSNINGER FRA DEN EUROPÆISKE UNIONS INSTITUTIONER OG ORGANER

Rådet

| 4.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/7 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/7

---

RÅDETS AFGØRELSE

af 25. september 2008

om udnævnelse af medlemmerne af og suppleanterne til Det Rådgivende Udvalg for Arbejdskraftens Frie Bevægelighed

(2008/C 253/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 1612/68 af 15. oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevægelighed inden for Fællesskabet (1), særlig artikel 26 og 27,

under henvisning til de indstillinger, Rådet har fået forelagt af medlemsstaternes regeringer,

og ud fra følgende betragtninger:

| (1) | Rådet har ved afgørelser af 15. september 2006 (2), 18. december 2006 (3) og 22. marts 2007 (4) udnævnt medlemmerne af og suppleanterne til Det Rådgivende Udvalg for Arbejdskraftens Frie Bevægelighed for perioden fra den 14. september 2006 til den 13. september 2008. |
| --- | --- |

(1)

Rådet har ved afgørelser af 15. september 2006 (2), 18. december 2006 (3) og 22. marts 2007 (4) udnævnt medlemmerne af og suppleanterne til Det Rådgivende Udvalg for Arbejdskraftens Frie Bevægelighed for perioden fra den 14. september 2006 til den 13. september 2008.

| (2) | Medlemmerne fortsætter i deres hverv, indtil deres efterfølgere er udpeget, eller genudnævnelse har fundet sted. |
| --- | --- |

(2)

Medlemmerne fortsætter i deres hverv, indtil deres efterfølgere er udpeget, eller genudnævnelse har fundet sted.

| (3) | Der skal udnævnes medlemmer af og suppleanter til dette udvalg for en periode på to år — |
| --- | --- |

(3)

Der skal udnævnes medlemmer af og suppleanter til dette udvalg for en periode på to år —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Følgende udnævnes til medlemmer af og suppleanter til Det Rådgivende Udvalg for Arbejdskraftens Frie Bevægelighed for perioden fra den 25. september 2008 til den 24. september 2010:

I.   REGERINGSREPRÆSENTANTER

| Land | Medlemmer | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Belgien | Virginie LECLERCQ
  Anne ZIMMERMAN | Alix GEYSELS |
| Bulgarien | Liliana STANKOVA
  Nikolay NIKOLOV | Rossitza STELIANOVA |
| Den Tjekkiske Republik | Martina MICHALCOVÁ
  Věra KOLMEROVÁ | Hana VACULÍKOVÁ |
| Danmark | Stig Hansen NØRGAARD
  Lisbet MØLLER NIELSEN | Simone HEINECKE |
| Tyskland | Gisbert BRINKMANN
  Ute PLÖTZ | Henning GRUB |
| Estland | Thor-Sten VERTMANN
  Maarja KULDJÄRV | Carita RAMMUS |
| Irland | Brendan SHANAHAN
  Larry O'GRADY | Deirdre NALLY |
| Grækenland | Constantinos CHRYSSINIS
  Grigorios ALEXAKIS | Lydia KOTROF |
| Spanien | Carlos GUERVÓS MAÍLLO
  Carlos LÓPEZ-MÓNIS | Carlos GARCÍA DE CORTÁZAR-NEBREDA |
| Frankrig | Nadia MAROT
  Laurent FRIBOULET | Albert MARTINO |
| Italien | — | — |
| Cypern | Demetris MICHAELIDES
  Agni PAPAGEORGIOU | — |
| Letland | Linda PAUGA
  Līga EMULE | Mārtiņš BRENCIS |
| Litauen | Rita KAZLAUSKIENE
  Monika VYŠNIAUSKIENE | Andrius TEKORIUS |
| Luxembourg | Mariette SCHOLTUS
  Tom GOEDERS | Paolo FINZI |
| Ungarn | Vera ÁCS
  Éva Tímea KISS | Hajnalka ERDŐS |
| Malta | — | — |
| Nederlandene | C.W. Olde OLTHOF
  M.G. BLOMSMA | G. WIDERA-STEVENS |
| Østrig | Ingrid NOWOTNY
  Doris WITEK-WEINDORFER | Heinz KUTROWATZ |
| Polen | Janusz GRZYB
  Magdalena SWEKLEJ | Marcin PARNOWSKI |
| Portugal | Ana Paula FERNANDES
  Ana Cristina SANTOS PEDROSO | Mário PEDRO |
| Rumænien | Bogdan PAȘCA
  Marius RĂȘCANU | Auraș MARINESCU |
| Slovenien | Radivoj RADAK
  Damjana ŠARČEVIČ | Ana KLINAR |
| Slovakiet | Jozef HUDEC
  Agnesa SKUPNÍKOVÁ | Jaroslav KOVÁČ |
| Finland | Mirkka MYKKÄNEN
  Olli SORAINEN | Wivi-Ann WAGELLO-SJÖLUND |
| Sverige | Anna SANTESSON
  Åsa CARLANDER | Claes-Göran LOCK |
| Det Forende Kongerige | Peter BODE
  Seonaid WEBB | Ute CHATTERJEE |

Land

Medlemmer

Suppleanter

Belgien

Virginie LECLERCQ

Anne ZIMMERMAN

Alix GEYSELS

Bulgarien

Liliana STANKOVA

Nikolay NIKOLOV

Rossitza STELIANOVA

Den Tjekkiske Republik

Martina MICHALCOVÁ

Věra KOLMEROVÁ

Hana VACULÍKOVÁ

Danmark

Stig Hansen NØRGAARD

Lisbet MØLLER NIELSEN

Simone HEINECKE

Tyskland

Gisbert BRINKMANN

Ute PLÖTZ

Henning GRUB

Estland

Thor-Sten VERTMANN

Maarja KULDJÄRV

Carita RAMMUS

Irland

Brendan SHANAHAN

Larry O'GRADY

Deirdre NALLY

Grækenland

Constantinos CHRYSSINIS

Grigorios ALEXAKIS

Lydia KOTROF

Spanien

Carlos GUERVÓS MAÍLLO

Carlos LÓPEZ-MÓNIS

Carlos GARCÍA DE CORTÁZAR-NEBREDA

Frankrig

Nadia MAROT

Laurent FRIBOULET

Albert MARTINO

Italien

—

—

Cypern

Demetris MICHAELIDES

Agni PAPAGEORGIOU

—

Letland

Linda PAUGA

Līga EMULE

Mārtiņš BRENCIS

Litauen

Rita KAZLAUSKIENE

Monika VYŠNIAUSKIENE

Andrius TEKORIUS

Luxembourg

Mariette SCHOLTUS

Tom GOEDERS

Paolo FINZI

Ungarn

Vera ÁCS

Éva Tímea KISS

Hajnalka ERDŐS

Malta

—

—

Nederlandene

C.W. Olde OLTHOF

M.G. BLOMSMA

G. WIDERA-STEVENS

Østrig

Ingrid NOWOTNY

Doris WITEK-WEINDORFER

Heinz KUTROWATZ

Polen

Janusz GRZYB

Magdalena SWEKLEJ

Marcin PARNOWSKI

Portugal

Ana Paula FERNANDES

Ana Cristina SANTOS PEDROSO

Mário PEDRO

Rumænien

Bogdan PAȘCA

Marius RĂȘCANU

Auraș MARINESCU

Slovenien

Radivoj RADAK

Damjana ŠARČEVIČ

Ana KLINAR

Slovakiet

Jozef HUDEC

Agnesa SKUPNÍKOVÁ

Jaroslav KOVÁČ

Finland

Mirkka MYKKÄNEN

Olli SORAINEN

Wivi-Ann WAGELLO-SJÖLUND

Sverige

Anna SANTESSON

Åsa CARLANDER

Claes-Göran LOCK

Det Forende Kongerige

Peter BODE

Seonaid WEBB

Ute CHATTERJEE

II.   ARBEJDSTAGERREPRÆSENTANTER

| Land | Medlemmer | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Belgien | Jean-François MACOURS
  — | Yvienne VAN HOLSBEECK |
| Bulgarien | Iliyan TSENOV
  Diana ANGELOVA | Daniel YANEV |
| Den Tjekkiske Republik | Miroslav FEBER
  Zdena LA SALA | Pavel JANIČKO |
| Danmark | Michael JACOBSEN
  Jens WIENE | Käthe MUNK RYOM |
| Tyskland | Renate GABKE
  Klaus BECK | Frank STÖHR |
| Estland | Liina CARR
  Leif KALEV | Tiia TAMMELEHT |
| Irland | Esther LYNCH
  Brendan MACKIN | — |
| Grækenland | Georgios PERENTIS
  Georgios SKOULATAKIS | Euthimios EUTHIMIOU |
| Spanien | Ana Mária  CORRAL JUAN
  Mohamed Anour HAIDOUR | Pilar ROC ALFARO |
| Frankrig | Corinne MARES
  An LENOUAIL | Ommar BENFAÏD |
| Italien | — | — |
| Cypern | Nicos GREGORIOU
  Nicos EPISTITHIOU | Diomedes DIOMEDOUS |
| Letland | Kaspars RĀCENĀJS
  Zanda GRUNDBERGA | Irēna KALNIŅA |
| Litauen | Janina ŠVEDIENĖ
  Janina MATUIZIENĖ | Jovita MEŠKAUSKIENĖ |
| Luxembourg | — | — |
| Ungarn | Judit CZUGLERNÉ IVÁNY
  Károly GYÖRGY | Edit PINK |
| Malta | — | — |
| Nederlandene | Caroline RIETBERGEN
  Daniëlle VAARTJES-VAN SUIJDAM | Paul VAN KRUINING |
| Østrig | Johannes PEYRL
  Oliver RÖPKE | Ludwig ROITHINGER |
| Polen | Dorota GARDIAS
  Jakub KUS | Bogdan OLSZEWSKI |
| Portugal | Carlos Manuel ALVES TRINDADE
  José Manuel DA LUZ CORDEIRO | Anabela PEIXOTO DE MAGALHÃES |
| Rumænien | Valentin MOCANU
  Liviu APOSTOIU | Dragoș FRUMOSU |
| Slovenien | Metka ROKSANDIĆ
  Jaka POČIVAVŠEK | Gregor CERAR |
| Slovakiet | Magdaléna MELLENOVÁ
  Milan BUŠO | Jana SLÁVIKOVÁ |
| Finland | Pia BJÖRKBACKA
  Liisa FOLKERSMA | Ralf SUND |
| Sverige | Monika ARVIDSSON
  Lena WIRKKALA | Ossian WENNSTRÖM |
| Det Forenede Kongerige | Sean BAMFORD
  Mohammed TAJ | Wilf SULLIVAN |

Land

Medlemmer

Suppleanter

Belgien

Jean-François MACOURS

—

Yvienne VAN HOLSBEECK

Bulgarien

Iliyan TSENOV

Diana ANGELOVA

Daniel YANEV

Den Tjekkiske Republik

Miroslav FEBER

Zdena LA SALA

Pavel JANIČKO

Danmark

Michael JACOBSEN

Jens WIENE

Käthe MUNK RYOM

Tyskland

Renate GABKE

Klaus BECK

Frank STÖHR

Estland

Liina CARR

Leif KALEV

Tiia TAMMELEHT

Irland

Esther LYNCH

Brendan MACKIN

—

Grækenland

Georgios PERENTIS

Georgios SKOULATAKIS

Euthimios EUTHIMIOU

Spanien

Ana Mária  CORRAL JUAN

Mohamed Anour HAIDOUR

Pilar ROC ALFARO

Frankrig

Corinne MARES

An LENOUAIL

Ommar BENFAÏD

Italien

—

—

Cypern

Nicos GREGORIOU

Nicos EPISTITHIOU

Diomedes DIOMEDOUS

Letland

Kaspars RĀCENĀJS

Zanda GRUNDBERGA

Irēna KALNIŅA

Litauen

Janina ŠVEDIENĖ

Janina MATUIZIENĖ

Jovita MEŠKAUSKIENĖ

Luxembourg

—

—

Ungarn

Judit CZUGLERNÉ IVÁNY

Károly GYÖRGY

Edit PINK

Malta

—

—

Nederlandene

Caroline RIETBERGEN

Daniëlle VAARTJES-VAN SUIJDAM

Paul VAN KRUINING

Østrig

Johannes PEYRL

Oliver RÖPKE

Ludwig ROITHINGER

Polen

Dorota GARDIAS

Jakub KUS

Bogdan OLSZEWSKI

Portugal

Carlos Manuel ALVES TRINDADE

José Manuel DA LUZ CORDEIRO

Anabela PEIXOTO DE MAGALHÃES

Rumænien

Valentin MOCANU

Liviu APOSTOIU

Dragoș FRUMOSU

Slovenien

Metka ROKSANDIĆ

Jaka POČIVAVŠEK

Gregor CERAR

Slovakiet

Magdaléna MELLENOVÁ

Milan BUŠO

Jana SLÁVIKOVÁ

Finland

Pia BJÖRKBACKA

Liisa FOLKERSMA

Ralf SUND

Sverige

Monika ARVIDSSON

Lena WIRKKALA

Ossian WENNSTRÖM

Det Forenede Kongerige

Sean BAMFORD

Mohammed TAJ

Wilf SULLIVAN

III.   ARBEJDSGIVERREPRÆSENTANTER

| Land | Medlemmer | Suppleanter |
| --- | --- | --- |
| Belgien | Sonja KOHNENMERGEN
  Philippe STIENON | Monica DE JONGHE |
| Bulgarien | Evgeniy IVANOV
  Branimir HANDJIEV | Galia BOZHANOVA |
| Den Tjekkiske Republik | Marie ZVOLSKÁ
  Miroslav FIŘT | Vladimíra DRBALOVÁ |
| Danmark | Henning GADE
  Flemming DREESEN | Benjamin HOLST |
| Tyskland | Jürgen WUTTKE
  Angela SCHNEIDER-BODIEN | Stefan HOEHL |
| Estland | Lilian SALLASTE
  Heinart PUHKIM | Tarmo KRIIS |
| Irland | Finola MCDONNELL
  Tony DONOHOE | Heidi LOUGHEED |
| Grækenland | Eirini BARDANI
  Nikos DIMAS | Antonios MEGGOULIS |
| Spanien | Pablo GÓMEZ ALBO
  Celia FERRERO ROMERO | Javier IBARS ALVARO |
| Frankrig | Gaëtan BEZIER
  Odile MENNETEAU | Pascale DESSEN |
| Italien | — | — |
| Cypern | Michael ANTONIOU
  Emilios MICHAEL | Lena PANAYIOTOU |
| Letland | Ilona KIUKUCĀNE
  Inese STEPIŅA | — |
| Litauen | Justinas USONIS
  Aidas VAIČIULIS | Iginijus ŠAKŪNAS |
| Luxembourg | — | — |
| Ungarn | Zsuzsanna JUNG
  István KOMORÓCZKI | Adrienn BÁLINT |
| Malta | — | — |
| Nederlandene | S.J.L. NIEUWSMA
  W.M.J.M. Mario VAN MIERLO | G.A.M. Gerard VAN DER GRIND |
| Østrig | Margit KREUZHUBER
  Andreas GRUBER | Christa SCHWENG |
| Polen | Michal GAWRYSZCAK
  Jacek MĘCINA | Jolanta KOSAKOWSKA |
| Portugal | Cristina NAGY MORAIS
  Adília LISBOA | Marcelino PENA COSTA |
| Rumænien | Roxana PRODAN
  Doru Claudian FRUNZULICĂ | Dan ANGHELESCU |
| Slovenien | Metka PENKO NATLAČEN
  Igor ANTAUER | — |
| Slovakiet | Vladimír KALINA
  Jozef ORGONÁŠ | Jana CHRKAVÁ |
| Finland | Katja LEPPÄNEN
  Mikko RÄSÄNEN | Mikko NYYSSÖLÄ |
| Sverige | Karin EKENGER
  Leif LINDBERG | Fabian WALLÉN |
| Det Forenede Kongerige | Jim BLIGH
  Neil CARBERRY | Guy BAILEY |

Land

Medlemmer

Suppleanter

Belgien

Sonja KOHNENMERGEN

Philippe STIENON

Monica DE JONGHE

Bulgarien

Evgeniy IVANOV

Branimir HANDJIEV

Galia BOZHANOVA

Den Tjekkiske Republik

Marie ZVOLSKÁ

Miroslav FIŘT

Vladimíra DRBALOVÁ

Danmark

Henning GADE

Flemming DREESEN

Benjamin HOLST

Tyskland

Jürgen WUTTKE

Angela SCHNEIDER-BODIEN

Stefan HOEHL

Estland

Lilian SALLASTE

Heinart PUHKIM

Tarmo KRIIS

Irland

Finola MCDONNELL

Tony DONOHOE

Heidi LOUGHEED

Grækenland

Eirini BARDANI

Nikos DIMAS

Antonios MEGGOULIS

Spanien

Pablo GÓMEZ ALBO

Celia FERRERO ROMERO

Javier IBARS ALVARO

Frankrig

Gaëtan BEZIER

Odile MENNETEAU

Pascale DESSEN

Italien

—

—

Cypern

Michael ANTONIOU

Emilios MICHAEL

Lena PANAYIOTOU

Letland

Ilona KIUKUCĀNE

Inese STEPIŅA

—

Litauen

Justinas USONIS

Aidas VAIČIULIS

Iginijus ŠAKŪNAS

Luxembourg

—

—

Ungarn

Zsuzsanna JUNG

István KOMORÓCZKI

Adrienn BÁLINT

Malta

—

—

Nederlandene

S.J.L. NIEUWSMA

W.M.J.M. Mario VAN MIERLO

G.A.M. Gerard VAN DER GRIND

Østrig

Margit KREUZHUBER

Andreas GRUBER

Christa SCHWENG

Polen

Michal GAWRYSZCAK

Jacek MĘCINA

Jolanta KOSAKOWSKA

Portugal

Cristina NAGY MORAIS

Adília LISBOA

Marcelino PENA COSTA

Rumænien

Roxana PRODAN

Doru Claudian FRUNZULICĂ

Dan ANGHELESCU

Slovenien

Metka PENKO NATLAČEN

Igor ANTAUER

—

Slovakiet

Vladimír KALINA

Jozef ORGONÁŠ

Jana CHRKAVÁ

Finland

Katja LEPPÄNEN

Mikko RÄSÄNEN

Mikko NYYSSÖLÄ

Sverige

Karin EKENGER

Leif LINDBERG

Fabian WALLÉN

Det Forenede Kongerige

Jim BLIGH

Neil CARBERRY

Guy BAILEY

Artikel 2

Rådet vil senere udnævne de medlemmer, der endnu ikke er udpeget.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. september 2008.

På Rådets vegne

B. HORTEFEUX

Formand

---

(1)  EFT L 257 af 18.10.1968, s. 2.

1

(2)  EUT C 242 af 7.10.2006, s. 1.

2

(3)  EUT C 320 af 28.12.2006, s. 4.

3

(4)  EUT C 78 af 11.4.2007, s. 4.

4

---

Kommissionen

| 4.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/12 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/12

---

Euroens vekselkurs (1)

3. oktober 2008

(2008/C 253/04)

1 euro=

| | Valuta | Kurs |
| --- | --- | --- |
| USD | amerikanske dollar | 1,3834 |
| JPY | japanske yen | 145,09 |
| DKK | danske kroner | 7,4612 |
| GBP | pund sterling | 0,78355 |
| SEK | svenske kroner | 9,7017 |
| CHF | schweiziske franc | 1,5654 |
| ISK | islandske kroner | 156,13 |
| NOK | norske kroner | 8,292 |
| BGN | bulgarske lev | 1,9558 |
| CZK | tjekkiske koruna | 24,795 |
| EEK | estiske kroon | 15,6466 |
| HUF | ungarske forint | 246,1 |
| LTL | litauiske litas | 3,4528 |
| LVL | lettiske lats | 0,7096 |
| PLN | polske zloty | 3,4277 |
| RON | rumænske lei | 3,8765 |
| SKK | slovakiske koruna | 30,329 |
| TRY | tyrkiske lira | 1,8092 |
| AUD | australske dollar | 1,78 |
| CAD | canadiske dollar | 1,4899 |
| HKD | hongkongske dollar | 10,7503 |
| NZD | newzealandske dollar | 2,0878 |
| SGD | singaporeanske dollar | 2,0063 |
| KRW | sydkoreanske won | 1 697,85 |
| ZAR | sydafrikanske rand | 11,8073 |
| CNY | kinesiske renminbi yuan | 9,4742 |
| HRK | kroatiske kuna | 7,1208 |
| IDR | indonesiske rupiah | 13 045,46 |
| MYR | malaysiske ringgit | 4,7969 |
| PHP | filippinske pesos | 65,05 |
| RUB | russiske rubler | 35,8525 |
| THB | thailandske bath | 47,298 |
| BRL | brasilianske real | 2,8411 |
| MXN | mexicanske pesos | 15,5978 |

Valuta

Kurs

USD

amerikanske dollar

1,3834

JPY

japanske yen

145,09

DKK

danske kroner

7,4612

GBP

pund sterling

0,78355

SEK

svenske kroner

9,7017

CHF

schweiziske franc

1,5654

ISK

islandske kroner

156,13

NOK

norske kroner

8,292

BGN

bulgarske lev

1,9558

CZK

tjekkiske koruna

24,795

EEK

estiske kroon

15,6466

HUF

ungarske forint

246,1

LTL

litauiske litas

3,4528

LVL

lettiske lats

0,7096

PLN

polske zloty

3,4277

RON

rumænske lei

3,8765

SKK

slovakiske koruna

30,329

TRY

tyrkiske lira

1,8092

AUD

australske dollar

1,78

CAD

canadiske dollar

1,4899

HKD

hongkongske dollar

10,7503

NZD

newzealandske dollar

2,0878

SGD

singaporeanske dollar

2,0063

KRW

sydkoreanske won

1 697,85

ZAR

sydafrikanske rand

11,8073

CNY

kinesiske renminbi yuan

9,4742

HRK

kroatiske kuna

7,1208

IDR

indonesiske rupiah

13 045,46

MYR

malaysiske ringgit

4,7969

PHP

filippinske pesos

65,05

RUB

russiske rubler

35,8525

THB

thailandske bath

47,298

BRL

brasilianske real

2,8411

MXN

mexicanske pesos

15,5978

---

(1)

Kilde: Referencekurs offentliggjort af Den Europæiske Centralbank.

---

OPLYSNINGER FRA MEDLEMSSTATERNE

| 4.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/13 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/13

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 70/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på statsstøtte til små og mellemstore virksomheder

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 253/05)

| Sag nr. | XS 186/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Baden-Württemberg |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | ELR-Kombi-Darlehen als Ergänzungsprogramm zum Entwicklungsprogramm Ländlicher Raum (ELR-Programm). Das ELR-Programm wird entsprechend der Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 („De-minimis“-Verordnung der Europäischen Union vom 15.12.2006 (Amtsblatt der EU vom 28.12.2006) gewährt |
| Retsgrundlag | Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 18.11.1998, S.581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 14.12.2007, S.581) i.V.m. § 15 Landwirtschafts- und Landeskulturengesetz; §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung Baden-Württemberg und den dazu ergangenen Verwaltungsvorschriften |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 150 mio. EUR |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og artikel 5 |
| Gennemførelsestidspunkt | 1.7.2008 |
| Varighed | 30.9.2008 |
| Formål | Små og mellemstore virksomheder (SMV) |
| Økonomisk sektor | Alle sektorer berettiget til støtte til SMV |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Landeskreditbank Baden-Württemberg |
| Förderbank |
| Postfach 10 29 43 |
| D-70025 Stuttgart |

Sag nr.

XS 186/08

Medlemsstat

Tyskland

Region

Baden-Württemberg

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

ELR-Kombi-Darlehen als Ergänzungsprogramm zum Entwicklungsprogramm Ländlicher Raum (ELR-Programm). Das ELR-Programm wird entsprechend der Verordnung (EG) Nr. 1998/2006 („De-minimis“-Verordnung der Europäischen Union vom 15.12.2006 (Amtsblatt der EU vom 28.12.2006) gewährt

Retsgrundlag

Rechtsgrundlage ist das Gesetz über die Landeskreditbank Baden-Württemberg — Förderbank vom 11.11.1998 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 18.11.1998, S.581), zuletzt geändert durch Gesetz vom 11.12.2007 (Gesetzblatt für Baden-Württemberg vom 14.12.2007, S.581) i.V.m. § 15 Landwirtschafts- und Landeskulturengesetz; §§ 23, 44 Landeshaushaltsordnung Baden-Württemberg und den dazu ergangenen Verwaltungsvorschriften

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 150 mio. EUR

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og artikel 5

Gennemførelsestidspunkt

1.7.2008

Varighed

30.9.2008

Formål

Små og mellemstore virksomheder (SMV)

Økonomisk sektor

Alle sektorer berettiget til støtte til SMV

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Landeskreditbank Baden-Württemberg

Förderbank

Postfach 10 29 43

D-70025 Stuttgart

| Sag nr. | XS 196/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Tyskland |
| Region | Freistaat Sachsen |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Programm Ziel 3/Cíl 3 zur Förderung der grenzübergreifenden Zusammenarbeit 2007-2013 zwischen dem Freistaat Sachsen und der Tschechischen Republik im Rahmen des Ziels „Europäische territoriale Zusammenarbeit“ |
| Retsgrundlag | VO (EG) 1083/2006 (allg. Strukturfondsverordnung) VO (EG) 1080/2006 (EFRE-Verordnung) gemeinsames Programmdokument (Operationelles Programm CCI-Code: 2007CB163PO017), §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 13,7 mio. EUR |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og artikel 5 |
| Gennemførelsestidspunkt | 1.1.2007 |
| Varighed | 31.12.2015 |
| Formål | Små og mellemstore virksomheder (SMV) |
| Økonomisk sektor | Alle sektorer berettiget til støtte til SMV |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Sächsische Aufbaubank — Förderbank |
| Pirnaische Straße 9 |
| D-01069 Dresden |

Sag nr.

XS 196/08

Medlemsstat

Tyskland

Region

Freistaat Sachsen

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

Gemeinsames Umsetzungsdokument zum Programm Ziel 3/Cíl 3 zur Förderung der grenzübergreifenden Zusammenarbeit 2007-2013 zwischen dem Freistaat Sachsen und der Tschechischen Republik im Rahmen des Ziels „Europäische territoriale Zusammenarbeit“

Retsgrundlag

VO (EG) 1083/2006 (allg. Strukturfondsverordnung) VO (EG) 1080/2006 (EFRE-Verordnung) gemeinsames Programmdokument (Operationelles Programm CCI-Code: 2007CB163PO017), §§ 23 und 44 der Haushaltsordnung für den Freistaat Sachsen (Sächsische Haushaltsordnung — SäHO, SächsGVBl. 2001, S. 154) sowie der hierzu ergangenen Verwaltungsvorschriften des Sächsischen Staatsministeriums der Finanzen

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 13,7 mio. EUR

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og artikel 5

Gennemførelsestidspunkt

1.1.2007

Varighed

31.12.2015

Formål

Små og mellemstore virksomheder (SMV)

Økonomisk sektor

Alle sektorer berettiget til støtte til SMV

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Sächsische Aufbaubank — Förderbank

Pirnaische Straße 9

D-01069 Dresden

| Sag nr. | XS 197/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | Region Hovedstaden |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | Eksportforberedelse af SCF Technologies A/S, Smedeholm 13B, DK-2730 Herlev |
| Retsgrundlag | Finansloven 2008: 6.11.01 Udenrigstjenesten |
| Foranstaltningstype | Ad hoc |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 0,01 mio. DKK |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og artikel 5 |
| Gennemførelsestidspunkt | 8.7.2008 |
| Varighed | 9.9.2008 |
| Formål | Små og mellemstore virksomheder (SMV) |
| Økonomisk sektor | Vandforsyning; kloakvæsen, affaldshåndtering og rensning af jord og grundvand; liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Danmarks Eksportråd |
| Asiatisk Plads 2 |
| DK-1448 København K |

Sag nr.

XS 197/08

Medlemsstat

Danmark

Region

Region Hovedstaden

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

Eksportforberedelse af SCF Technologies A/S, Smedeholm 13B, DK-2730 Herlev

Retsgrundlag

Finansloven 2008: 6.11.01 Udenrigstjenesten

Foranstaltningstype

Ad hoc

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 0,01 mio. DKK

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og artikel 5

Gennemførelsestidspunkt

8.7.2008

Varighed

9.9.2008

Formål

Små og mellemstore virksomheder (SMV)

Økonomisk sektor

Vandforsyning; kloakvæsen, affaldshåndtering og rensning af jord og grundvand; liberale, videnskabelige og tekniske tjenesteydelser

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Danmarks Eksportråd

Asiatisk Plads 2

DK-1448 København K

| Sag nr. | XS 199/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Det Forenede Kongerige |
| Region | North East England |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | Sterling Investment Properties LLP |
| Retsgrundlag | Industrial Development Act 1982 Sections 7 and 11 Section2 Local Government Act 2000 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 1,2 mio. GBP |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og artikel 5 |
| Gennemførelsestidspunkt | 9.6.2008 |
| Varighed | 31.12.2008 |
| Formål | Små og mellemstore virksomheder (SMV) |
| Økonomisk sektor | Alle former for fremstillingsvirksomhed, andre tjenester |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | GONE Citygate |
| Gallowgate |
| Newcastle on Tyne NE1 4 WH |
| United Kingdom |

Sag nr.

XS 199/08

Medlemsstat

Det Forenede Kongerige

Region

North East England

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

Sterling Investment Properties LLP

Retsgrundlag

Industrial Development Act 1982 Sections 7 and 11 Section2 Local Government Act 2000

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 1,2 mio. GBP

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og artikel 5

Gennemførelsestidspunkt

9.6.2008

Varighed

31.12.2008

Formål

Små og mellemstore virksomheder (SMV)

Økonomisk sektor

Alle former for fremstillingsvirksomhed, andre tjenester

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

GONE Citygate

Gallowgate

Newcastle on Tyne NE1 4 WH

United Kingdom

| Sag nr. | XS 204/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Italien |
| Region | Puglia |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | Assunzioni stabili di lavoratori svantaggiati e creazione di nuovi posti di lavoro |
| Retsgrundlag | Legge regionale n. 10/2004 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 6 mio. EUR |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og artikel 5 |
| Gennemførelsestidspunkt | 1.1.2008 |
| Varighed | 31.12.2008 |
| Formål | Små og mellemstore virksomheder (SMV) |
| Økonomisk sektor | Alle sektorer berettiget til støtte til SMV |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Regione Puglia |
| Assessorato al lavoro e cooperazione |
| Settore lavoro e cooperazione |
| Responsabile di misura 3.11 |
| Viale Corigliano 1 — Zona industriale |
| I-70123 Bari |

Sag nr.

XS 204/08

Medlemsstat

Italien

Region

Puglia

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

Assunzioni stabili di lavoratori svantaggiati e creazione di nuovi posti di lavoro

Retsgrundlag

Legge regionale n. 10/2004

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 6 mio. EUR

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og artikel 5

Gennemførelsestidspunkt

1.1.2008

Varighed

31.12.2008

Formål

Små og mellemstore virksomheder (SMV)

Økonomisk sektor

Alle sektorer berettiget til støtte til SMV

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Regione Puglia

Assessorato al lavoro e cooperazione

Settore lavoro e cooperazione

Responsabile di misura 3.11

Viale Corigliano 1 — Zona industriale

I-70123 Bari

| Sag nr. | XS 206/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Danmark |
| Region | — |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | Forskningskupon |
| Retsgrundlag | Lov om Teknologi og Innovation nr. 419 af 6. juni 2002 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 15 mio. DKK |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og artikel 5 |
| Gennemførelsestidspunkt | 10.6.2008 |
| Varighed | 31.12.2009 |
| Formål | Små og mellemstore virksomheder (SMV) |
| Økonomisk sektor | Alle sektorer berettiget til støtte til SMV |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Forsknings- og Innovationsstyrelsen som er en styrelse under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling |
| Bredgade 40 |
| DK-1260 København K |

Sag nr.

XS 206/08

Medlemsstat

Danmark

Region

—

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

Forskningskupon

Retsgrundlag

Lov om Teknologi og Innovation nr. 419 af 6. juni 2002

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 15 mio. DKK

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-6, og artikel 5

Gennemførelsestidspunkt

10.6.2008

Varighed

31.12.2009

Formål

Små og mellemstore virksomheder (SMV)

Økonomisk sektor

Alle sektorer berettiget til støtte til SMV

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Forsknings- og Innovationsstyrelsen som er en styrelse under Ministeriet for Videnskab, Teknologi og Udvikling

Bredgade 40

DK-1260 København K

---

| 4.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/17 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/17

---

Medlemsstaternes oplysninger om statsstøtte ydet i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 253/06)

| Sag nr. | XT 85/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Region | Vlaams Gewest |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | NV Bekaert |
| Retsgrundlag | Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 |
| Foranstaltningstype | Ad hoc |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 0,81 mio. EUR |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7 |
| Iværksættelse | 1.12.2007 |
| Varighed/ophør | 30.11.2009 |
| Formål | Særlig uddannelse |
| Økonomiske sektorer | Fremstilling af tråd ved koldtrækning |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Vlaamse overheid — Agentschap Economie |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| B-1030 Brussel |

Sag nr.

XT 85/08

Medlemsstat

Belgien

Region

Vlaams Gewest

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

NV Bekaert

Retsgrundlag

Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003

Foranstaltningstype

Ad hoc

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 0,81 mio. EUR

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7

Iværksættelse

1.12.2007

Varighed/ophør

30.11.2009

Formål

Særlig uddannelse

Økonomiske sektorer

Fremstilling af tråd ved koldtrækning

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Vlaamse overheid — Agentschap Economie

Koning Albert II laan 35, bus 12

B-1030 Brussel

| Sag nr. | XT 86/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Belgien |
| Region | Vlaams Gewest |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | NV Ford-Werke GMBH |
| Retsgrundlag | Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003 |
| Foranstaltningstype | Ad hoc |
| Rammebeløb | Samlet forventet støtteydelse: 0,78 mio. EUR |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7 |
| Iværksættelse | 12.3.2007 |
| Varighed/ophør | 31.12.2007 |
| Formål | Særlig uddannelse |
| Økonomiske sektorer | Motorkøretøjer |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Vlaamse overheid — Agentschap Economie |
| Koning Albert II laan 35, bus 12 |
| B-1030 Brussel |

Sag nr.

XT 86/08

Medlemsstat

Belgien

Region

Vlaams Gewest

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

NV Ford-Werke GMBH

Retsgrundlag

Decreet betreffende het economisch ondersteuningsbeleid van 31 januari 2003

Foranstaltningstype

Ad hoc

Rammebeløb

Samlet forventet støtteydelse: 0,78 mio. EUR

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7

Iværksættelse

12.3.2007

Varighed/ophør

31.12.2007

Formål

Særlig uddannelse

Økonomiske sektorer

Motorkøretøjer

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Vlaamse overheid — Agentschap Economie

Koning Albert II laan 35, bus 12

B-1030 Brussel

| Sag nr. | XT 94/08 |
| --- | --- |
| Medlemsstat | Spanien |
| Region | Navarra |
| Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed | Programa de formación del sector comercial para el periodo 2008-2011 |
| Retsgrundlag | Orden Foral no 194/2008, de 12 de junio, del Consejero de Innovación, Empresa y Empleo (Boletín Oficial de Navarra, no 81, de 2.7.2008)
  http://www.navarra.es/home_es/Actualidad/BON/Boletines/2008/81/Anuncio-10 |
| Foranstaltningstype | Støtteprogram |
| Rammebeløb | Forventet årligt støtteydelse: 0,09 mio. EUR |
| Maksimal støtteintensitet | I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7 |
| Iværksættelse | 3.7.2008 |
| Varighed/ophør | 31.10.2011 |
| Formål | Særlig uddannelse |
| Økonomiske sektorer | Andre tjenester |
| Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten | Departamento de Innovación, Empresa y Empleo del Gobierno de Navarra |
| Parque Tomás Caballero, no 1 |
| Edificio «Fuerte del Príncipe II» |
| E-31005 Pamplona |

Sag nr.

XT 94/08

Medlemsstat

Spanien

Region

Navarra

Støtteordningens navn eller navnet på den støttemodtagende virksomhed

Programa de formación del sector comercial para el periodo 2008-2011

Retsgrundlag

Orden Foral no 194/2008, de 12 de junio, del Consejero de Innovación, Empresa y Empleo (Boletín Oficial de Navarra, no 81, de 2.7.2008)

http://www.navarra.es/home_es/Actualidad/BON/Boletines/2008/81/Anuncio-10

Foranstaltningstype

Støtteprogram

Rammebeløb

Forventet årligt støtteydelse: 0,09 mio. EUR

Maksimal støtteintensitet

I overensstemmelse med forordningens artikel 4, stk. 2-7

Iværksættelse

3.7.2008

Varighed/ophør

31.10.2011

Formål

Særlig uddannelse

Økonomiske sektorer

Andre tjenester

Navn og adresse på den myndighed, der yder støtten

Departamento de Innovación, Empresa y Empleo del Gobierno de Navarra

Parque Tomás Caballero, no 1

Edificio «Fuerte del Príncipe II»

E-31005 Pamplona

---

V Udtalelser

ADMINISTRATIVE PROCEDURER

Kommissionen

| 4.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/19 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/19

---

INDKALDELSE AF FORSLAG — EACEA/30/08

Aktion 4.6 — Partnerskaber — Programmet »Aktive Unge«

(2008/C 253/07)

1.   MÅLSÆTNINGER OG PRIORITERINGER

Europa-Kommissionens målsætning for aktion 4.6 under Aktive unge-programmet, der administreres af Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur, er at yde støtte til partnerskabsprojekter for regionale eller lokale offentlige enheder eller med ansøgere, der er aktive på ungdomsområdet på europæisk plan.

Mens der under andre af programmets aktioner tildeles endog særdeles store beløb til små projekter om udveksling af unge, initiativer eller uddannelse for unge og etablering af netværk for personer, der arbejder i ungdomssektoren, er sigtet med denne forslagsindkaldelse at gøre det muligt at kombinere sådanne små projekter i en bestemt struktur, som foreslås af en offentlig enhed eller en ansøger på europæisk plan. I denne aktion får modtageren mulighed for at give sin aktivitet en europæisk dimension og synlighed til fordel for unge og/eller — sammen med Den Europæiske Union — at støtte projekter til fordel for unge, som gennemføres af andre (f.eks. ungdomsforeninger i modtagerens region). Disse kombinerede projekter kan enten gennemføres direkte af støttemodtageren eller af andre enheder med flere deltagere, som således modtager EU-støtten i fællesskab. Denne strategi baner vejen for partnerskaber, som skal skabe den bredest mulige synergieffekt mellem de forskellige aktioner til fordel for ungdommen.

Forslagsindkaldelsen har til formål at støtte partnerskaber, der bidrager til at udvikle samordnede strategier og aktivitetsprogrammer med en europæisk dimension for unge.

Rent konkret skal et projekt, hvortil der ydes støtte under denne forslagsindkaldelse, bestå af et aktivitetsprogram, som:

| — | kombinerer en eller flere aktiviteter under delaktion 1.1, 1.2 og/eller 4.3 (undtagen etablering af netværk) under Unge aktive-programmet |
| --- | --- |

—

kombinerer en eller flere aktiviteter under delaktion 1.1, 1.2 og/eller 4.3 (undtagen etablering af netværk) under Unge aktive-programmet

| — | er udarbejdet af en støtteberettiget ansøger, der deltager i projektet efter et af følgende to principper (idet det ene udelukker det andet):







  a) | enten gennemføres aktivitetsprogrammet direkte af ansøgeren selv (princip A) |
| --- | --- | --- |

—

er udarbejdet af en støtteberettiget ansøger, der deltager i projektet efter et af følgende to principper (idet det ene udelukker det andet):

a)

enten gennemføres aktivitetsprogrammet direkte af ansøgeren selv (princip A)

| b) | Eller ansøgerorganisationen (koordinatoren) skal koordinere gennemførelsen af aktivitetsprogrammet, som rent faktisk udføres af andre organisationer (partnere), der opfylder støtteberettigelseskriterierne for de pågældende delaktioner under Aktive unge-programmet (princip B). I dette tilfælde skal partnerorganisationerne angives af ansøgeren ved ansøgningens indgivelse. |
| --- | --- |

b)

Eller ansøgerorganisationen (koordinatoren) skal koordinere gennemførelsen af aktivitetsprogrammet, som rent faktisk udføres af andre organisationer (partnere), der opfylder støtteberettigelseskriterierne for de pågældende delaktioner under Aktive unge-programmet (princip B). I dette tilfælde skal partnerorganisationerne angives af ansøgeren ved ansøgningens indgivelse.

2.   HVEM KAN SØGE?

Forslagene skal være indsendt af lokale eller regionale offentlige enheder eller af instanser, der er aktive på ungdomsområdet på europæisk plan (ENGO) med medlemsorganisationer i mindst otte af de lande, der er med i Unge aktive-programmet.

Kun ansøgere, der er en juridisk person og har været etableret i et af programlandene i mindst et år forud for datoen for indgivelsen af ansøgningen, er støtteberettigede. Programlandene er:

| — | Den Europæiske Unions medlemsstater: Belgien, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Letland, Litauen, Luxembourg, Ungarn, Malta, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien, Slovakiet, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige |
| --- | --- |

—

Den Europæiske Unions medlemsstater: Belgien, Bulgarien, Den Tjekkiske Republik, Danmark, Tyskland, Estland, Irland, Grækenland, Spanien, Frankrig, Italien, Cypern, Letland, Litauen, Luxembourg, Ungarn, Malta, Nederlandene, Østrig, Polen, Portugal, Rumænien, Slovenien, Slovakiet, Finland, Sverige og Det Forenede Kongerige

| — | de EFTA-lande, der er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS): Island, Liechtenstein og Norge |
| --- | --- |

—

de EFTA-lande, der er medlem af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS): Island, Liechtenstein og Norge

| — | de lande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser i de rammeaftaler, der er indgået med dette land med henblik på dets deltagelse i fællesskabsprogrammerne: Tyrkiet. |
| --- | --- |

—

de lande, der er omfattet af en førtiltrædelsesstrategi, i overensstemmelse med de generelle principper og betingelser i de rammeaftaler, der er indgået med dette land med henblik på dets deltagelse i fællesskabsprogrammerne: Tyrkiet.

3.   STØTTEBERETTIGEDE AKTIVITETER

Nedenfor findes de støtteberettigede aktiviteter, der kan indgå i et aktivitetsprogram:

| 1) | udveksling af unge — hører under delaktion 1.1 i Aktive unge-programmet (yderligere oplysninger om støtteberettigelseskriterier og regler for finansiering findes i bilag I) |
| --- | --- |

1)

udveksling af unge — hører under delaktion 1.1 i Aktive unge-programmet (yderligere oplysninger om støtteberettigelseskriterier og regler for finansiering findes i bilag I)

| 2) | ungdomsinitiativer — hører under delaktion 1.2 i Aktive unge-programmet (yderligere oplysninger om støtteberettigelseskriterier og regler for finansiering findes i bilag I) |
| --- | --- |

2)

ungdomsinitiativer — hører under delaktion 1.2 i Aktive unge-programmet (yderligere oplysninger om støtteberettigelseskriterier og regler for finansiering findes i bilag I)

| 3) | aktiviteter under delaktion 4.3 i Aktive unge-programmet undtagen etablering af netværk (yderligere oplysninger om støtteberettigelseskriterier og regler for finansiering findes i bilag I). |
| --- | --- |

3)

aktiviteter under delaktion 4.3 i Aktive unge-programmet undtagen etablering af netværk (yderligere oplysninger om støtteberettigelseskriterier og regler for finansiering findes i bilag I).

Andre aktiviteter er ikke støtteberettigede.

Programmerne skal iværksættes mellem 1. april 2009 og 1. september 2009.

Aktivitetsprogrammerne kan løbe over to år (24 måneder).

4.   TILDELINGSKRITERIER

Projektets kvalitet bedømmes ud fra følgende kriterier:

| A. | Den generelle kvalitet af aktivitetsprogrammet og koordineringen deraf, der bedømmes på baggrund af:






  a) | sammenhæng med Aktive unge-programmets målsætninger og denne forslagsindkaldelse |
| --- | --- | --- |

A.

Den generelle kvalitet af aktivitetsprogrammet og koordineringen deraf, der bedømmes på baggrund af:

a)

sammenhæng med Aktive unge-programmets målsætninger og denne forslagsindkaldelse

| b) | kvaliteten af aktivitetsprogrammets udformning og navnlig planlægningen deraf |
| --- | --- |

b)

kvaliteten af aktivitetsprogrammets udformning og navnlig planlægningen deraf

| c) | aktivitetsprogrammets rækkevidde (dvs. synergieffekt, varig betydning for et stort antal unge, synlighed samt optimering og udnyttelse af dets resultater) |
| --- | --- |

c)

aktivitetsprogrammets rækkevidde (dvs. synergieffekt, varig betydning for et stort antal unge, synlighed samt optimering og udnyttelse af dets resultater)

| d) | antallet af ungdomsledere, der er direkte involveret i gennemførelsen af aktivitetsprogrammet. |
| --- | --- |

d)

antallet af ungdomsledere, der er direkte involveret i gennemførelsen af aktivitetsprogrammet.

Alle ovennævnte kriterier (punkt A) vægtes ens i evalueringen.

| B. | Kvaliteten af hver aktivitet i aktivitetsprogrammet, der bedømmes på baggrund af:






  a) | samtlige tildelingskriterier for denne aktivitet (kvaliteten af projektet og de foreslåede metoder samt deltagernes og de projektansvarliges profil) og deres forholdsmæssige vægt i evalueringen som beskrevet i bilag I. |
| --- | --- | --- |

B.

Kvaliteten af hver aktivitet i aktivitetsprogrammet, der bedømmes på baggrund af:

a)

samtlige tildelingskriterier for denne aktivitet (kvaliteten af projektet og de foreslåede metoder samt deltagernes og de projektansvarliges profil) og deres forholdsmæssige vægt i evalueringen som beskrevet i bilag I.

De to kategorier af kriterier har samme vægt i evalueringen.

5.   BUDGET

Det samlede budget til medfinansiering af programmerne i forbindelse med denne indkaldelse af forslag anslås til ca. 750 000 EUR.

Den finansielle støtte til hvert projekt kan ikke overstige 100 000 EUR.

Drejer det sig om et partnerskab, deler støttemodtageren finansieringen af projektet med Europa-Kommissionen.

Agenturet forbeholder sig ret til ikke at tildele alle de disponible midler i støtte.

6.   ANSØGNINGSFRIST

Ansøgningerne skal sendes til Forvaltningsorganet for Undervisning, Audiovisuelle Medier og Kultur (EACEA) senest den 1. december 2008 til følgende adresse:

| Agence Exécutive «Éducation, Audiovisuel et Culture» |
| --- |
| Programme «Jeunesse en action» |
| Appel à propositions EACEA/30/08 |
| BOUR 01/001 |
| Avenue du Bourget, 1 |
| B-1140 Bruxelles |

Agence Exécutive «Éducation, Audiovisuel et Culture»

Programme «Jeunesse en action»

Appel à propositions EACEA/30/08

BOUR 01/001

Avenue du Bourget, 1

B-1140 Bruxelles

Kun ansøgninger, der indsendes på det relevante ansøgningsskema, er korrekt udfyldt, dateret og underskrevet af den person, der er behørigt bemyndiget dertil af ansøgeren, kan komme i betragtning.

Ansøgninger, der indsendes pr. telefax eller e-mail, kan ikke komme i betragtning.

7.   YDERLIGERE OPLYSNINGER

Detaljerede retningslinjer og ansøgningsskemaer kan findes på følgende adresse:

http://eacea.ec.europa.eu/youth/calls2008/action46/index_en.htm

Ansøgninger skal indsendes på ansøgningsskemaet og indeholde alle krævede bilag og oplysninger.

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF DEN FÆLLES HANDELSPOLITIK

Kommissionen

| 4.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/22 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/22

---

Meddelelse om det forestående udløb af visse antidumpingforanstaltninger

(2008/C 253/08)

| 1. | Kommissionen skal meddele, at medmindre der indledes en fornyet undersøgelse efter følgende procedure, udløber nedennævnte antidumpingforanstaltninger på de i tabellen angivne tidspunkter, jf. artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1). |
| --- | --- |

1.

Kommissionen skal meddele, at medmindre der indledes en fornyet undersøgelse efter følgende procedure, udløber nedennævnte antidumpingforanstaltninger på de i tabellen angivne tidspunkter, jf. artikel 11, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1).

2.   Procedure

Producenter i Fællesskabet kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse. Anmodningen skal indeholde tilstrækkelige beviser for, at foranstaltningernes bortfald sandsynligvis vil medføre, at der fortsat eller igen vil finde dumping sted med deraf følgende skade.

Skulle Kommissionen beslutte at foretage en fornyet undersøgelse af de pågældende foranstaltninger, vil importørerne, eksportørerne, repræsentanterne for eksportlandet og producenterne i Fællesskabet få lejlighed til at uddybe, afvise eller fremsætte bemærkninger til de spørgsmål, der er indeholdt i anmodningen om fornyet undersøgelse.

3.   Tidsfrist

Producenterne i Fællesskabet kan indgive en skriftlig anmodning om en fornyet undersøgelse på ovennævnte grundlag til Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel (Kontor H-1), J-79 4/23, B-1049 Bruxelles (2), på et hvilket som helst tidspunkt efter denne meddelelses offentliggørelse, men ikke senere end tre måneder før den i nedenstående tabel angivne dato.

| 4. | Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96.









  Varen | Oprindelses- eller eksportland(e) | Foranstaltninger | Reference | Udløbsdato |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Natriumcyclamat | Folkerepublikken Kina
  Indonesien | Antidumpingtold | Rådets forordning (EF) nr. 435/2004 (EUT L 72 af 11.3.2004, s. 1) | 12.3.2009 |

4.

Denne meddelelse offentliggøres i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EF) nr. 384/96.

Varen

Oprindelses- eller eksportland(e)

Foranstaltninger

Reference

Udløbsdato

Natriumcyclamat

Folkerepublikken Kina

Indonesien

Antidumpingtold

Rådets forordning (EF) nr. 435/2004 (EUT L 72 af 11.3.2004, s. 1)

12.3.2009

---

(1)  EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

(2)  Fax (32-2) 295 65 05.

---

PROCEDURER I TILKNYTNING TIL GENNEMFØRELSEN AF KONKURRENCEPOLITIKKEN

Kommissionen

| 4.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/23 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/23

---

STATSSTØTTE — TYSKLAND

Statsstøtte C 27/08 (ex N 426/05) — Tyskland — EverQ (SMV-bonus)

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 253/09)

Ved brev af 17. juni 2008, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtteforanstaltning.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af dette resumé og det efterfølgende brev sende eventuelle bemærkninger til den støtteforanstaltning, Kommissionen indleder proceduren over for, til følgende adresse:

| Europa-Kommissionen |
| --- |
| Generaldirektoratet for Konkurrence |
| Registreringskontoret for Statsstøtte |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Konkurrence

Registreringskontoret for Statsstøtte

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 12 42

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Tyskland. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navn hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGEN OG INVESTERINGSPROJEKTET

Modtageren af den meddelte støtte er EverQ GmbH (herefter EverQ). EverQ er et joint venture-selskab, der blev etableret i december 2004 af Evergreen Solar Inc. og Q-Cells AG (ejer henholdsvis 75,1 % og 24,9 % i EverQ). Evergreen producerer solcellemoduler og har patentret på String-Ribbon-teknologien. Q-Cells er verdens andenstørste producent af solceller. Renewable Energy Corporation, der er verdens største producent af siliciummaterialer til solcelleindustrien, og som også via sine datterselskaber producerer solwafere, solceller og moduler, sluttede sig i november 2005 til virksomheden, og siden december 2006 har de tre partnere hver haft en andel i EverQ på 33,3 %.

I sag N 426/05 (1) godkendte Kommissionen den 7. juni 2006 (reference K(2006) 2092 endelig) en støtte til EverQ GmbH i form af SMV-bonus. Sigtet med støtten var at fremme regionaludvikling. Formålet med støtteprojektet var at etablere en ny fabrik (EverQ1), der skulle producere solmoduler på basis af String-Ribbon-teknologien. Den nye fabrik var EverQ's første produktionsanlæg. Byggeriet startede i december 2004. Fabrikken skulle have en produktionskapacitet på 30 MWp og skulle være i drift inden 31. december 2007.

I forbindelse med undersøgelser vedrørende en anden anmeldt støtte til EverQ (N 864/06) opdagede Kommissionen, at der muligvis var manipuleret med EverQ's ejerforhold og finansstruktur for at sikre, at virksomheden var berettiget til at modtage SMV-bonus. Kommissionen var ikke bekendt med disse oplysninger, da den traf beslutningen om SMV-bonussen til EverQ.

De nye oplysninger vedrører den oprindelige joint venture-aftale mellem Evergreen og Q-Cells om EverQ1-projektet, og de viser, at joint venture-partnerne [...] (2) bevidst holdt kapitalandelene i Q-Cells under 25 % (på 24,9 %) for at opnå størst mulig statsstøtte (herunder en SMV-bonus).

VURDERING AF STØTTENS FORENELIGHED

EverQ har allerede modtaget regional investeringsstøtte til en værdi af 28 471 100 mio. EUR, inklusiv en SMV-bonus på 15 %, til EverQ1-projektet. SMV-bonussen var et tillæg oveni den normale maksimale støtteintensitet, der er tilladt efter retningslinjerne om statsstøtte med regionalt sigte. Begrundelsen for dette tillæg er, at SMV fortjener mere støtte for at kompensere for de ulemper, de har på grund af deres størrelse.

Ifølge artikel 4 i bilaget til Kommissionens henstilling af 6. maj 2003 om definitionen af mikrovirksomheder, små og mellemstore virksomheder (herefter SMV-henstillingen) (3), bestemmes en støttemodtagers status som SMV på basis af de relevante data for antal beskæftigede og finansielle tærskler for det seneste afsluttede regnskabsår og beregnet på årsbasis.

Ved at holde kapitalandelene i Q-Cells på 24,9 %, og hermed under 25 %, blev antallet af beskæftigede og de finansielle tærskler ikke medtaget i beregningen af EverQ's antal beskæftigede og finansielle tærskler (4). På grundlag heraf traf Kommissionen den 7. juni 2006, en positiv beslutning om SMV-bonussen til EverQ1, idet den konkluderede, at oplysningerne fra de tyske myndigheder viste, at støttemodtageren opfyldte definitionen på en SMV på anmeldelsestidpunktet, og at støtten, inkl. SMV-bonussen, var nødvendig for sikre finansiering af hele investeringsprojektet.

I det foreliggende tilfælde nærer Kommissionen tvivl om, hvorvidt EverQ's aktionærer bevidst forsøgte at undgå tærsklerne for at omgå SMV-definitionen og dermed opnå højere støtte, selv om de ikke lider under de ulemper, der er typiske for SMV.

Kommissionen har i overensstemmelse med artikel 9 i procedureforordningen besluttet at indlede proceduren for at modtage bemærkninger fra interesserede parter, inden den tager stilling til, om den oprindelige beslutning om at godkende SMV-bonussen skal tilbagekaldes.

BREVETS ORDLYD

»Die Kommission möchte Deutschland davon in Kenntnis setzen, dass sie nach Prüfung der Angaben Ihrer Behörden zu der genannten Beihilfemaßnahme gemäß Artikel 9 der Verordnung (EG) Nr. 659/1999 des Rates vom 22. März 1999 über besondere Vorschriften für die Anwendung von Artikel 93 (jetzt Artikel 88) des EG-Vertrags (5) entschieden hat, wegen der genannten Beihilfe das Verfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einzuleiten.

1.   VERFAHREN

| (1) | In der Beihilfesache N 426/05 (6) genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 (Entscheidung K(2006) 2092 endg.) eine Beihilfe in Form eines KMU-Aufschlags für die EverQ GmbH (nachstehend ‚EverQ‘ genannt). |
| --- | --- |

(1)

In der Beihilfesache N 426/05 (6) genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 (Entscheidung K(2006) 2092 endg.) eine Beihilfe in Form eines KMU-Aufschlags für die EverQ GmbH (nachstehend ‚EverQ‘ genannt).

| (2) | Während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfemaßnahme für EverQ (N 864/06) entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ im Anmeldeverfahren möglicherweise unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, was die die Absichten der beteiligten Unternehmen anbetrifft sicherzustellen, dass EverQ nach Auffassung der Kommission für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Wären diese Informationen der Kommission zum damaligen Zeitpunkt bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt. |
| --- | --- |

(2)

Während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfemaßnahme für EverQ (N 864/06) entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ im Anmeldeverfahren möglicherweise unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, was die die Absichten der beteiligten Unternehmen anbetrifft sicherzustellen, dass EverQ nach Auffassung der Kommission für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Wären diese Informationen der Kommission zum damaligen Zeitpunkt bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt.

| (3) | Mit Schreiben vom 17. März 2008 (D/51176) gab die Kommission Deutschland Gelegenheit, zu der von ihr beabsichtigten Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens vor einem möglichen Widerruf ihrer Entscheidung vom 7. Juni 2006 Stellung zu nehmen. Die deutschen Behörden übermittelten ihre Stellungnahme mit Schreiben vom 15. April 2008, das am 16. April 2008 registriert wurde (A/7152). Mit einem weiteren Schreiben vom 15. April 2008, das am selben Tag registriert wurde (A/7084), legten die deutschen Behörden zudem ergänzende Informationen vor. Am 15. Mai 2008 fand ein Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und der deutschen Behörden statt. |
| --- | --- |

(3)

Mit Schreiben vom 17. März 2008 (D/51176) gab die Kommission Deutschland Gelegenheit, zu der von ihr beabsichtigten Einleitung eines förmlichen Prüfverfahrens vor einem möglichen Widerruf ihrer Entscheidung vom 7. Juni 2006 Stellung zu nehmen. Die deutschen Behörden übermittelten ihre Stellungnahme mit Schreiben vom 15. April 2008, das am 16. April 2008 registriert wurde (A/7152). Mit einem weiteren Schreiben vom 15. April 2008, das am selben Tag registriert wurde (A/7084), legten die deutschen Behörden zudem ergänzende Informationen vor. Am 15. Mai 2008 fand ein Treffen zwischen Vertretern der Kommissionsdienststellen und der deutschen Behörden statt.

2.   BESCHREIBUNG DER BEIHILFEMASSNAHME

2.1.   Das Vorhaben

| (4) | Mit Schreiben vom 29. August 2005, das am 1. September 2005 registriert wurde (SG/2005/7811), meldeten die deutschen Behörden einen KMU-Aufschlag von 15 Prozentpunkten an, der EverQ auf der Grundlage von Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (7) (nachstehend ‚KMU-Verordnung‘ genannt) zusätzlich zu einer Regionalbeihilfe im Rahmen der bestehenden regionalen Beihilferegelungen ‚Gemeinschaftsaufgabe — Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (staatliche Beihilfe N 642/02 (8) — nachstehend ‚GA‘ genannt) und ‚Investitionszulagengesetz 2005‘ (staatliche Beihilfe N 142a/04 (9) — nachstehend ‚InvZulG‘ genannt) gewährt werden sollte. |
| --- | --- |

(4)

Mit Schreiben vom 29. August 2005, das am 1. September 2005 registriert wurde (SG/2005/7811), meldeten die deutschen Behörden einen KMU-Aufschlag von 15 Prozentpunkten an, der EverQ auf der Grundlage von Artikel 4 Absatz 3 Buchstabe b der Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (7) (nachstehend ‚KMU-Verordnung‘ genannt) zusätzlich zu einer Regionalbeihilfe im Rahmen der bestehenden regionalen Beihilferegelungen ‚Gemeinschaftsaufgabe — Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur‘ (staatliche Beihilfe N 642/02 (8) — nachstehend ‚GA‘ genannt) und ‚Investitionszulagengesetz 2005‘ (staatliche Beihilfe N 142a/04 (9) — nachstehend ‚InvZulG‘ genannt) gewährt werden sollte.

| (5) | Ziel des Beihilfevorhabens ist die Förderung der regionalen Entwicklung. Der Investitionsstandort befindet sich in Thalheim, Landkreis Bitterfeld, Sachsen-Anhalt, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags, für das gemäß der bis Ende 2006 geltenden Fördergebietskarte für Deutschland (10) eine Beihilfehöchstintensität, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), von 35 % Anwendung fand. |
| --- | --- |

(5)

Ziel des Beihilfevorhabens ist die Förderung der regionalen Entwicklung. Der Investitionsstandort befindet sich in Thalheim, Landkreis Bitterfeld, Sachsen-Anhalt, Deutschland, einem Fördergebiet nach Artikel 87 Absatz 3 Buchstabe a des EG-Vertrags, für das gemäß der bis Ende 2006 geltenden Fördergebietskarte für Deutschland (10) eine Beihilfehöchstintensität, ausgedrückt als Bruttosubventionsäquivalent (BSÄ), von 35 % Anwendung fand.

| (6) | Das Vorhaben betraf die Errichtung einer neuen Fabrik (EverQ1) zur Herstellung von Solarmodulen (Prodcom-Code 32.10.52.37) auf der Grundlage der sogenannten String-Ribbon-Technologie (11). Bei der neuen Fabrik handelte es sich um die erste Betriebsstätte von EverQ. Mit der Errichtung der Fabrik wurde im Dezember 2004 begonnen. Die Fabrik sollte eine nominale Produktionskapazität von 30 Megawatt-Peak (12) erreichen und bis zum 31. Dezember 2007 in Betrieb genommen werden. Tatsächlich nahm EverQ1 die Produktion bereits im April 2006 auf. |
| --- | --- |

(6)

Das Vorhaben betraf die Errichtung einer neuen Fabrik (EverQ1) zur Herstellung von Solarmodulen (Prodcom-Code 32.10.52.37) auf der Grundlage der sogenannten String-Ribbon-Technologie (11). Bei der neuen Fabrik handelte es sich um die erste Betriebsstätte von EverQ. Mit der Errichtung der Fabrik wurde im Dezember 2004 begonnen. Die Fabrik sollte eine nominale Produktionskapazität von 30 Megawatt-Peak (12) erreichen und bis zum 31. Dezember 2007 in Betrieb genommen werden. Tatsächlich nahm EverQ1 die Produktion bereits im April 2006 auf.

2.2.   Der Beihilfeempfänger

| (7) | Die angemeldete Beihilfe soll EverQ gewährt werden. EverQ wurde im Dezember 2004 gegründet. Zum Zeitpunkt der Anmeldung, dem 1. September 2005, hielten die Evergreen Solar Inc. (Marlboro, MA, USA, nachstehend ‚Evergreen‘ genannt) und die Q-Cells AG (Thalheim, Deutschland, nachstehend ‚Q-Cells‘ genannt) 75,1 % bzw. 24,9 % der Anteile an EverQ. Evergreen stellt Solarmodule her und besitzt ein Patent für die String-Ribbon-Technologie. Q-Cells ist weltweit der zweitgrößte Hersteller von Solarzellen. |
| --- | --- |

(7)

Die angemeldete Beihilfe soll EverQ gewährt werden. EverQ wurde im Dezember 2004 gegründet. Zum Zeitpunkt der Anmeldung, dem 1. September 2005, hielten die Evergreen Solar Inc. (Marlboro, MA, USA, nachstehend ‚Evergreen‘ genannt) und die Q-Cells AG (Thalheim, Deutschland, nachstehend ‚Q-Cells‘ genannt) 75,1 % bzw. 24,9 % der Anteile an EverQ. Evergreen stellt Solarmodule her und besitzt ein Patent für die String-Ribbon-Technologie. Q-Cells ist weltweit der zweitgrößte Hersteller von Solarzellen.

| (8) | Im November 2005 erwarb die Renewable Energy Corporation ASA (Norwegen, nachstehend ‚REC‘ genannt) eine Beteiligung von 15 %, während Evergreen und Q-Cells ihre Beteiligung auf 64 % bzw. 21 % verringerten. REC ist weltweit der größte Hersteller von Silizium-Materialien für die Fotovoltaikindustrie. Die Tochtergesellschaften von REC stellen auch Solarwafer, -zellen und -module her. |
| --- | --- |

(8)

Im November 2005 erwarb die Renewable Energy Corporation ASA (Norwegen, nachstehend ‚REC‘ genannt) eine Beteiligung von 15 %, während Evergreen und Q-Cells ihre Beteiligung auf 64 % bzw. 21 % verringerten. REC ist weltweit der größte Hersteller von Silizium-Materialien für die Fotovoltaikindustrie. Die Tochtergesellschaften von REC stellen auch Solarwafer, -zellen und -module her.

| (9) | Seit dem 19. Dezember 2006 halten die Geschäftspartner Evergreen, Q-Cells und REC jeweils eine Beteiligung von 33,3 % an EverQ. |
| --- | --- |

(9)

Seit dem 19. Dezember 2006 halten die Geschäftspartner Evergreen, Q-Cells und REC jeweils eine Beteiligung von 33,3 % an EverQ.

| (10) | Am 5. Februar 2007 kündigte Q-Cells seine Absicht an, sich mit 17,9 % an REC zu beteiligen. Zugleich kündigte Good Energies Investment BV, ein institutioneller Anleger und ehemaliger Mitanteilseigner von REC (39,46 %) und Q-Cells (16,39 %) in einer Presserklärung an, dass es seinen an REC gehaltenen Anteil an Q-Cells und Orkla ASA veräußern werde (26. Februar 2007). Die nachfolgende Übersicht gibt Aufschluss über die derzeitige Gesellschafterstruktur von EverQ: |
| --- | --- |

(10)

Am 5. Februar 2007 kündigte Q-Cells seine Absicht an, sich mit 17,9 % an REC zu beteiligen. Zugleich kündigte Good Energies Investment BV, ein institutioneller Anleger und ehemaliger Mitanteilseigner von REC (39,46 %) und Q-Cells (16,39 %) in einer Presserklärung an, dass es seinen an REC gehaltenen Anteil an Q-Cells und Orkla ASA veräußern werde (26. Februar 2007). Die nachfolgende Übersicht gibt Aufschluss über die derzeitige Gesellschafterstruktur von EverQ:

Image

2.3.   Die Investitionskosten und die Finanzierung des Vorhabens

| (11) | Die gesamten Investitionskosten für das Vorhaben belaufen sich (nominal) auf 65 699 302 EUR, von denen 60 873 300 EUR für eine Regionalbeihilfe in Frage kommen. In Tabelle I sind die gesamten Investitionskosten für das angemeldete Vorhaben aufgeschlüsselt.
  Tabelle I
  Aufschlüsselung der Projektkosten (nominale Beträge)






  Investitionskategorie | Betrag (in EUR) |
| --- | --- | --- |
| Grundstück | [...] (13) |
| Gebäude | [...] |
| Maschinen/Werkzeuge | [...] |
| Investitionskosten insgesamt | 65 699 302 |
| Beihilfefähige Kosten insgesamt | 60 873 300 |

(11)

Die gesamten Investitionskosten für das Vorhaben belaufen sich (nominal) auf 65 699 302 EUR, von denen 60 873 300 EUR für eine Regionalbeihilfe in Frage kommen. In Tabelle I sind die gesamten Investitionskosten für das angemeldete Vorhaben aufgeschlüsselt.

Tabelle I

Aufschlüsselung der Projektkosten (nominale Beträge)

Investitionskategorie

Betrag (in EUR)

Grundstück

[...] (13)

Gebäude

[...]

Maschinen/Werkzeuge

[...]

Investitionskosten insgesamt

65 699 302

Beihilfefähige Kosten insgesamt

60 873 300

| (12) | Das Vorhaben wurde neben den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und Bankdarlehen finanziert. Tabelle II gibt einen Überblick über die Finanzierung des angemeldeten Vorhabens.
  Tabelle II
  Finanzierung des Vorhabens (nominale Beträge)






  Finanzierungsmittel | Betrag (in EUR) |
| --- | --- | --- |
| Eigenmittel | [...] |
| GA-Zuschuss | 14 142 000 |
| Zulage gemäß InvZulG | 14 329 100 |
| Bankdarlehen (nicht durch eine staatliche Garantie abgesichert) | 8 000 000 |
| Darlehen der Muttergesellschaften | [...] |
| Insgesamt | 65 699 302 |

(12)

Das Vorhaben wurde neben den beantragten Beihilfemitteln mit Eigenmitteln und Bankdarlehen finanziert. Tabelle II gibt einen Überblick über die Finanzierung des angemeldeten Vorhabens.

Tabelle II

Finanzierung des Vorhabens (nominale Beträge)

Finanzierungsmittel

Betrag (in EUR)

Eigenmittel

[...]

GA-Zuschuss

14 142 000

Zulage gemäß InvZulG

14 329 100

Bankdarlehen (nicht durch eine staatliche Garantie abgesichert)

8 000 000

Darlehen der Muttergesellschaften

[...]

Insgesamt

65 699 302

2.4.   Die neuen Informationen

| (13) | Die neuen Informationen, auf die die Kommission während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfe für EverQ stieß, betreffen den ursprünglichen zwischen Evergreen und Q-Cells geschlossenen Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 14. Mai 2005 über das Vorhaben EverQ1 (14) (nachstehend ‚MJVA1‘ genannt), dem zu entnehmen ist, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe (einschließlich eines KMU-Aufschlags) in Anspruch nehmen zu können. In Artikel 3 Absatz 4 des Vertrags ist festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. In Artikel 3 Absatz 6 des Vertrags ist zudem Folgendes festgelegt: Sollte Q-Cells gemäß den geltenden Fördermittelbestimmungen seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen können, ohne dass dies dazu führen könnte, dass die zuständigen Behörden einem Antrag auf staatliche Investitionszuschüsse nicht bzw. nur teilweise stattgeben oder bereits gewährte staatliche Investitionszuschüsse ganz oder teilweise zurückfordern, wird Q-Cells angeboten, sich an EverQ in der gleichen prozentualen Höhe zu beteiligen wie Evergreen. |
| --- | --- |

(13)

Die neuen Informationen, auf die die Kommission während der Prüfung einer weiteren angemeldeten Beihilfe für EverQ stieß, betreffen den ursprünglichen zwischen Evergreen und Q-Cells geschlossenen Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 14. Mai 2005 über das Vorhaben EverQ1 (14) (nachstehend ‚MJVA1‘ genannt), dem zu entnehmen ist, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe (einschließlich eines KMU-Aufschlags) in Anspruch nehmen zu können. In Artikel 3 Absatz 4 des Vertrags ist festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. In Artikel 3 Absatz 6 des Vertrags ist zudem Folgendes festgelegt: Sollte Q-Cells gemäß den geltenden Fördermittelbestimmungen seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen können, ohne dass dies dazu führen könnte, dass die zuständigen Behörden einem Antrag auf staatliche Investitionszuschüsse nicht bzw. nur teilweise stattgeben oder bereits gewährte staatliche Investitionszuschüsse ganz oder teilweise zurückfordern, wird Q-Cells angeboten, sich an EverQ in der gleichen prozentualen Höhe zu beteiligen wie Evergreen.

2.5.   Anwendbare Verfahrensvorschriften

| (14) | In Artikel 9 der Verfahrensverordnung heißt es: ‚Die Kommission kann, nachdem sie dem betreffenden Mitgliedstaat Gelegenheit zur Stellungnahme gegeben hat, eine (...) Entscheidung widerrufen, wenn diese auf während des Verfahrens übermittelten unrichtigen Informationen beruht, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren. Vor dem Widerruf einer Entscheidung und dem Erlass einer neuen Entscheidung eröffnet die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 4 Absatz 4 (...)‘. |
| --- | --- |

(14)

In Artikel 9 der Verfahrensverordnung heißt es: ‚Die Kommission kann, nachdem sie dem betreffenden Mitgliedstaat Gelegenheit zur Stellungnahme gegeben hat, eine (...) Entscheidung widerrufen, wenn diese auf während des Verfahrens übermittelten unrichtigen Informationen beruht, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren. Vor dem Widerruf einer Entscheidung und dem Erlass einer neuen Entscheidung eröffnet die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 4 Absatz 4 (...)‘.

2.6.   Stellungnahme Deutschlands

| (15) | Die deutschen Behörden vertraten in ihrem Schreiben vom 15. April 2008 die Auffassung, dass im Falle von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung die in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (15) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘ genannt) festgelegten formellen Kriterien bezüglich der Schwellenwerte erfüllt gewesen seien und dass die KMU-Empfehlung keine weiteren klar definierten, in der Praxis handhabbaren Abgrenzungskriterien enthalte. Daher sind die deutschen Behörden der Auffassung, dass diese formellen Kriterien für die Bestimmung der Eigenschaft eines KMU ausschlaggebend sein müssten, um die Rechtssicherheit und die Berechenbarkeit der Beihilfenkontrollpolitik der Kommission zu gewährleisten. Sollte die Kommission der Auffassung sein, dass die formellen Kriterien nicht mehr angemessen seien, dürfe sie nicht einfach ihre Praxis anhand von Einzelfällen ändern, sondern müsse über eine Änderung der entsprechenden Regelung nachdenken. |
| --- | --- |

(15)

Die deutschen Behörden vertraten in ihrem Schreiben vom 15. April 2008 die Auffassung, dass im Falle von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung die in der Empfehlung der Kommission vom 6. Mai 2003 betreffend die Definition der Kleinstunternehmen sowie der kleinen und mittleren Unternehmen (15) (nachstehend ‚KMU-Empfehlung‘ genannt) festgelegten formellen Kriterien bezüglich der Schwellenwerte erfüllt gewesen seien und dass die KMU-Empfehlung keine weiteren klar definierten, in der Praxis handhabbaren Abgrenzungskriterien enthalte. Daher sind die deutschen Behörden der Auffassung, dass diese formellen Kriterien für die Bestimmung der Eigenschaft eines KMU ausschlaggebend sein müssten, um die Rechtssicherheit und die Berechenbarkeit der Beihilfenkontrollpolitik der Kommission zu gewährleisten. Sollte die Kommission der Auffassung sein, dass die formellen Kriterien nicht mehr angemessen seien, dürfe sie nicht einfach ihre Praxis anhand von Einzelfällen ändern, sondern müsse über eine Änderung der entsprechenden Regelung nachdenken.

| (16) | Die deutschen Behörden geben an, dass sie den MJVA1 der Anmeldung nicht beigefügt hätten, da sie ihn aus beihilferechtlicher Sicht nicht für relevant eingestuft hätten. Der Vertragstext sei öffentlich zugänglich gewesen, und die deutschen Behörden hätten ihn zum Zeitpunkt der Anmeldung nicht bewusst verschwiegen oder zurückgehalten. |
| --- | --- |

(16)

Die deutschen Behörden geben an, dass sie den MJVA1 der Anmeldung nicht beigefügt hätten, da sie ihn aus beihilferechtlicher Sicht nicht für relevant eingestuft hätten. Der Vertragstext sei öffentlich zugänglich gewesen, und die deutschen Behörden hätten ihn zum Zeitpunkt der Anmeldung nicht bewusst verschwiegen oder zurückgehalten.

| (17) | Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass sowohl die Stellungnahmen der beiden Joint-Venture-Partner Evergreen und Q-Cells als auch die Entwicklung der Gesellschafterstruktur von EverQ die im Rahmen der Anmeldung gemachten Angaben stützen würden. Nach Auffassung des begünstigten Unternehmens würden diese Angaben den Tatsachen entsprechen und zudem das von den Beteiligten auch tatsächlich Gewollte widerspiegeln. Die deutschen Behörden vertreten die Ansicht, dass die neuen Informationen aus dem MJVA1 nicht geeignet seien, ein anderes Bild zu vermitteln. |
| --- | --- |

(17)

Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass sowohl die Stellungnahmen der beiden Joint-Venture-Partner Evergreen und Q-Cells als auch die Entwicklung der Gesellschafterstruktur von EverQ die im Rahmen der Anmeldung gemachten Angaben stützen würden. Nach Auffassung des begünstigten Unternehmens würden diese Angaben den Tatsachen entsprechen und zudem das von den Beteiligten auch tatsächlich Gewollte widerspiegeln. Die deutschen Behörden vertreten die Ansicht, dass die neuen Informationen aus dem MJVA1 nicht geeignet seien, ein anderes Bild zu vermitteln.

| (18) | Die Gründungsgesellschafterinnen wie auch das begünstigte Unternehmen haben den deutschen Behörden Stellungnahmen übermittelt. Danach habe die ursprüngliche Gesellschafterstruktur (75,1 % für Evergreen und 24,9 % für Q-Cells) wirtschaftliche Gründe gehabt. Die im MJVA1 geregelte zukünftige Möglichkeit zur Erhöhung der Geschäftsanteile von Q-Cells an EverQ auf bis zu 50 % sei von verschiedenen Voraussetzungen abhängig gewesen und stünde in keinem vertraglichen Zusammenhang mit der Erhöhung der Anteile von Q-Cells auf 33,3 %, die am 29. September 2006 notariell beurkundet und zum 19. Dezember 2006 wirksam wurde. |
| --- | --- |

(18)

Die Gründungsgesellschafterinnen wie auch das begünstigte Unternehmen haben den deutschen Behörden Stellungnahmen übermittelt. Danach habe die ursprüngliche Gesellschafterstruktur (75,1 % für Evergreen und 24,9 % für Q-Cells) wirtschaftliche Gründe gehabt. Die im MJVA1 geregelte zukünftige Möglichkeit zur Erhöhung der Geschäftsanteile von Q-Cells an EverQ auf bis zu 50 % sei von verschiedenen Voraussetzungen abhängig gewesen und stünde in keinem vertraglichen Zusammenhang mit der Erhöhung der Anteile von Q-Cells auf 33,3 %, die am 29. September 2006 notariell beurkundet und zum 19. Dezember 2006 wirksam wurde.

| (19) | Die Beteiligung von Q-Cells sei nach dem Eintritt von REC und dem Abschluss eines ersten Silizium-Liefervertrags mit diesem neuen Joint-Venture-Partner zunächst auf 21 % gesenkt worden (zweiter Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 22. November 2005, nachstehend ‚MJVA2‘ genannt). Im MJVA2 sei eine Regelung wie in Artikel 3 Absatz 6 MJVA1 nicht mehr enthalten gewesen. Somit beruhe der Erwerb einer paritätischen Beteiligung aller Gesellschafter in Höhe von jeweils 33,3 %, der seine Ursache in einem (am 29. September 2006 unterzeichneten und ab dem 19. Dezember 2006 geltenden) zweiten Liefervertrag mit REC gefunden habe, nicht auf dem MJVA1. |
| --- | --- |

(19)

Die Beteiligung von Q-Cells sei nach dem Eintritt von REC und dem Abschluss eines ersten Silizium-Liefervertrags mit diesem neuen Joint-Venture-Partner zunächst auf 21 % gesenkt worden (zweiter Joint-Venture-Rahmenvertrag vom 22. November 2005, nachstehend ‚MJVA2‘ genannt). Im MJVA2 sei eine Regelung wie in Artikel 3 Absatz 6 MJVA1 nicht mehr enthalten gewesen. Somit beruhe der Erwerb einer paritätischen Beteiligung aller Gesellschafter in Höhe von jeweils 33,3 %, der seine Ursache in einem (am 29. September 2006 unterzeichneten und ab dem 19. Dezember 2006 geltenden) zweiten Liefervertrag mit REC gefunden habe, nicht auf dem MJVA1.

| (20) | Die deutschen Behörden machen geltend, der Joint-Venture-Partner Evergreen sei selbst ein KMU gewesen. Zudem habe Q-Cells die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung erfüllt (16) und sei bis Dezember 2006 ein Minderheitsgesellschafter gewesen: Bei Gründung des Joint Venture habe Q-Cells nur ein Mitglied — Evergreen dagegen zwei Mitglieder — in den Aufsichtsrat entsenden können, die Stimmrechte seien entsprechend den Geschäftsanteilen verteilt gewesen und die finanzielle Beteiligung der Partner am Investitionsvorhaben habe deren Anteilen am Joint Venture entsprochen. Die Berufung von Vorstandsmitgliedern von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ im Zeitraum von Ende 2004 bis April 2005 sei als vorübergehend anzusehen, allein vor der Hintergrund einer zügigen Ingangsetzung des Vorhabens zu werten und habe auf den Standort- und Sprachkenntnissen von Q-Cells beruht. |
| --- | --- |

(20)

Die deutschen Behörden machen geltend, der Joint-Venture-Partner Evergreen sei selbst ein KMU gewesen. Zudem habe Q-Cells die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung erfüllt (16) und sei bis Dezember 2006 ein Minderheitsgesellschafter gewesen: Bei Gründung des Joint Venture habe Q-Cells nur ein Mitglied — Evergreen dagegen zwei Mitglieder — in den Aufsichtsrat entsenden können, die Stimmrechte seien entsprechend den Geschäftsanteilen verteilt gewesen und die finanzielle Beteiligung der Partner am Investitionsvorhaben habe deren Anteilen am Joint Venture entsprochen. Die Berufung von Vorstandsmitgliedern von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ im Zeitraum von Ende 2004 bis April 2005 sei als vorübergehend anzusehen, allein vor der Hintergrund einer zügigen Ingangsetzung des Vorhabens zu werten und habe auf den Standort- und Sprachkenntnissen von Q-Cells beruht.

| (21) | Ergänzend führen die deutschen Behörden aus, dass die zwischen EverQ und Q-Cells geschlossenen Verträge (Lizenz- und Technologietransfervertrag, Silizium-Liefervertrag, Dienstleistungsverträge) ebenso wie die Verträge mit anderen Gesellschaftern dem Fremdvergleichsgrundsatz entsprächen. |
| --- | --- |

(21)

Ergänzend führen die deutschen Behörden aus, dass die zwischen EverQ und Q-Cells geschlossenen Verträge (Lizenz- und Technologietransfervertrag, Silizium-Liefervertrag, Dienstleistungsverträge) ebenso wie die Verträge mit anderen Gesellschaftern dem Fremdvergleichsgrundsatz entsprächen.

| (22) | Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass die Beteiligung von Q-Cells am ursprünglichen Joint Venture EverQ als Neugründung im Hinblick auf die für KMU typischen Schwierigkeiten nach Auskunft des Unternehmens keine Vorteile verschafft habe. In diesem Zusammenhang werden insbesondere folgende Punkte angeführt:






  — | der Zugang zu langfristigem Fremdkapital sei schwieriger als bei Großunternehmen gewesen und überhaupt nur unter Einbeziehung von Eigenmitteln und Fördermitteln in die Finanzierung sowie durch Beibringung umfangreicher Sicherheiten möglich gewesen. Die Kreditlinien der finanzierenden Banken seien genau und ausschließlich am Bedarf von EverQ1 orientiert gewesen. Das Finanzierungspaket für EverQ1 sei mit einem Bankkredit über lediglich 8 Mio. EUR (13 % der gesamten Investitionssumme) und Beiträgen der Partner entsprechend ihrer Beteiligung am Joint Venture als KMU-typisch anzusehen. Der Kreditvertrag sei erst im November 2005 unterzeichnet und der Kreditbetrag erst im Dezember 2006 an das Unternehmen ausgereicht worden, |
| --- | --- | --- |

(22)

Die deutschen Behörden machen ferner geltend, dass die Beteiligung von Q-Cells am ursprünglichen Joint Venture EverQ als Neugründung im Hinblick auf die für KMU typischen Schwierigkeiten nach Auskunft des Unternehmens keine Vorteile verschafft habe. In diesem Zusammenhang werden insbesondere folgende Punkte angeführt:

—

der Zugang zu langfristigem Fremdkapital sei schwieriger als bei Großunternehmen gewesen und überhaupt nur unter Einbeziehung von Eigenmitteln und Fördermitteln in die Finanzierung sowie durch Beibringung umfangreicher Sicherheiten möglich gewesen. Die Kreditlinien der finanzierenden Banken seien genau und ausschließlich am Bedarf von EverQ1 orientiert gewesen. Das Finanzierungspaket für EverQ1 sei mit einem Bankkredit über lediglich 8 Mio. EUR (13 % der gesamten Investitionssumme) und Beiträgen der Partner entsprechend ihrer Beteiligung am Joint Venture als KMU-typisch anzusehen. Der Kreditvertrag sei erst im November 2005 unterzeichnet und der Kreditbetrag erst im Dezember 2006 an das Unternehmen ausgereicht worden,

| — | der Zugang zum Absatzmarkt sei für EverQ und seine Gesellschafter mit erheblichen Risiken verbunden gewesen, da es sich bei der String-Ribbon-Technologie von Evergreen um eine industriell noch nicht validierte Technologie gehandelt habe (17) und Q-Cells als Solarzellenhersteller nicht auf dem Markt für Solarmodule tätig gewesen sei und somit keinen Beitrag zur Behebung der KMU-typischen Schwierigkeiten von EverQ habe leisten können, |
| --- | --- |

—

der Zugang zum Absatzmarkt sei für EverQ und seine Gesellschafter mit erheblichen Risiken verbunden gewesen, da es sich bei der String-Ribbon-Technologie von Evergreen um eine industriell noch nicht validierte Technologie gehandelt habe (17) und Q-Cells als Solarzellenhersteller nicht auf dem Markt für Solarmodule tätig gewesen sei und somit keinen Beitrag zur Behebung der KMU-typischen Schwierigkeiten von EverQ habe leisten können,

| — | die Versorgung mit dem wichtigen Rohstoff Silizium habe erst mit dem Beitritt von REC als Gesellschafter stabil abgesichert werden können. |
| --- | --- |

—

die Versorgung mit dem wichtigen Rohstoff Silizium habe erst mit dem Beitritt von REC als Gesellschafter stabil abgesichert werden können.

| (23) | Die deutschen Behörden übermittelten auch die Kopie eines Dokuments mit dem Titel ‚[...]‘. In dieser von [...] unterzeichneten Vereinbarung werden die Grundzüge eines möglichen Rechtsgeschäfts zwischen den beiden Unternehmen zwecks Gründung und Führung eines Joint Venture zur Entwicklung und Herstellung sowie zum Verkauf von Solarprodukten auf der Grundlage der String-Ribbon-Technologie dargelegt. |
| --- | --- |

(23)

Die deutschen Behörden übermittelten auch die Kopie eines Dokuments mit dem Titel ‚[...]‘. In dieser von [...] unterzeichneten Vereinbarung werden die Grundzüge eines möglichen Rechtsgeschäfts zwischen den beiden Unternehmen zwecks Gründung und Führung eines Joint Venture zur Entwicklung und Herstellung sowie zum Verkauf von Solarprodukten auf der Grundlage der String-Ribbon-Technologie dargelegt.

3.   WÜRDIGUNG DER BEIHILFEMASSNAHME

| (24) | Im vorliegenden Fall wurde die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 auf der Grundlage von Informationen erlassen, die zum Zeitpunkt der Anmeldung in Hinblick auf die Absichten der beteiligten Unternehmen unvollständig/unrichtig waren. |
| --- | --- |

(24)

Im vorliegenden Fall wurde die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 auf der Grundlage von Informationen erlassen, die zum Zeitpunkt der Anmeldung in Hinblick auf die Absichten der beteiligten Unternehmen unvollständig/unrichtig waren.

3.1.   Allgemeine Erwägungen

| (25) | Die deutschen Behörden machen im Wesentlichen geltend, dass die Kommission bei der Prüfung der Frage, ob ein Unternehmen mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU zu kämpfen hat, nur die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung, nicht aber die konkreten wirtschaftlichen Gegebenheiten berücksichtigen dürfe. Ergänzend führen sie aus, dass EverQ auf alle Fälle KMU-typische Schwierigkeiten gehabt habe. |
| --- | --- |

(25)

Die deutschen Behörden machen im Wesentlichen geltend, dass die Kommission bei der Prüfung der Frage, ob ein Unternehmen mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU zu kämpfen hat, nur die formellen Kriterien der KMU-Empfehlung, nicht aber die konkreten wirtschaftlichen Gegebenheiten berücksichtigen dürfe. Ergänzend führen sie aus, dass EverQ auf alle Fälle KMU-typische Schwierigkeiten gehabt habe.

| (26) | Zum ersten Punkt merkt die Kommission an, dass der Gerichtshof wie folgt entschieden hat: Das in der KMU-Empfehlung niedergelegte Unabhängigkeitskriterium bezweckt, dass die für KMU vorgesehenen Maßnahmen tatsächlich diejenigen Unternehmen erreichen, deren geringe Größe für sie einen Nachteil bedeutet, nicht aber diejenigen, die einem Konzern angehören und Zugang zu Mitteln und Unterstützungen haben, die ihre gleich großen Konkurrenten nicht haben. Es ergibt sich ferner, dass zur Beschränkung auf solche Unternehmen, die tatsächlich unabhängige KMU darstellen, auch rechtliche Gebilde von KMU ausgeschlossen werden sollen, die eine wirtschaftliche Gruppe bilden, deren Bedeutung über die eines solchen Unternehmens hinausgeht, und dass darauf zu achten ist, dass die Definition der KMU nicht durch eine rein formale Erfüllung der Kriterien umgangen wird. Das Unabhängigkeitskriterium ist daher im Licht dieses Zieles auszulegen (18). |
| --- | --- |

(26)

Zum ersten Punkt merkt die Kommission an, dass der Gerichtshof wie folgt entschieden hat: Das in der KMU-Empfehlung niedergelegte Unabhängigkeitskriterium bezweckt, dass die für KMU vorgesehenen Maßnahmen tatsächlich diejenigen Unternehmen erreichen, deren geringe Größe für sie einen Nachteil bedeutet, nicht aber diejenigen, die einem Konzern angehören und Zugang zu Mitteln und Unterstützungen haben, die ihre gleich großen Konkurrenten nicht haben. Es ergibt sich ferner, dass zur Beschränkung auf solche Unternehmen, die tatsächlich unabhängige KMU darstellen, auch rechtliche Gebilde von KMU ausgeschlossen werden sollen, die eine wirtschaftliche Gruppe bilden, deren Bedeutung über die eines solchen Unternehmens hinausgeht, und dass darauf zu achten ist, dass die Definition der KMU nicht durch eine rein formale Erfüllung der Kriterien umgangen wird. Das Unabhängigkeitskriterium ist daher im Licht dieses Zieles auszulegen (18).

| (27) | Die Kommission räumt ein, dass dieses Urteil unter Zugrundelegung der früheren, aus dem Jahr 1996 stammenden KMU-Definition (19) erlassen wurde und dass mit der überarbeiteten, seit 2005 geltenden Definition unter anderem das Ziel verfolgt wurde, insbesondere durch die Einführung der Konzepte des ‚verbundenen Unternehmens‘ und des ‚Partnerunternehmens‘ mehr Rechtssicherheit bei der Anwendung des Unabhängigkeitskriteriums zu gewährleisten. |
| --- | --- |

(27)

Die Kommission räumt ein, dass dieses Urteil unter Zugrundelegung der früheren, aus dem Jahr 1996 stammenden KMU-Definition (19) erlassen wurde und dass mit der überarbeiteten, seit 2005 geltenden Definition unter anderem das Ziel verfolgt wurde, insbesondere durch die Einführung der Konzepte des ‚verbundenen Unternehmens‘ und des ‚Partnerunternehmens‘ mehr Rechtssicherheit bei der Anwendung des Unabhängigkeitskriteriums zu gewährleisten.

| (28) | Dennoch sind die vom Gerichtshof in diesem Urteil aufgestellten Grundsätze nach Auffassung der Kommission weiterhin gültig, und zwar insbesondere in Fällen, in denen versucht wird, die überarbeitete KMU-Definition zu manipulieren oder zu umgehen. |
| --- | --- |

(28)

Dennoch sind die vom Gerichtshof in diesem Urteil aufgestellten Grundsätze nach Auffassung der Kommission weiterhin gültig, und zwar insbesondere in Fällen, in denen versucht wird, die überarbeitete KMU-Definition zu manipulieren oder zu umgehen.

| (29) | Dementsprechend vertritt die Kommission in diesem Stadium des Verfahrens die Auffassung, dass sie auch der Umstand, dass EverQ möglicherweise die formellen Kriterien der KMU-Definition erfüllt hat, nicht daran hindert zu prüfen, ob das Unternehmen tatsächlich mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU konfrontiert ist, da ihr klare Hinweise dafür vorliegen, dass die formellen Kriterien nur deswegen erfüllt wurden, weil die Beteiligung von Q-Cells an EverQ bewusst auf unter 25 % (konkret 24,9 %) beschränkt wurde, und der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ stärker war. |
| --- | --- |

(29)

Dementsprechend vertritt die Kommission in diesem Stadium des Verfahrens die Auffassung, dass sie auch der Umstand, dass EverQ möglicherweise die formellen Kriterien der KMU-Definition erfüllt hat, nicht daran hindert zu prüfen, ob das Unternehmen tatsächlich mit den typischen Schwierigkeiten eines KMU konfrontiert ist, da ihr klare Hinweise dafür vorliegen, dass die formellen Kriterien nur deswegen erfüllt wurden, weil die Beteiligung von Q-Cells an EverQ bewusst auf unter 25 % (konkret 24,9 %) beschränkt wurde, und der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ stärker war.

| (30) | Was den zweiten Punkt anbetrifft, so macht EverQ anscheinend geltend, dass es selbst dann, wenn es mit anderen Unternehmen (‚verbundenen‘ Unternehmen oder ‚Partnerunternehmen‘) eine wirtschaftliche Gruppe bilden und die formellen Schwellenwerte überschreiten würde, als KMU eingestuft werden könne. Die Kommission bezweifelt, dass dieses Argument stichhaltig ist. Sollte die Untersuchung ergeben, dass die in der KMU-Definition festgelegten Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten werden, weil bei der Ermittlung des KMU-Status für EverQ auch die Daten anderer Unternehmen zu berücksichtigen sind, könnte EverQ nicht als KMU eingestuft werden. Das Argument, dass sowohl Evergreen als auch Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung und des Erlasses der Entscheidung über einen KMU-Aufschlag für EverQ KMU gewesen seien und unter den gleichen KMU-typischen Schwierigkeiten gelitten hätten, erscheint in diesem Zusammenhang irrelevant, da beide Unternehmen zusammen immer noch eine Gruppe bilden würden, deren Lage nicht mit den Schwierigkeiten eines KMU vergleichbar wäre, das nicht über Partnerunternehmen oder verbundene Unternehmen verfügt. Sollte die Untersuchung mit anderen Worten also ergeben, dass Evergreen und/oder Q-Cells als Partnerunternehmen von EverQ anzusehen sind, so würden die einschlägigen formellen Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten, was zwingend bedeuten würde, dass nicht davon ausgegangen werden könnte, dass EverQ mit KMU-typischen Schwierigkeiten konfrontiert ist. |
| --- | --- |

(30)

Was den zweiten Punkt anbetrifft, so macht EverQ anscheinend geltend, dass es selbst dann, wenn es mit anderen Unternehmen (‚verbundenen‘ Unternehmen oder ‚Partnerunternehmen‘) eine wirtschaftliche Gruppe bilden und die formellen Schwellenwerte überschreiten würde, als KMU eingestuft werden könne. Die Kommission bezweifelt, dass dieses Argument stichhaltig ist. Sollte die Untersuchung ergeben, dass die in der KMU-Definition festgelegten Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten werden, weil bei der Ermittlung des KMU-Status für EverQ auch die Daten anderer Unternehmen zu berücksichtigen sind, könnte EverQ nicht als KMU eingestuft werden. Das Argument, dass sowohl Evergreen als auch Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung und des Erlasses der Entscheidung über einen KMU-Aufschlag für EverQ KMU gewesen seien und unter den gleichen KMU-typischen Schwierigkeiten gelitten hätten, erscheint in diesem Zusammenhang irrelevant, da beide Unternehmen zusammen immer noch eine Gruppe bilden würden, deren Lage nicht mit den Schwierigkeiten eines KMU vergleichbar wäre, das nicht über Partnerunternehmen oder verbundene Unternehmen verfügt. Sollte die Untersuchung mit anderen Worten also ergeben, dass Evergreen und/oder Q-Cells als Partnerunternehmen von EverQ anzusehen sind, so würden die einschlägigen formellen Schwellenwerte für die Mitarbeiterzahl, den Jahresumsatz und die Jahresbilanz überschritten, was zwingend bedeuten würde, dass nicht davon ausgegangen werden könnte, dass EverQ mit KMU-typischen Schwierigkeiten konfrontiert ist.

3.2.   Anwendung der KMU-Definition auf EverQ unter Berücksichtigung der neuen Informationen über den Beihilfeempfänger

| (31) | EverQ hat für sein Vorhaben EverQ1 eine regionale Investitionsbeihilfe von 28 471 100 EUR (20) einschließlich eines KMU-Aufschlags von 15 Prozentpunkten erhalten (siehe auch Abschnitt 2.2). Diesen KMU-Aufschlag (in diesem Fall in Höhe von 15 Prozentpunkten) dürfen die deutschen Behörden über die nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässige Beihilfehöchstintensität für Unternehmen in einem benachteiligten Gebiet hinaus gewähren, sofern es sich bei dem betreffenden Unternehmen um ein KMU handelt. KMU sollten nämlich höhere Beihilfebeträge erhalten, damit sie die größenbedingten Nachteile ausgleichen können. |
| --- | --- |

(31)

EverQ hat für sein Vorhaben EverQ1 eine regionale Investitionsbeihilfe von 28 471 100 EUR (20) einschließlich eines KMU-Aufschlags von 15 Prozentpunkten erhalten (siehe auch Abschnitt 2.2). Diesen KMU-Aufschlag (in diesem Fall in Höhe von 15 Prozentpunkten) dürfen die deutschen Behörden über die nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässige Beihilfehöchstintensität für Unternehmen in einem benachteiligten Gebiet hinaus gewähren, sofern es sich bei dem betreffenden Unternehmen um ein KMU handelt. KMU sollten nämlich höhere Beihilfebeträge erhalten, damit sie die größenbedingten Nachteile ausgleichen können.

| (32) | In ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 426/05 prüfte die Kommission den KMU-Status von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung (21) auf der Grundlage der KMU-Empfehlung. |
| --- | --- |

(32)

In ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 426/05 prüfte die Kommission den KMU-Status von EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung (21) auf der Grundlage der KMU-Empfehlung.

| (33) | Als kleine und mittlere Unternehmen gelten gemäß Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung Unternehmen,






  — | die weniger als 250 Personen beschäftigen und |
| --- | --- | --- |

(33)

Als kleine und mittlere Unternehmen gelten gemäß Artikel 2 des Anhangs zur KMU-Empfehlung Unternehmen,

—

die weniger als 250 Personen beschäftigen und

| — | die entweder einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder |
| --- | --- |

—

die entweder einen Jahresumsatz von höchstens 50 Mio. EUR erzielen und/oder

| — | deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft. |
| --- | --- |

—

deren Jahresbilanzsumme sich auf höchstens 43 Mio. EUR beläuft.

| (34) | Bei der Prüfung der Frage, ob es sich bei dem begünstigten Unternehmen um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Ein Unternehmen erwirbt bzw. verliert den KMU-Status, wenn es in zwei aufeinanderfolgenden Geschäftsjahren am Stichtag des Rechnungsabschlusses die Obergrenze für die Mitarbeiterzahl oder die finanziellen Schwellenwerte über- bzw. unterschreitet. |
| --- | --- |

(34)

Bei der Prüfung der Frage, ob es sich bei dem begünstigten Unternehmen um ein KMU handelt, beziehen sich die Daten, die für die Berechnung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Schwellenwerte herangezogen werden, gemäß Artikel 4 des Anhangs zur KMU-Empfehlung auf den letzten Rechnungsabschluss und werden auf Jahresbasis berechnet. Ein Unternehmen erwirbt bzw. verliert den KMU-Status, wenn es in zwei aufeinanderfolgenden Geschäftsjahren am Stichtag des Rechnungsabschlusses die Obergrenze für die Mitarbeiterzahl oder die finanziellen Schwellenwerte über- bzw. unterschreitet.

| (35) | Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Dem Europäischen Gerichtshof (22) zufolge muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein. |
| --- | --- |

(35)

Artikel 87 Absatz 1 des EG-Vertrags stützt sich bei der Definition des Beihilfeempfängers auf den Begriff des Unternehmens. Dem Europäischen Gerichtshof (22) zufolge muss es sich bei dem ‚Unternehmen‘ nicht unbedingt um eine bestimmte juristische Person handeln, sondern es kann eine wirtschaftliche Gruppe von Gesellschaften sein.

| (36) | Bei der Prüfung der Frage, ob EverQ ein eigenständiges Unternehmen ist oder ob es mit anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (verbundene Unternehmen oder Partnerunternehmen), müssen mehrere Faktoren berücksichtigt werden. In Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung sind die Arten von Unternehmen (verbundene Unternehmen und Partnerunternehmen) aufgeführt, die bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Daten zu berücksichtigen sind. |
| --- | --- |

(36)

Bei der Prüfung der Frage, ob EverQ ein eigenständiges Unternehmen ist oder ob es mit anderen Unternehmen eine wirtschaftliche Gruppe bildet (verbundene Unternehmen oder Partnerunternehmen), müssen mehrere Faktoren berücksichtigt werden. In Artikel 3 des Anhangs zur KMU-Empfehlung sind die Arten von Unternehmen (verbundene Unternehmen und Partnerunternehmen) aufgeführt, die bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahl und der finanziellen Daten zu berücksichtigen sind.

| (37) | Ein Unternehmen, das eine Beteiligung von 25 % oder mehr hält, ist nach der KMU-Empfehlung als Partnerunternehmen anzusehen. Die Tatsache, dass die Beteiligung von Q-Cells auf 24,9 % und damit auf unter 25 % beschränkt wurde, hatte zur Folge, dass die Mitarbeiterzahlen und die Finanzdaten von Q-Cells bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahlen bzw. der finanziellen Schwellenwerte für EverQ nicht miteinbezogen wurden (23). Auf dieser Grundlage genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 den KMU-Aufschlag für EverQ1. In der entsprechenden Entscheidung kam die Kommission zu dem Schluss, dass die von den deutschen Behörden vorgelegten Informationen belegten, dass der Beihilfeempfänger zum Zeitpunkt der Anmeldung der KMU-Definition entsprach und dass die Gewährung eines KMU-Aufschlags notwendig war, um die Finanzierung der Gesamtinvestition sicherzustellen. |
| --- | --- |

(37)

Ein Unternehmen, das eine Beteiligung von 25 % oder mehr hält, ist nach der KMU-Empfehlung als Partnerunternehmen anzusehen. Die Tatsache, dass die Beteiligung von Q-Cells auf 24,9 % und damit auf unter 25 % beschränkt wurde, hatte zur Folge, dass die Mitarbeiterzahlen und die Finanzdaten von Q-Cells bei der Ermittlung der Mitarbeiterzahlen bzw. der finanziellen Schwellenwerte für EverQ nicht miteinbezogen wurden (23). Auf dieser Grundlage genehmigte die Kommission am 7. Juni 2006 den KMU-Aufschlag für EverQ1. In der entsprechenden Entscheidung kam die Kommission zu dem Schluss, dass die von den deutschen Behörden vorgelegten Informationen belegten, dass der Beihilfeempfänger zum Zeitpunkt der Anmeldung der KMU-Definition entsprach und dass die Gewährung eines KMU-Aufschlags notwendig war, um die Finanzierung der Gesamtinvestition sicherzustellen.

| (38) | Es ist allgemein anerkannt, dass Unternehmen mit niedrigeren als den oben angegebenen Mitarbeiterzahlen und finanziellen Schwellenwerten mit einer Reihe von Schwierigkeiten zu kämpfen haben, die ihre Entwicklung bremsen können. Ein zentrales Problem für KMU sind beispielsweise die Kapitalbeschaffung und der Kreditzugang. Verantwortlich hierfür sind unzulängliche Informationen, die geringe Risikobereitschaft der Finanzmärkte und die begrenzten Garantien, die KMU bieten können. Mangels Ressourcen fehlt es ihnen zum Teil auch an Informationen auf so wichtigen Gebieten wie den neuen Technologien oder der Erschließung neuer Märkte. |
| --- | --- |

(38)

Es ist allgemein anerkannt, dass Unternehmen mit niedrigeren als den oben angegebenen Mitarbeiterzahlen und finanziellen Schwellenwerten mit einer Reihe von Schwierigkeiten zu kämpfen haben, die ihre Entwicklung bremsen können. Ein zentrales Problem für KMU sind beispielsweise die Kapitalbeschaffung und der Kreditzugang. Verantwortlich hierfür sind unzulängliche Informationen, die geringe Risikobereitschaft der Finanzmärkte und die begrenzten Garantien, die KMU bieten können. Mangels Ressourcen fehlt es ihnen zum Teil auch an Informationen auf so wichtigen Gebieten wie den neuen Technologien oder der Erschließung neuer Märkte.

| (39) | Doch offensichtlich können auch Unternehmen, die nicht mit den typischen Schwierigkeiten von KMU konfrontiert zu sein scheinen, durch die Nutzung von Strukturen wie Joint Ventures auf der Grundlage der KMU-Definition KMU-Aufschläge (zusätzlich zu den nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässigen Höchstbeihilfen) erhalten. Im vorliegenden Fall hat die Kommission in der Tat Zweifel daran, dass die Beihilfe für EverQ in einem angemessenen Verhältnis zum Bedarf des Unternehmens stand, [...]. |
| --- | --- |

(39)

Doch offensichtlich können auch Unternehmen, die nicht mit den typischen Schwierigkeiten von KMU konfrontiert zu sein scheinen, durch die Nutzung von Strukturen wie Joint Ventures auf der Grundlage der KMU-Definition KMU-Aufschläge (zusätzlich zu den nach den Leitlinien für Regionalbeihilfen normalerweise zulässigen Höchstbeihilfen) erhalten. Im vorliegenden Fall hat die Kommission in der Tat Zweifel daran, dass die Beihilfe für EverQ in einem angemessenen Verhältnis zum Bedarf des Unternehmens stand, [...].

| (40) | Während der Prüfung des angemeldeten Investitionsvorhabens EverQ2 entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ möglicherweise [...] unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, um sicherzustellen, dass EverQ für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Der Kommission waren wichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen nicht bekannt, als sie die Entscheidung über den KMU-Aufschlag für EverQ1 erließ. Wären ihr alle wichtigen Informationen bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt. |
| --- | --- |

(40)

Während der Prüfung des angemeldeten Investitionsvorhabens EverQ2 entdeckte die Kommission Hinweise darauf, dass die Eigentumsverhältnisse und die Finanzstruktur von EverQ möglicherweise [...] unvollständig/unrichtig dargestellt wurden, um sicherzustellen, dass EverQ für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. Der Kommission waren wichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen nicht bekannt, als sie die Entscheidung über den KMU-Aufschlag für EverQ1 erließ. Wären ihr alle wichtigen Informationen bekannt gewesen, so hätte dies Auswirkungen auf die in der Entscheidung vom 7. Juni 2006 dargelegte beihilferechtliche Würdigung gehabt.

| (41) | In der Tat ist in Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1 festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. Nach Auffassung der Kommission ist dies ein Hinweis darauf, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe einschließlich eines KMU-Aufschlags in Anspruch nehmen zu können. Die Kommission ist der Auffassung, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells größer war, als dies in dem Anteil von 24,9 %, den Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung an EverQ hielt, zum Ausdruck kam. Dies lässt sich nicht nur aus dem Wortlaut von Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1, sondern auch daraus folgern, dass einige Zeit lang Vorstandsmitglieder von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ berufen wurden und es zahlreiche Verträge ([...]) zwischen EverQ und Q-Cells gab, von denen uns die deutschen Behörden erst im April 2008 unterrichteten. Dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ größer war oder größer sein sollte, als dies in der Höhe seiner in der Anmeldung angegebenen Beteiligung an EverQ zum Ausdruck kam, lässt sich auch aus Artikel 3 Absatz 6 des MJVA1 ableiten, der besagt, dass Q-Cells seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen oder sich in der gleichen prozentualen Höhe wie Evergreen beteiligen kann, wenn oder sobald dies nach den Vorschriften für staatliche Beihilfen möglich ist. |
| --- | --- |

(41)

In der Tat ist in Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1 festgelegt, dass sich die Parteien nach Kräften um möglichst hohe staatliche KMU-Zuschüsse für EverQ bemühen werden. Nach Auffassung der Kommission ist dies ein Hinweis darauf, dass die Joint-Venture-Partner die Beteiligung von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung [...] auf einen Anteil von unter 25 % (nämlich auf 24,9 %) beschränkten, um eine möglichst hohe Beihilfe einschließlich eines KMU-Aufschlags in Anspruch nehmen zu können. Die Kommission ist der Auffassung, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells größer war, als dies in dem Anteil von 24,9 %, den Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung an EverQ hielt, zum Ausdruck kam. Dies lässt sich nicht nur aus dem Wortlaut von Artikel 3 Absatz 4 des MJVA1, sondern auch daraus folgern, dass einige Zeit lang Vorstandsmitglieder von Q-Cells zu Geschäftsführern von EverQ berufen wurden und es zahlreiche Verträge ([...]) zwischen EverQ und Q-Cells gab, von denen uns die deutschen Behörden erst im April 2008 unterrichteten. Dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells in EverQ größer war oder größer sein sollte, als dies in der Höhe seiner in der Anmeldung angegebenen Beteiligung an EverQ zum Ausdruck kam, lässt sich auch aus Artikel 3 Absatz 6 des MJVA1 ableiten, der besagt, dass Q-Cells seine Beteiligung an EverQ auf 50 % erhöhen oder sich in der gleichen prozentualen Höhe wie Evergreen beteiligen kann, wenn oder sobald dies nach den Vorschriften für staatliche Beihilfen möglich ist.

| (42) | Obwohl EverQ den deutschen Behörden zufolge geltend macht, dass der MJVA1 nicht die einzige Joint-Venture-Vereinbarung ist und die oben genannten Bestimmungen in anderen Vereinbarungen nicht enthalten sind, sieht die Kommission ihre Auffassung in mehr als einem Dokument bestätigt. So heißt es in der von den deutschen Behörden übermittelten Vereinbarung mit dem Titel ‚[...]‘ unter Ziffer 5: ‚Mit Blick auf einen möglichst umfassenden Förderanspruch liegt es nach Auffassung der Parteien im Interesse von JVCo, dass Q seine Beteiligung an JVCo so lange begrenzt, bis entweder E oder JVCo gemäß den Vorschriften über Investitionszuschüsse etc. nicht mehr als ‚kleines oder mittleres Unternehmen‘ eingestuft wird oder diese Beschränkung hinfällig wird. In diesem Zusammenhang muss das Eigentum von Q an JVCo weniger als 25 % ausmachen, damit in Deutschland bestimmte staatliche Beihilfen in Anspruch genommen werden können.‘ [Englischer Originalwortlaut: ‚The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as “small or medium enterprises” under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, Q's ownership of JVCo must be less than 25 % in order to qualify for certain German government subsidies.‘] (24). |
| --- | --- |

(42)

Obwohl EverQ den deutschen Behörden zufolge geltend macht, dass der MJVA1 nicht die einzige Joint-Venture-Vereinbarung ist und die oben genannten Bestimmungen in anderen Vereinbarungen nicht enthalten sind, sieht die Kommission ihre Auffassung in mehr als einem Dokument bestätigt. So heißt es in der von den deutschen Behörden übermittelten Vereinbarung mit dem Titel ‚[...]‘ unter Ziffer 5: ‚Mit Blick auf einen möglichst umfassenden Förderanspruch liegt es nach Auffassung der Parteien im Interesse von JVCo, dass Q seine Beteiligung an JVCo so lange begrenzt, bis entweder E oder JVCo gemäß den Vorschriften über Investitionszuschüsse etc. nicht mehr als ‚kleines oder mittleres Unternehmen‘ eingestuft wird oder diese Beschränkung hinfällig wird. In diesem Zusammenhang muss das Eigentum von Q an JVCo weniger als 25 % ausmachen, damit in Deutschland bestimmte staatliche Beihilfen in Anspruch genommen werden können.‘ [Englischer Originalwortlaut: ‚The Parties understand that, in order to qualify for maximum grants, it is in the interest of JVCo that Q restricts its equity portion of JVCo until such time that either E or JVCo are no longer categorised as “small or medium enterprises” under the rules for investment grants etc., or that this restriction becomes null and void. As such, Q's ownership of JVCo must be less than 25 % in order to qualify for certain German government subsidies.‘] (24).

| (43) | Aus den oben genannten Gründen hegt die Kommission, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung des KMU-Aufschlags im September 2005 größer gewesen sein könnte, als dies von einem Gesellschafter, der formal eine unter 25 % (konkret 24,9 %) liegende Beteiligung an EverQ hält, zu erwarten gewesen wäre. Indem Q-Cells die Schwellenwerte nur formal einhielt, [...] und zudem über größeren Einfluss verfügte, vermied das Unternehmen [...] eine Einstufung als Partner von EverQ bzw. als mit diesem verbundenes Unternehmen im Sinne der KMU-Empfehlung; eine solche Einstufung hätte schließlich zu dem Ergebnis geführt, dass EverQ kein KMU war, nicht mit den für KMU typischen Schwierigkeiten zu kämpfen hatte und daher nicht für einen KMU-Aufschlag in Frage kam. |
| --- | --- |

(43)

Aus den oben genannten Gründen hegt die Kommission, dass der tatsächliche Einfluss von Q-Cells zum Zeitpunkt der Anmeldung des KMU-Aufschlags im September 2005 größer gewesen sein könnte, als dies von einem Gesellschafter, der formal eine unter 25 % (konkret 24,9 %) liegende Beteiligung an EverQ hält, zu erwarten gewesen wäre. Indem Q-Cells die Schwellenwerte nur formal einhielt, [...] und zudem über größeren Einfluss verfügte, vermied das Unternehmen [...] eine Einstufung als Partner von EverQ bzw. als mit diesem verbundenes Unternehmen im Sinne der KMU-Empfehlung; eine solche Einstufung hätte schließlich zu dem Ergebnis geführt, dass EverQ kein KMU war, nicht mit den für KMU typischen Schwierigkeiten zu kämpfen hatte und daher nicht für einen KMU-Aufschlag in Frage kam.

| (44) | Nach Auffassung der Kommission darf daher nicht außer Acht gelassen werden, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise umgangen wird, damit ein höherer Beihilfeanspruch besteht. Es sollte berücksichtigt werden, dass für das Vorhaben EverQ1 unter Umständen unberechtigterweise ein KMU-Aufschlag gewährt wurde. Daher fordert die Kommission die Beteiligten auf, zu diesem Punkt Stellung zu nehmen. |
| --- | --- |

(44)

Nach Auffassung der Kommission darf daher nicht außer Acht gelassen werden, dass die Finanzstruktur des Beihilfeempfängers möglicherweise umgangen wird, damit ein höherer Beihilfeanspruch besteht. Es sollte berücksichtigt werden, dass für das Vorhaben EverQ1 unter Umständen unberechtigterweise ein KMU-Aufschlag gewährt wurde. Daher fordert die Kommission die Beteiligten auf, zu diesem Punkt Stellung zu nehmen.

3.3.   Schlussfolgerung

| (45) | Aufgrund der neuen Informationen hat die Kommission Zweifel daran, ob es sich bei EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelte. Sollte Letzteres nicht der Fall gewesen sein, würde der angemeldete KMU-Aufschlag zu einer mit dem EG-Vertrag nicht zu vereinbarenden Überschreitung der zulässigen Beihilfeintensität führen. |
| --- | --- |

(45)

Aufgrund der neuen Informationen hat die Kommission Zweifel daran, ob es sich bei EverQ zum Zeitpunkt der Anmeldung um ein KMU im Sinne der KMU-Empfehlung handelte. Sollte Letzteres nicht der Fall gewesen sein, würde der angemeldete KMU-Aufschlag zu einer mit dem EG-Vertrag nicht zu vereinbarenden Überschreitung der zulässigen Beihilfeintensität führen.

| (46) | Da sich die neuen Informationen auf die zulässige Beihilfehöchstintensität auswirken, sind sie im Sinne von Artikel 9 der Verfahrensverordnung ein ausschlaggebender Faktor für die Entscheidung. In Wirklichkeit trägt die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 jedoch einem ausschlaggebenden Faktor nicht Rechnung, da zum Zeitpunkt der Anmeldung nur unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen vorlagen. Dies könnte dazu führen, dass die Entscheidung vom 7. Juni 2006 möglicherweise widerrufen wird. |
| --- | --- |

(46)

Da sich die neuen Informationen auf die zulässige Beihilfehöchstintensität auswirken, sind sie im Sinne von Artikel 9 der Verfahrensverordnung ein ausschlaggebender Faktor für die Entscheidung. In Wirklichkeit trägt die Entscheidung der Kommission vom 7. Juni 2006 jedoch einem ausschlaggebenden Faktor nicht Rechnung, da zum Zeitpunkt der Anmeldung nur unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen vorlagen. Dies könnte dazu führen, dass die Entscheidung vom 7. Juni 2006 möglicherweise widerrufen wird.

| (47) | Der etwaige Widerruf der ursprünglichen Entscheidung, die sich auf unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen und den tatsächlichen Einfluss von Q-Cells in EverQ stützte, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren, und der etwaige Erlass einer neuen Entscheidung setzt gemäß Artikel 9 der Verfahrensverordnung voraus, dass die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleitet. Die Verfahrenseinleitung ist eine verfahrensrechtliche Vorschrift, der die Kommission nachkommen muss. |
| --- | --- |

(47)

Der etwaige Widerruf der ursprünglichen Entscheidung, die sich auf unvollständige/unrichtige Informationen über die Absichten der beteiligten Unternehmen und den tatsächlichen Einfluss von Q-Cells in EverQ stützte, die ein für die Entscheidung ausschlaggebender Faktor waren, und der etwaige Erlass einer neuen Entscheidung setzt gemäß Artikel 9 der Verfahrensverordnung voraus, dass die Kommission das förmliche Prüfverfahren nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags einleitet. Die Verfahrenseinleitung ist eine verfahrensrechtliche Vorschrift, der die Kommission nachkommen muss.

| (48) | Durch die Verfahrenseinleitung erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird sowohl unter Berücksichtigung der Stellungnahme des betreffenden Mitgliedstaats als auch der Stellungnahmen von Dritten die Maßnahme prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen. |
| --- | --- |

(48)

Durch die Verfahrenseinleitung erhalten Dritte, auf die sich die Gewährung der Beihilfe auswirken kann, Gelegenheit zur Stellungnahme. Die Kommission wird sowohl unter Berücksichtigung der Stellungnahme des betreffenden Mitgliedstaats als auch der Stellungnahmen von Dritten die Maßnahme prüfen und ihre endgültige Entscheidung erlassen.

4.   ENTSCHEIDUNG

| (49) | Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten. |
| --- | --- |

(49)

Aus diesen Gründen fordert die Kommission Deutschland im Rahmen des Verfahrens nach Artikel 88 Absatz 2 des EG-Vertrags auf, innerhalb eines Monats nach Eingang dieses Schreibens Stellung zu nehmen und alle für die Würdigung der Beihilfemaßnahme sachdienlichen Informationen zu übermitteln. Deutschland wird aufgefordert, unverzüglich eine Kopie dieses Schreibens an den potenziellen Beihilfeempfänger weiterzuleiten.

| (50) | Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie alle Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.« |
| --- | --- |

(50)

Die Kommission weist Deutschland darauf hin, dass sie alle Beteiligten durch die Veröffentlichung des vorliegenden Schreibens und einer Zusammenfassung desselben im Amtsblatt der Europäischen Union unterrichten wird. Außerdem wird sie die Beteiligten in den EFTA-Staaten, die das EWR-Abkommen unterzeichnet haben, durch die Veröffentlichung einer Bekanntmachung in der EWR-Beilage zum Amtsblatt der Europäischen Union und die EFTA-Überwachungsbehörde durch Übermittlung einer Kopie dieses Schreibens von dem Vorgang in Kenntnis setzen. Alle Beteiligten werden aufgefordert, innerhalb eines Monats ab dem Datum dieser Veröffentlichung Stellung zu nehmen.«

---

(1)  EUT C 270 af 7.11.2006, s. 2.

1

(2)  Omfattet af tavshedspligt.

2

(3)  EUT L 124 af 20.5.2003, s. 36.

3

(4)  Det ser ud til, at EverQ ikke kan betragtes som en SMV, hvis de medtages.

4

(5)  ABl. L 83 vom 27.3.1999, S. 1, nachstehend ‚Verfahrensverordnung‘ genannt.

5

(6)  ABl. C 270 vom 7.11.2006, S. 2.

6

(7)  Verordnung (EG) Nr. 70/2001 der Kommission vom 12. Januar 2001 über die Anwendung der Artikel 87 und 88 des EG-Vertrags auf staatliche Beihilfen an kleine und mittlere Unternehmen (ABl. L 10 vom 13.1.2001, S. 33).

7

(8)  Entscheidung der Kommission vom 1. Oktober 2003 (ABl. C 284 vom 27.11.2003, S. 2).

8

(9)  Entscheidung der Kommission vom 19. Januar 2005 (ABl. C 235 vom 23.9.2005, S. 3).

9

(10)  Staatliche Beihilfe N 641/02 — Deutschland — Fördergebietskarte für Deutschland (2004-2006).

10

(11)  Bei der String-Ribbon-Technologie handelt es sich um ein kontinuierliches Verfahren, bei dem lange Drähte von Spulen abgewickelt und durch flüssiges Silizium geführt werden, wobei sie ein langes Siliziumband (‚Ribbon‘) aus dem Schmelzbad ziehen. Das Band wird in regelmäßigen Abschnitten entnommen und in kleinere Einheiten (Solarwafer) zerschnitten. Die Wafer werden dann gereinigt und durch weitere Fertigungsschritte (POCl3-Diffusion, Nassätzung, SiN-Antireflexbeschichtung, Metallisierung und Konditionierung) zu Solarzellen verarbeitet. Beim letzten Fertigungsschritt werden die Zellen zu Solarmodulen (Panelen) zusammengesetzt.

11

3

(12)  Ein Megawatt-Peak (MWp) entspricht 1 000 000 Watt-Peak (Wp). Watt-Peak ist ein Maß für die Leistungsfähigkeit (Nennleistung) von Solarzellen und Solarmodulen. Diese Einheit ist der in der Fotovoltaik übliche Vergleichsmaßstab der technischen Leistungsfähigkeit von Solarmodulen und bezeichnet die Nennleistung der Module unter Standard-Testbedingungen.

12

(13)  Unterliegt dem Berufsgeheimnis.

13

(14)  Quelle: http://www.secinfo.com/dsvRx.z7n.d.htm

14

(15)  ABl. L 124 vom 20.5.2003, S. 36.

15

(16)  Die Kommission bestätigte in ihrer Entscheidung in der Beihilfesache N 457/04 vom 2. März 2005 (ABl. C 131 vom 28.5.2005, S. 10) den KMU-Status von Q-Cells.

16

(17)  Vor der Gründung des Joint Venture hatte sich Evergreen 10 Jahre lang mit der Entwicklung der String-Ribbon-Technologie befasst, dafür rund [...] USD investiert und [...]. Damals verfügte das Unternehmen weder über die erforderlichen Finanzmitteln, um seine Produkte in großem Umfang kommerzialisieren zu können, noch über die erforderliche Erfahrung für den Bau der benötigten Fabrik.

17

(18)  Rechtssache C-91/01, Urteil vom 29. April 2002, Italien/Kommission.

18

(19)  ABl. L 107 vom 30.4.1996, S. 4.

19

(20)  Der in der Anmeldung angegebene gesamte Beihilfebetrag in Höhe von 27,5 Mio. EUR (Regionalbeihilfe zuzüglich KMU-Aufschlag) stützte sich auf den GA-Beihilfeentscheid der Investitionsbank Sachsen-Anhalt vom 21. April 2005. Mit Schreiben vom 15. April 2008 setzten die deutschen Behörden die Kommission davon in Kenntnis, dass dieser Bescheid am 3. Dezember 2007 geändert wurde. Die ursprünglich angemeldeten Investitionsgesamtkosten in Höhe von 61 328 300 EUR erhöhten sich letztlich auf 65 699 302 EUR, während sich die beihilfefähigen Kosten unverändert auf 60 873 300 EUR beliefen.

20

(21)  Da die Kommission von Deutschland davon in Kenntnis gesetzt wurde, dass sich die Finanzstruktur von EverQ während des Anmeldeverfahrens (d. h. nach dem Zeitpunkt der Anmeldung und vor dem Zeitpunkt, zu dem die Entscheidung erlassen wurde) änderte, berücksichtigte die Kommission in ihrer Entscheidung auch die später in diesem Zeitraum erfolgten Änderungen der Finanzstruktur.

21

(22)  Rechtssache 323/82, Urteil vom 14. November 1984, Intermills/Kommission, Slg. 3808.

22

(23)  Würden sie einbezogen, könnte EverQ nicht als KMU betrachtet werden.

23

(24)  ‚JVCo‘ steht für EverQ, ‚Q‘ steht für Q-Cells und ‚E‘ für Evergreen.

24

---

| 4.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/31 |
| --- | --- | --- | --- |

4.10.2008

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/31

---

STATSSTØTTE — SVERIGE

Statsstøtte C 33/08 (ex N 732/07) — Omfattende F&U-støtte til Volvo Aero — GEnx

Opfordring til at fremsætte bemærkninger efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 253/10)

Ved brev af 16. juli 2008, der er gengivet på det autentiske sprog efter dette resumé, meddelte Kommissionen Sverige, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for ovennævnte støtte.

Interesserede parter kan senest en måned efter offentliggørelsen af nærværende resumé og det efterfølgende brev sende eventuelle bemærkninger til den støtteforanstaltning, over for hvilken Kommissionen indleder proceduren, til:

| Commission européenne |
| --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des aides d'État |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax (32-2) 296 12 42 |

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des aides d'État

B-1049 Bruxelles

Fax (32-2) 296 12 42

Disse bemærkninger vil blive videresendt til Sverige. Interesserede parter, der fremsætter bemærkninger til sagen, kan skriftligt anmode om at få deres navn hemmeligholdt. Anmodningen skal være begrundet.

RESUMÉ

SAGSFORLØB

De svenske myndigheder anmeldte i november 2007 til Kommissionen, at de påtænkte at yde støtte til Volvo Aero Corporation, datterselskab af Volvo Group, til virksomhedens kapitaldeltagelse i GEnx. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af henholdsvis 28. januar 2008 og 21. april 2008. Sverige fremlagde oplysningerne ved brev af 18. marts 2008, 2. juni 2008 og 19. juni 2008.

BESKRIVELSE AF DEN STØTTEFORANSTALTNING, OVER FOR HVILKEN KOMMISSIONEN INDLEDER PROCEDURE

Det nationale retsgrundlag er den svenske regerings beslutning af 14. juni 2007, som pålægger Riksgälden at indgå en låneaftale med Volvo Aero Corporation.

Projektet omfatter Volvo Aeros udvikling af en række komponenter til GEnx-motoren, der udvikles af General Electric (GE) i to forskellige udgaver, en til Boeing 787 og en til Boeing 747-800. Volvo Aero ansøgte om støtten i brev til den svenske regering af 7. december 2004, inden projektet blev sat i gang.

Sverige planlægger at yde Volvo Aero et tilbagebetalingspligtigt forskud på 362 mio. SEK (ca. 39 mio. EUR), hvilket skulle svare til 40 % af de samlede støtteberettigede omkostninger. Tilbagebetalingen af forskuddet er fastlagt på baggrund af Volvo Aeros fortjeneste på projektet (i form af betalinger fra GE til Volvo Aero). De svenske myndigheders prognose lyder på 23 mia. SEK på grundlag af 4 937 motorer indtil 2028.

VURDERING AF STØTTEFORANSTALTNINGEN

Sverige anmeldte foranstaltningen som statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Kommissionen har vurderet støttens forenelighed efter Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til forskning og udvikling og innovation (EUT C 323 af 30.12.2006, s. 1).

Kommissionen nærer tvivl om støttens forenelighed på en række punkter.

For det første betvivler Kommissionen forekomsten af et markedssvigt i denne sag. Kommissionen tvivler på, om Volvo Aero er økonomisk uafhængig af moderselskabet, der synes at kunne skaffe likviditetsfinansiering, og som ikke synes at mangle adgang til de finansielle markeder. Yderligere ser det ud til, at moderselskabet tilskynder datterselskaberne til at søge EU- og statsstøtte, før man overvejer, hvorvidt de planlagte investeringer lider under et markedssvigt.

For det andet betvivler Kommissionen støttens tilskyndelsesvirkning og især støttens nødvendighed. Regeringens beslutning om at yde støtte blev tidligst taget i juni 2007. På det tidspunkt var projektet stort set fuldført, i hvert fald hvad angår GEnx-motoren til Boeing 787. Den mundtlige drøftelse, der fandt sted mellem regeringen og virksomheden, kan ikke erstatte den formelle støttetildeling. Det er vigtigt at vurdere, hvor relevant tidspunktet for den formelle beslutning er. F&U&I-rammebestemmelserne præciserer ikke, hvornår regeringsbeslutningen skal være taget, og de tillader klart, at et projekt påbegyndes, før en formel beslutning er taget, men det ville være vanskeligt at acceptere, at der ikke er nogen tidsbegrænsning for en regerings beslutning.

Hvis der teoretisk set ingen tidsbegrænsning var, kunne en regering beslutte at yde støtte til et projekt, der næsten var fuldført, eller i yderste tilfælde endda efter, at projektet var fuldført. Det er dog tydeligt, at i en sådan sag kunne beslutningen om at yde støtte ikke have nogen som helst tilskyndelsesvirkning på virksomheden, eftersom projektet var ved at være afsluttet, og støtten kunne dermed hverken ændre betydeligt på projektets omfang eller udstrækning. Den eneste virkning støtten kunne have haft var at reducere virksomhedens omkostninger (for eksempel driftsstøtte) uden nogen forøgelse af udgifterne til F&U-aktiviteterne eller selve projektet.

Desangående burde regeringens beslutning om at yde støtte for at opnå en tilskyndende virkning være taget på et tilstrækkeligt tidligt tidspunkt i projektforløbet for at sikre, at støtten i sig selv rent faktisk har en positiv virkning for den virksomhed, der udfører projektet.

For det tredje nærer Kommissionen tvivl om støttens proportionalitet, især hvad angår støtteinstrumentet, der synes at medføre, at regeringen påtager sig projektets valutarisici.

Sluttelig mener Kommissionen på nuværende tidspunkt, at støttens indvirkning på konkurrencen er begrænset, støttemodtagerens meget lille markedsandel taget i betragtning. Kommissionen er dog indstillet på at vurdere alle beviser, som konkurrenter eller andre tredjeparter bringer frem under sagsforløbet.

BREVETS ORDLYD

»Kommissionen önskar underrätta Er om att den har besluta inleda ett förfarande enligt artikel 88.2 i EG-fördraget i ovannämnda ärende av de skäl som anges nedan.

1.   FÖRFARANDE

| (1) | De svenska myndigheterna anmälde den ovannämnda stödåtgärden den 10 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 28 januari 2008. De svenska myndigheterna lämnade ofullständiga svar på denna begäran genom en skrivelse av den 18 mars 2008. |
| --- | --- |

(1)

De svenska myndigheterna anmälde den ovannämnda stödåtgärden den 10 december 2007. Kommissionen begärde ytterligare upplysningar genom en skrivelse av den 28 januari 2008. De svenska myndigheterna lämnade ofullständiga svar på denna begäran genom en skrivelse av den 18 mars 2008.

| (2) | Den 15 april 2008 ägde ett möte rum mellan de svenska myndigheterna och kommissionens avdelningar, varefter kommissionen skickade ytterligare en skrivelse med begäran om ytterligare upplysningar den 21 april 2008. |
| --- | --- |

(2)

Den 15 april 2008 ägde ett möte rum mellan de svenska myndigheterna och kommissionens avdelningar, varefter kommissionen skickade ytterligare en skrivelse med begäran om ytterligare upplysningar den 21 april 2008.

| (3) | De svenska myndigheterna besvarade den skrivelsen genom att lämna synpunkter i en skrivelse av den 2 juni 2008. I den skrivelsen hänvisade de svenska myndigheterna till ytterligare upplysningar, bland annat intern utväxling av e-postmeddelanden mellan företrädare för det stödmottagande företagets ledning. Dessa kompletterande upplysningar lämnades den 19 juni 2008. Ytterligare upplysningar översändes i skrivelser av den 27 juni 2008 och den 30 juni 2008. |
| --- | --- |

(3)

De svenska myndigheterna besvarade den skrivelsen genom att lämna synpunkter i en skrivelse av den 2 juni 2008. I den skrivelsen hänvisade de svenska myndigheterna till ytterligare upplysningar, bland annat intern utväxling av e-postmeddelanden mellan företrädare för det stödmottagande företagets ledning. Dessa kompletterande upplysningar lämnades den 19 juni 2008. Ytterligare upplysningar översändes i skrivelser av den 27 juni 2008 och den 30 juni 2008.

2.   BESKRIVNING AV ÅTGÄRDEN

2.1   Rättslig grund

| (4) | De svenska myndigheterna har uppgett att den rättsliga grund enligt vilken de avser att bevilja stödet är regeringens beslut av den 14 juni 2007 om att ge Riksgäldskontoret i uppdrag att ingå ett låneavtal med Volvo Aero Corporation. Regeringens beslut grundar sig i sin tur på ett godkännande från Riksdagen som, när den diskuterade budgetpropositionen för 2001/2002, godkände att regeringen stöder viss utveckling av den svenska flygindustrin inom en budgetram på högst 960 miljoner SEK (1). |
| --- | --- |

(4)

De svenska myndigheterna har uppgett att den rättsliga grund enligt vilken de avser att bevilja stödet är regeringens beslut av den 14 juni 2007 om att ge Riksgäldskontoret i uppdrag att ingå ett låneavtal med Volvo Aero Corporation. Regeringens beslut grundar sig i sin tur på ett godkännande från Riksdagen som, när den diskuterade budgetpropositionen för 2001/2002, godkände att regeringen stöder viss utveckling av den svenska flygindustrin inom en budgetram på högst 960 miljoner SEK (1).

2.2   Stödmottagaren

| (5) | Stödmottagare är Volvo Aero Corporation (nedan kallat Volvo Aero), ett stort företag som är verksamt inom flygsektorn (2). Volvo Aero utvecklar och tillverkar komponenter till flygplans-, raket- och gasturbinmotorer med högt teknikinnehåll. Volvo Aeros huvudkontor ligger i Trollhättan. År 2007 hade företaget en nettoförsäljning på 7,6 miljarder SEK (cirka 800 miljoner EUR) och ett rörelseresultat på 529 miljoner SEK (cirka 56 miljoner EUR). Volvo Aero har sammanlagt 3 550 anställda. |
| --- | --- |

(5)

Stödmottagare är Volvo Aero Corporation (nedan kallat Volvo Aero), ett stort företag som är verksamt inom flygsektorn (2). Volvo Aero utvecklar och tillverkar komponenter till flygplans-, raket- och gasturbinmotorer med högt teknikinnehåll. Volvo Aeros huvudkontor ligger i Trollhättan. År 2007 hade företaget en nettoförsäljning på 7,6 miljarder SEK (cirka 800 miljoner EUR) och ett rörelseresultat på 529 miljoner SEK (cirka 56 miljoner EUR). Volvo Aero har sammanlagt 3 550 anställda.

| (6) | Volvo Aero är ett helägt dotterbolag till Volvokoncernen. År 2007 hade Volvokoncernen omkring 100 000 anställda och en omsättning på 285,4 miljarder SEK (3) (cirka 30 miljarder EUR). |
| --- | --- |

(6)

Volvo Aero är ett helägt dotterbolag till Volvokoncernen. År 2007 hade Volvokoncernen omkring 100 000 anställda och en omsättning på 285,4 miljarder SEK (3) (cirka 30 miljarder EUR).

2.3   Projektet

| (7) | Syftet med FoU-projektet är att Volvo Aero ska utveckla ett antal komponenter för GEnx-motorn, som tagits fram av General Electric (nedan kallat GE) i två olika versioner, en för Boeing 787 och en för 747-800. |
| --- | --- |

(7)

Syftet med FoU-projektet är att Volvo Aero ska utveckla ett antal komponenter för GEnx-motorn, som tagits fram av General Electric (nedan kallat GE) i två olika versioner, en för Boeing 787 och en för 747-800.

| (8) | GEnx utvecklas av GE tillsammans med olika partner. De viktigaste partnerföretagen i Europa förutom Volvo Aero är Avio (Italien), med [...] (4), som ansvarar för konstruktion och tillverkning av växelhus för tillbehör, och Techspace Aero (Belgien) med [...], som ansvarar för lågtryckskompressorer. GE har andra partner i Japan (IHI och MHI med [...]) och i Förenta staterna. |
| --- | --- |

(8)

GEnx utvecklas av GE tillsammans med olika partner. De viktigaste partnerföretagen i Europa förutom Volvo Aero är Avio (Italien), med [...] (4), som ansvarar för konstruktion och tillverkning av växelhus för tillbehör, och Techspace Aero (Belgien) med [...], som ansvarar för lågtryckskompressorer. GE har andra partner i Japan (IHI och MHI med [...]) och i Förenta staterna.

| (9) | Volvo Aero ingick i december 2004 ett [...] partneravtal om riskdelning med GE för utveckling av komponenter till ett belopp på [...] % av de totala investeringskostnaderna för motorn. Tack vare avtalet kunde Volvo Aeros andel ökas till [...] %. I december 2005 lades ytterligare två komponenter till och den totala andel av GEnx som Volvo Aero ansvarar för uppgick till [...] %. |
| --- | --- |

(9)

Volvo Aero ingick i december 2004 ett [...] partneravtal om riskdelning med GE för utveckling av komponenter till ett belopp på [...] % av de totala investeringskostnaderna för motorn. Tack vare avtalet kunde Volvo Aeros andel ökas till [...] %. I december 2005 lades ytterligare två komponenter till och den totala andel av GEnx som Volvo Aero ansvarar för uppgick till [...] %.

| (10) | Två ändringar i avtalet gjordes i december 2005 för att beakta två kompletterande komponenter (AFC och HPTRS, se nästa punkt) och den version av grundkonceptet GEnx som vidareutvecklats för flygplanstypen B747-800. |
| --- | --- |

(10)

Två ändringar i avtalet gjordes i december 2005 för att beakta två kompletterande komponenter (AFC och HPTRS, se nästa punkt) och den version av grundkonceptet GEnx som vidareutvecklats för flygplanstypen B747-800.

| (11) | De komponenter som Volvo Aero utvecklat är följande:






  — | Fan Hub Frame (FHF), kompressorstruktur; en kritisk struktur mellan lågtryckskompressorn och högtryckskompressorn, |
| --- | --- | --- |

(11)

De komponenter som Volvo Aero utvecklat är följande:

—

Fan Hub Frame (FHF), kompressorstruktur; en kritisk struktur mellan lågtryckskompressorn och högtryckskompressorn,

| — | Booster Spool (BS), lågtryckskompressor-rotor; en roterande komponent som sitter i kompressorn och utgör fäste för kompressorbladen i lågtryckskompressorn, |
| --- | --- |

—

Booster Spool (BS), lågtryckskompressor-rotor; en roterande komponent som sitter i kompressorn och utgör fäste för kompressorbladen i lågtryckskompressorn,

| — | Turbine Rear Frame (TRF), bakre turbinstruktur; förenar turbinhuset med de bakre lagren i motorn, |
| --- | --- |

—

Turbine Rear Frame (TRF), bakre turbinstruktur; förenar turbinhuset med de bakre lagren i motorn,

| — | Aft Fan Case (AFC), fläkthus; utgör fäste för olika kontroll- och tillsatskomponenter, |
| --- | --- |

—

Aft Fan Case (AFC), fläkthus; utgör fäste för olika kontroll- och tillsatskomponenter,

| — | High Pressure Turbine Rotor Seal (HPT Seal), turbintätningsring; utgör tätning mellan turbinskivan och luftflödet i turbinens inlopp samtidigt som den leder kylluft upp till bladen från tillförseln i den inre diametern. |
| --- | --- |

—

High Pressure Turbine Rotor Seal (HPT Seal), turbintätningsring; utgör tätning mellan turbinskivan och luftflödet i turbinens inlopp samtidigt som den leder kylluft upp till bladen från tillförseln i den inre diametern.

| (12) | GEnx utvecklas i riktning mot mycket ambitiösa mål när det gäller låg bränsleförbrukning, låg bullernivå, låga utsläpp och låg vikt. |
| --- | --- |

(12)

GEnx utvecklas i riktning mot mycket ambitiösa mål när det gäller låg bränsleförbrukning, låg bullernivå, låga utsläpp och låg vikt.

| (13) | Diskussioner mellan GE och Volvo Aero fördes också om den vidareutvecklade motorn för [...]. |
| --- | --- |

(13)

Diskussioner mellan GE och Volvo Aero fördes också om den vidareutvecklade motorn för [...].

| (14) | Den GEnx-motor som är avsedd för B787 skulle ursprungligen certifieras [...]. Certifieringen har försenats och skjutits upp men ägde slutligen rum den 31 mars 2008 (5). Volvo Aero hänvisar i ett pressmeddelande daterat den 9 juli 2007 till ett framgångsrikt test för två komponenter som företaget utvecklat (6). I den projektplan som lades fram av de svenska myndigheterna hänvisas det till den kontroll av komponenternas förutsättningar att bli godkända som ursprungligen skulle ha ägt rum i [...], några månader [...]. |
| --- | --- |

(14)

Den GEnx-motor som är avsedd för B787 skulle ursprungligen certifieras [...]. Certifieringen har försenats och skjutits upp men ägde slutligen rum den 31 mars 2008 (5). Volvo Aero hänvisar i ett pressmeddelande daterat den 9 juli 2007 till ett framgångsrikt test för två komponenter som företaget utvecklat (6). I den projektplan som lades fram av de svenska myndigheterna hänvisas det till den kontroll av komponenternas förutsättningar att bli godkända som ursprungligen skulle ha ägt rum i [...], några månader [...].

| (15) | Den GEnx-motor som är avsedd för B747-8 skulle ursprungligen certifieras i [...]. Enligt själva planen ska motorn certifieras i [...]. |
| --- | --- |

(15)

Den GEnx-motor som är avsedd för B747-8 skulle ursprungligen certifieras i [...]. Enligt själva planen ska motorn certifieras i [...].

2.4   FoU-kategorier och stödberättigande kostnader

| (16) | De stödberättigande kostnaderna för projekten redovisas i nedanstående tabeller. Den första tabellen anger de totala kostnaderna. I den andra och tredje tabellen anges kostnaderna per motorversion.
  Tabell 1
  Totala stödberättigande kostnader








  Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | 357 | 570 | 927 |

(16)

De stödberättigande kostnaderna för projekten redovisas i nedanstående tabeller. Den första tabellen anger de totala kostnaderna. I den andra och tredje tabellen anges kostnaderna per motorversion.

Tabell 1

Totala stödberättigande kostnader

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

357

570

927

Tabell 2

Stödberättigande kostnader för GEnx för B787

| Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | [...] | [...] | [...] |

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

[...]

[...]

[...]

Tabell 3

Stödberättigande kostnader för GEnx för B747-8

| Kostnadssammanställning

  miljoner SEK | Industriell forskning | Experimentell utveckling | FoU-kostnader totalt |
| --- | --- | --- | --- |
| Personalkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet) | [...] | [...] | [...] |
| HPT Seal | [...] | [...] | [...] |
| Aft Fan Case | [...] | [...] | [...] |
| Projektledning | [...] | [...] | [...] |
| Övriga | [...] | [...] | [...] |
| Kostnader för instrument och utrustning | [...] | [...] | [...] |
| Andra allmänna omkostnader | [...] | [...] | [...] |
| Övriga driftskostnader | [...] | [...] | [...] |
| Totalt | [...] | [...] | [...] |

Kostnadssammanställning

miljoner SEK

Industriell forskning

Experimentell utveckling

FoU-kostnader totalt

Personalkostnader

[...]

[...]

[...]

Fan Booster Spool (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Fan Hub Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

Turbine Rear Frame (huvudsaklig verksamhet)

[...]

[...]

[...]

HPT Seal

[...]

[...]

[...]

Aft Fan Case

[...]

[...]

[...]

Projektledning

[...]

[...]

[...]

Övriga

[...]

[...]

[...]

Kostnader för instrument och utrustning

[...]

[...]

[...]

Andra allmänna omkostnader

[...]

[...]

[...]

Övriga driftskostnader

[...]

[...]

[...]

Totalt

[...]

[...]

[...]

2.5   Tillämpningsdatum och beslut

| (17) | Volvo Aero begärde stöd i en skrivelse till den svenska regeringen den 7 december 2004, innan projektet inleddes (7). |
| --- | --- |

(17)

Volvo Aero begärde stöd i en skrivelse till den svenska regeringen den 7 december 2004, innan projektet inleddes (7).

| (18) | Företaget fick dock ingen skriftlig bekräftelse från regeringen som svar på sin begäran. Regeringen meddelade endast informellt genom ett telefonsamtal från Näringsdepartementet till Volvo Aero att den förhöll sig positivt till stödet. |
| --- | --- |

(18)

Företaget fick dock ingen skriftlig bekräftelse från regeringen som svar på sin begäran. Regeringen meddelade endast informellt genom ett telefonsamtal från Näringsdepartementet till Volvo Aero att den förhöll sig positivt till stödet.

| (19) | På kommissionens begäran har de svenska myndigheterna lämnat närmare uppgifter om beslutsprocessen och om sina kontakter med företaget från 2005 till 2007. |
| --- | --- |

(19)

På kommissionens begäran har de svenska myndigheterna lämnat närmare uppgifter om beslutsprocessen och om sina kontakter med företaget från 2005 till 2007.

| (20) | Det var dock först den 14 juni 2007 som den svenska regeringen gav Riksgäldskontoret instruktioner om att förhandla fram de närmare villkoren i låneavtalet med Volvo (8). Enligt de svenska myndigheterna rörde sig förhandlingarna endast om de närmare villkoren för lånet, som t.ex. försäljningen av eventuella motorer som vidarerutvecklats utifrån grundkonceptet (derivative engines). |
| --- | --- |

(20)

Det var dock först den 14 juni 2007 som den svenska regeringen gav Riksgäldskontoret instruktioner om att förhandla fram de närmare villkoren i låneavtalet med Volvo (8). Enligt de svenska myndigheterna rörde sig förhandlingarna endast om de närmare villkoren för lånet, som t.ex. försäljningen av eventuella motorer som vidarerutvecklats utifrån grundkonceptet (derivative engines).

| (21) | Avtalet omfattas, fram till det beslut som fattas senare, av en s.k. standstill-klausul som avser anmälan till kommissionen. |
| --- | --- |

(21)

Avtalet omfattas, fram till det beslut som fattas senare, av en s.k. standstill-klausul som avser anmälan till kommissionen.

2.6   Stödinstrumentet

| (22) | De svenska myndigheterna avser att bevilja ett förskott med återbetalningsskyldighet på 362 miljoner SEK (cirka 39 miljoner EUR) som skulle motsvara 40 % av de totala stödberättigande kostnaderna. |
| --- | --- |

(22)

De svenska myndigheterna avser att bevilja ett förskott med återbetalningsskyldighet på 362 miljoner SEK (cirka 39 miljoner EUR) som skulle motsvara 40 % av de totala stödberättigande kostnaderna.

| (23) | Lånet kommer att betalas ut i delar när Volvo Aero lagt fram styrkt dokumentation över de stödberättigande kostnaderna, dock senast den [...]. |
| --- | --- |

(23)

Lånet kommer att betalas ut i delar när Volvo Aero lagt fram styrkt dokumentation över de stödberättigande kostnaderna, dock senast den [...].

| (24) | Återbetalningen av förskottet fastställs på grundval av de inkomster projektet ger Volvo Aero (när det gäller betalningar från GE till Volvo Aero). De svenska myndigheterna använder prognosen [...] SEK, som grundar sig på en försäljningsprognos på [...] motorer till 2028. |
| --- | --- |

(24)

Återbetalningen av förskottet fastställs på grundval av de inkomster projektet ger Volvo Aero (när det gäller betalningar från GE till Volvo Aero). De svenska myndigheterna använder prognosen [...] SEK, som grundar sig på en försäljningsprognos på [...] motorer till 2028.

| (25) | Till dess att ovannämnda mängd har uppnåtts väntas Volvo Aero betala [...] % av betalningarna från GE till staten, vilket inkluderar betalningar för andra vidareutvecklingar av GEnx-motorn. |
| --- | --- |

(25)

Till dess att ovannämnda mängd har uppnåtts väntas Volvo Aero betala [...] % av betalningarna från GE till staten, vilket inkluderar betalningar för andra vidareutvecklingar av GEnx-motorn.

| (26) | När försäljningen överstiger [...] SEK kommer Volvo Aero att fortsätta betala en royalty som motsvarar [...] % av den årliga omsättningen från GEnx-motorn (exklusive vidareutvecklade motorer), utan tidsbegränsning. |
| --- | --- |

(26)

När försäljningen överstiger [...] SEK kommer Volvo Aero att fortsätta betala en royalty som motsvarar [...] % av den årliga omsättningen från GEnx-motorn (exklusive vidareutvecklade motorer), utan tidsbegränsning.

| (27) | Enligt de svenska myndigheterna skulle denna ersättningsmekanism garantera en avkastning på 7,32 % på lånet, vilket är högre än den nuvarande referensräntan för Sverige (5,49 % 2007). |
| --- | --- |

(27)

Enligt de svenska myndigheterna skulle denna ersättningsmekanism garantera en avkastning på 7,32 % på lånet, vilket är högre än den nuvarande referensräntan för Sverige (5,49 % 2007).

3.   BEDÖMNING

3.1   Förekomst av stöd

| (28) | Den anmälda åtgärden avser ett lån som Riksgäldskontoret beviljat Volvo Aero. Det är fråga om statliga medel eftersom de ställdes till förfogande av Riksdagen och eftersom instruktionerna för hur de ska användas har utfärdats av Sveriges regering. Åtgärden är selektiv eftersom den riktar sig till ett enda företag, Volvo Aero, som är ett stort företag som bedriver handel med andra medlemsstater. Åtgärden ger Volvo Aero en fördel eftersom den ger företaget tillgång till medel på sådana villkor som marknaden inte kan erbjuda. Åtgärden utgör därför statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget. |
| --- | --- |

(28)

Den anmälda åtgärden avser ett lån som Riksgäldskontoret beviljat Volvo Aero. Det är fråga om statliga medel eftersom de ställdes till förfogande av Riksdagen och eftersom instruktionerna för hur de ska användas har utfärdats av Sveriges regering. Åtgärden är selektiv eftersom den riktar sig till ett enda företag, Volvo Aero, som är ett stort företag som bedriver handel med andra medlemsstater. Åtgärden ger Volvo Aero en fördel eftersom den ger företaget tillgång till medel på sådana villkor som marknaden inte kan erbjuda. Åtgärden utgör därför statligt stöd i enlighet med artikel 87.1 i EG-fördraget.

3.2   Stödets laglighet

| (29) | De svenska myndigheterna har anmält åtgärden på grundval av artikel 88.3 i EG-fördraget. Åtgärden kräver kommissionens godkännande (standstill-klausul). |
| --- | --- |

(29)

De svenska myndigheterna har anmält åtgärden på grundval av artikel 88.3 i EG-fördraget. Åtgärden kräver kommissionens godkännande (standstill-klausul).

3.3   Stödets förenlighet med den gemensamma marknaden

| (30) | Kommissionen har bedömt åtgärden mot bakgrund av den rättsakt som är tillämplig på statligt stöd för FoU-verksamhet, det vill säga gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (9) (nedan kallade rambestämmelserna). |
| --- | --- |

(30)

Kommissionen har bedömt åtgärden mot bakgrund av den rättsakt som är tillämplig på statligt stöd för FoU-verksamhet, det vill säga gemenskapens rambestämmelser för statligt stöd till forskning, utveckling och innovation (9) (nedan kallade rambestämmelserna).

3.3.1   Marknadsmisslyckande

| (31) | För det första har kommissionen undersökt om stödet från de svenska myndigheterna avhjälper ett marknadsmisslyckande. Enligt rambestämmelserna (10) kan marknadsmisslyckanden hindra marknaden från att nå ett optimalt resultat, och statligt stöd kan bli nödvändigt för att öka FoUI enbart i den utsträckning där marknaden inte lyckas prestera optimala resultat. |
| --- | --- |

(31)

För det första har kommissionen undersökt om stödet från de svenska myndigheterna avhjälper ett marknadsmisslyckande. Enligt rambestämmelserna (10) kan marknadsmisslyckanden hindra marknaden från att nå ett optimalt resultat, och statligt stöd kan bli nödvändigt för att öka FoUI enbart i den utsträckning där marknaden inte lyckas prestera optimala resultat.

| (32) | De svenska myndigheterna hävdar att det marknadsmisslyckande de avser att angripa i det här fallet är asymmetrisk information, enligt definitionen i avsnitt 1.3.2 i rambestämmelserna. |
| --- | --- |

(32)

De svenska myndigheterna hävdar att det marknadsmisslyckande de avser att angripa i det här fallet är asymmetrisk information, enligt definitionen i avsnitt 1.3.2 i rambestämmelserna.

| (33) | Projektet kännetecknas av stora inledande investeringar, och det kan dröja mycket länge innan det börjar ge avkastning. |
| --- | --- |

(33)

Projektet kännetecknas av stora inledande investeringar, och det kan dröja mycket länge innan det börjar ge avkastning.

| (34) | Riskerna är stora både i tekniskt och kommersiellt hänseende. De svenska myndigheterna uppger exempelvis att den senaste tidens prishöjningar på råvaror som används i projektet, t.ex. titanium och nickel, påverkar kostnaderna för projektet och därmed dess lönsamhet. |
| --- | --- |

(34)

Riskerna är stora både i tekniskt och kommersiellt hänseende. De svenska myndigheterna uppger exempelvis att den senaste tidens prishöjningar på råvaror som används i projektet, t.ex. titanium och nickel, påverkar kostnaderna för projektet och därmed dess lönsamhet.

| (35) | Enligt de svenska myndigheterna är det på grund av programmets storlek och de risker det är förbundet med inte möjligt för Volvo Aero att finansiera deltagandet i programmet med privata lån. |
| --- | --- |

(35)

Enligt de svenska myndigheterna är det på grund av programmets storlek och de risker det är förbundet med inte möjligt för Volvo Aero att finansiera deltagandet i programmet med privata lån.

| (36) | Argumenten förefaller relevanta och har beaktats av kommissionen också i andra beslut (11), men i det aktuella fallet föreföll Volvo Aero ha tillgång till finansieringskällor. Eftersom staten fattade det formella beslutet att bevilja lånet i ett mycket sent skede av programmet har kommissionen frågat de svenska myndigheterna hur Volvo Aero har finansierat sina kostnader hittills. De svenska myndigheterna lämnade information om ett kortfristigt lån som Volvo Aero fått av sitt moderbolag, Volvokoncernen, [...]. |
| --- | --- |

(36)

Argumenten förefaller relevanta och har beaktats av kommissionen också i andra beslut (11), men i det aktuella fallet föreföll Volvo Aero ha tillgång till finansieringskällor. Eftersom staten fattade det formella beslutet att bevilja lånet i ett mycket sent skede av programmet har kommissionen frågat de svenska myndigheterna hur Volvo Aero har finansierat sina kostnader hittills. De svenska myndigheterna lämnade information om ett kortfristigt lån som Volvo Aero fått av sitt moderbolag, Volvokoncernen, [...].

| (37) | Ett sådant lån skulle utgöra en [...], genom vilken Volvokoncernen kan bevilja sina dotterbolag [...] finansiering. [...]. |
| --- | --- |

(37)

Ett sådant lån skulle utgöra en [...], genom vilken Volvokoncernen kan bevilja sina dotterbolag [...] finansiering. [...].

| (38) | De svenska myndigheterna kunde inte lämna information om lånevillkoren eller lånets löptid. De påpekar att Volvokoncernen inte ger lån till sina dotterbolag för [...] utan endast på grundval av [...]. |
| --- | --- |

(38)

De svenska myndigheterna kunde inte lämna information om lånevillkoren eller lånets löptid. De påpekar att Volvokoncernen inte ger lån till sina dotterbolag för [...] utan endast på grundval av [...].

| (39) | För det första konstaterar kommissionen att villkoren för finansiering från Volvokoncernen till dotterbolagen inte behöver vara begränsade till [...]. Om en [...] kan ha vissa [...] kännetecken, [...], förefaller det inte finnas någon tidsbegränsning när det gäller den finansiering Volvokoncernen ger sina dotterbolag. Det likviditetsstöd som moderbolaget tillhandahåller skulle med andra ord kunna stå till dotterbolagets förfogande under [...] och därmed i praktiken användas till att finansiera [...] projekt. |
| --- | --- |

(39)

För det första konstaterar kommissionen att villkoren för finansiering från Volvokoncernen till dotterbolagen inte behöver vara begränsade till [...]. Om en [...] kan ha vissa [...] kännetecken, [...], förefaller det inte finnas någon tidsbegränsning när det gäller den finansiering Volvokoncernen ger sina dotterbolag. Det likviditetsstöd som moderbolaget tillhandahåller skulle med andra ord kunna stå till dotterbolagets förfogande under [...] och därmed i praktiken användas till att finansiera [...] projekt.

| (40) | För det andra konstaterar kommissionen att det verkar framgå av intern dokumentation att dotterbolagen till Volvokoncernen, t.ex. Volvo Aero, inte har [...] som behövs [...]. Därför torde det vara mer korrekt att undersöka om Volvokoncernen faktiskt saknar möjlighet att hitta privat finansiering för investeringar i Genx-motorn. |
| --- | --- |

(40)

För det andra konstaterar kommissionen att det verkar framgå av intern dokumentation att dotterbolagen till Volvokoncernen, t.ex. Volvo Aero, inte har [...] som behövs [...]. Därför torde det vara mer korrekt att undersöka om Volvokoncernen faktiskt saknar möjlighet att hitta privat finansiering för investeringar i Genx-motorn.

| (41) | För det tredje konstaterar kommissionen att det i det interna dokumentet rörande Volvokoncernens policy på området finansiella tillgångar och skulder uttryckligen anges att [...]. Volvokoncernens policy verkar vända upp och ner på den ekonomiska logiken, [...]. |
| --- | --- |

(41)

För det tredje konstaterar kommissionen att det i det interna dokumentet rörande Volvokoncernens policy på området finansiella tillgångar och skulder uttryckligen anges att [...]. Volvokoncernens policy verkar vända upp och ner på den ekonomiska logiken, [...].

| (42) | På grundval av dessa omständigheter är kommissionen i det här skedet inte övertygad om att det föreligger något marknadsmisslyckande i samband med det aktuella projektet. |
| --- | --- |

(42)

På grundval av dessa omständigheter är kommissionen i det här skedet inte övertygad om att det föreligger något marknadsmisslyckande i samband med det aktuella projektet.

3.3.2   Stimulanseffekt

| (43) | Stimulanseffekten är en viktig faktor vid bedömningen av om ett stöd till ett FoU-projekt är förenligt med den gemensamma marknaden. Rambestämmelserna är tydliga på den punkten: ’Statliga stöd till FoUI måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt agerande på ett sätt som ökar FoUI-verksamheten, vilket i sin tur leder till att sådana verksamheter och projekt kommer igång som annars inte hade blivit aktuella eller endast genomförts delvis’ (12). |
| --- | --- |

(43)

Stimulanseffekten är en viktig faktor vid bedömningen av om ett stöd till ett FoU-projekt är förenligt med den gemensamma marknaden. Rambestämmelserna är tydliga på den punkten: ’Statliga stöd till FoUI måste leda till att stödmottagaren ändrar sitt agerande på ett sätt som ökar FoUI-verksamheten, vilket i sin tur leder till att sådana verksamheter och projekt kommer igång som annars inte hade blivit aktuella eller endast genomförts delvis’ (12).

| (44) | I detta ärende måste två omständigheter framhållas: huruvida stödet var nödvändigt, det vill säga om FoU-projektet faktiskt äger rum tack vare stödet, och huruvida stödet föranledde ett förändrat agerande. |
| --- | --- |

(44)

I detta ärende måste två omständigheter framhållas: huruvida stödet var nödvändigt, det vill säga om FoU-projektet faktiskt äger rum tack vare stödet, och huruvida stödet föranledde ett förändrat agerande.

| (45) | När det gäller stödets nödvändighet föreskriver rambestämmelserna för det första ett nödvändigt villkor, det vill säga att stödet inte har någon stimulanseffekt för mottagaren i de fall när FoUI-verksamheten redan har inletts när stödmottagaren ansöker om stöd hos de nationella myndigheterna (13). |
| --- | --- |

(45)

När det gäller stödets nödvändighet föreskriver rambestämmelserna för det första ett nödvändigt villkor, det vill säga att stödet inte har någon stimulanseffekt för mottagaren i de fall när FoUI-verksamheten redan har inletts när stödmottagaren ansöker om stöd hos de nationella myndigheterna (13).

| (46) | Såsom nämns ovan i punkt 17 ansökte Volvo Aero om stöd innan projektet inleddes. |
| --- | --- |

(46)

Såsom nämns ovan i punkt 17 ansökte Volvo Aero om stöd innan projektet inleddes.

| (47) | I det här fallet ställs dock stödmottagaren inför en situation där det formella stödbeslutet fattades av de svenska myndigheterna nästan tre år efter det att ansökan om stöd lämnades in, vid en tidpunkt när projektet var i stort sett slutfört, åtminstone när det gäller motorn till B787. Den rättsliga grund som Sverige anger i anmälan daterar sig till juni 2007, medan certifieringen av motorn planerades äga rum i [...]. |
| --- | --- |

(47)

I det här fallet ställs dock stödmottagaren inför en situation där det formella stödbeslutet fattades av de svenska myndigheterna nästan tre år efter det att ansökan om stöd lämnades in, vid en tidpunkt när projektet var i stort sett slutfört, åtminstone när det gäller motorn till B787. Den rättsliga grund som Sverige anger i anmälan daterar sig till juni 2007, medan certifieringen av motorn planerades äga rum i [...].

| (48) | Två omständigheter förefaller viktiga i det här avseendet: För det första frågan om värdet av den ursprungliga muntliga bekräftelse som Volvo Aero fick när företaget konfronterades med själva det beslut att förhandla om och bevilja stöd som regeringen fattade senare. Den andra omständigheten är vilken betydelse det har vid vilken tidpunkt regeringen fattar beslutet om att bevilja stödet. |
| --- | --- |

(48)

Två omständigheter förefaller viktiga i det här avseendet: För det första frågan om värdet av den ursprungliga muntliga bekräftelse som Volvo Aero fick när företaget konfronterades med själva det beslut att förhandla om och bevilja stöd som regeringen fattade senare. Den andra omständigheten är vilken betydelse det har vid vilken tidpunkt regeringen fattar beslutet om att bevilja stödet.

| (49) | Den dokumentation som de svenska myndigheterna lagt fram i det här ärendet visar att företaget mycket väl visste att det behövde få skriftlig bekräftelse om regeringens avsikt att bevilja stödet (14). |
| --- | --- |

(49)

Den dokumentation som de svenska myndigheterna lagt fram i det här ärendet visar att företaget mycket väl visste att det behövde få skriftlig bekräftelse om regeringens avsikt att bevilja stödet (14).

| (50) | De svenska myndigheterna uppger också att de inte hade någon avsikt att lämna sådan information, även om de är mindre tydliga när det gäller orsaken till detta. De påpekar rentav att ett skriftligt meddelande vid den aktuella tidpunkten skulle ha uppfattats som liktydigt med att ingå ett formellt låneavtal med Volvo Aero. De uppger också att det känns nödvändigt med ytterligare bilaterala diskussioner mellan de berörda parterna innan sådana formaliserade meddelanden skickas ut och att sådana diskussioner faktiskt ägde rum i början av 2005 (15). |
| --- | --- |

(50)

De svenska myndigheterna uppger också att de inte hade någon avsikt att lämna sådan information, även om de är mindre tydliga när det gäller orsaken till detta. De påpekar rentav att ett skriftligt meddelande vid den aktuella tidpunkten skulle ha uppfattats som liktydigt med att ingå ett formellt låneavtal med Volvo Aero. De uppger också att det känns nödvändigt med ytterligare bilaterala diskussioner mellan de berörda parterna innan sådana formaliserade meddelanden skickas ut och att sådana diskussioner faktiskt ägde rum i början av 2005 (15).

| (51) | Kommissionen uppfattar det så att de bilaterala förhandlingarna ska ses som förhandlingar mellan de svenska myndigheterna, genom Riksgäldskontoret, och Volvo Aero. Själva förhandlingarna ägde rum sommaren och hösten 2007. |
| --- | --- |

(51)

Kommissionen uppfattar det så att de bilaterala förhandlingarna ska ses som förhandlingar mellan de svenska myndigheterna, genom Riksgäldskontoret, och Volvo Aero. Själva förhandlingarna ägde rum sommaren och hösten 2007.

| (52) | De svenska myndigheterna själva angav i anmälan av åtgärden att den rättsliga grunden är regeringens beslut av den 14 juni 2007 (som nämns ovan i punkt 4). Därför uppfattar kommissionen det så att den svenska regeringen fattade det formella beslutet att bevilja stöd tidigast 2007. |
| --- | --- |

(52)

De svenska myndigheterna själva angav i anmälan av åtgärden att den rättsliga grunden är regeringens beslut av den 14 juni 2007 (som nämns ovan i punkt 4). Därför uppfattar kommissionen det så att den svenska regeringen fattade det formella beslutet att bevilja stöd tidigast 2007.

| (53) | Det är således viktigt att bedöma hur relevant tidpunkten för beslutet är. I rambestämmelserna anges inte närmare när regeringen måste fatta sitt beslut och de tillåter entydigt att projekt får inledas innan ett sådant formellt beslut fattas. På andra sidan måste regeringens beslut komma tillräckligt tidigt om det ska ha någon inverkan på företagets agerande. I detta sammanhang förefaller det svårt att acceptera att det inte finns någon tidsgräns när det gäller regeringens beslut. |
| --- | --- |

(53)

Det är således viktigt att bedöma hur relevant tidpunkten för beslutet är. I rambestämmelserna anges inte närmare när regeringen måste fatta sitt beslut och de tillåter entydigt att projekt får inledas innan ett sådant formellt beslut fattas. På andra sidan måste regeringens beslut komma tillräckligt tidigt om det ska ha någon inverkan på företagets agerande. I detta sammanhang förefaller det svårt att acceptera att det inte finns någon tidsgräns när det gäller regeringens beslut.

| (54) | I den tänkta situationen att det inte finns någon tidsfrist för beslutet skulle regeringen kunna besluta att bevilja stöd för ett projekt först när detta är nästan slutfört eller i extremfallet till och med efter slutförandet. Det är dock klart att beslutet i ett sådant fall inte skulle kunna ha någon som helst stimulanseffekt på företaget, eftersom projektets omfattning, storlek eller varaktighet inte skulle kunna ändras i någon väsentlig utsträckning med hjälp av stödet om det redan har slutförts (eller nästan slutförts). I det fallet skulle stödet endast ha till effekt att minska företagets kostnader (t.ex. i form av driftstöd), utan effekt på själva projektet och utan att öka FoU-verksamheten. |
| --- | --- |

(54)

I den tänkta situationen att det inte finns någon tidsfrist för beslutet skulle regeringen kunna besluta att bevilja stöd för ett projekt först när detta är nästan slutfört eller i extremfallet till och med efter slutförandet. Det är dock klart att beslutet i ett sådant fall inte skulle kunna ha någon som helst stimulanseffekt på företaget, eftersom projektets omfattning, storlek eller varaktighet inte skulle kunna ändras i någon väsentlig utsträckning med hjälp av stödet om det redan har slutförts (eller nästan slutförts). I det fallet skulle stödet endast ha till effekt att minska företagets kostnader (t.ex. i form av driftstöd), utan effekt på själva projektet och utan att öka FoU-verksamheten.

| (55) | Avslutningsvis kan sägas att regeringens stödbeslut bör komma i ett tillräckligt tidigt skede av projektet för att ha en stimulanseffekt och för att garantera att själva stödet faktiskt har en positiv effekt på det företag som genomför projektet. |
| --- | --- |

(55)

Avslutningsvis kan sägas att regeringens stödbeslut bör komma i ett tillräckligt tidigt skede av projektet för att ha en stimulanseffekt och för att garantera att själva stödet faktiskt har en positiv effekt på det företag som genomför projektet.

| (56) | På samma sätt krävs det i riktlinjerna för statligt regionalstöd 2007–2013 (16) som bevis för stödets stimulanseffekt att ansökan om stöd lämnas in innan investeringen görs och att regeringen skriftligen bekräftar sin avsikt att bevilja stöd för projektet. När det gäller regionalstöd är det helt säkert lämpligare att kräva att den skriftliga bekräftelsen från regeringen kommer innan projektet inleds, men i samband med forskning och utveckling, där projekten är långvarigare och påverkan på konkurrensen mer avlägsen, vore det troligen mer logiskt att se till att en sådan skriftlig bekräftelse kommer tillräckligt tidigt under projektets livstid. |
| --- | --- |

(56)

På samma sätt krävs det i riktlinjerna för statligt regionalstöd 2007–2013 (16) som bevis för stödets stimulanseffekt att ansökan om stöd lämnas in innan investeringen görs och att regeringen skriftligen bekräftar sin avsikt att bevilja stöd för projektet. När det gäller regionalstöd är det helt säkert lämpligare att kräva att den skriftliga bekräftelsen från regeringen kommer innan projektet inleds, men i samband med forskning och utveckling, där projekten är långvarigare och påverkan på konkurrensen mer avlägsen, vore det troligen mer logiskt att se till att en sådan skriftlig bekräftelse kommer tillräckligt tidigt under projektets livstid.

| (57) | Beträffande de indikatorer på en stimulanseffekt som anges i kapitel 6 i rambestämmelserna har de svenska myndigheterna gett viss information om den stimulanseffekt stödet skulle ha på Volvo Aero. |
| --- | --- |

(57)

Beträffande de indikatorer på en stimulanseffekt som anges i kapitel 6 i rambestämmelserna har de svenska myndigheterna gett viss information om den stimulanseffekt stödet skulle ha på Volvo Aero.

| (58) | De konstaterar för det första att stödet skulle ge Volvo Aero en möjlighet att göra en mycket stor investering. Investeringen i GEnx-motorn vore [...] större än den senaste stora investering företaget gjorde 2001 i samband med projektet Trent 900 (för vilket det också fick stöd). |
| --- | --- |

(58)

De konstaterar för det första att stödet skulle ge Volvo Aero en möjlighet att göra en mycket stor investering. Investeringen i GEnx-motorn vore [...] större än den senaste stora investering företaget gjorde 2001 i samband med projektet Trent 900 (för vilket det också fick stöd).

| (59) | För det andra påpekar de svenska myndigheterna att stödet för första gången skulle göra det möjligt för Volvo Aero att ansvara för konstruktionen av viktiga komponenter till en motor, inklusive den aerodynamiska utformningen (17). |
| --- | --- |

(59)

För det andra påpekar de svenska myndigheterna att stödet för första gången skulle göra det möjligt för Volvo Aero att ansvara för konstruktionen av viktiga komponenter till en motor, inklusive den aerodynamiska utformningen (17).

| (60) | Enligt de svenska myndigheterna skulle stödet göra det möjligt för Volvo Aero att öka sina FoU-utgifter från [...] SEK i genomsnitt 2003 och 2004 till [...] SEK 2005, [...] SEK 2006 och [...] SEK 2007. I en tabell som översändes i en skrivelse av den 27 juni 2008 (18) lämnade de svenska myndigheterna andra uppgifter med uppdaterade FoU-investeringar som företaget hade gjort 2003–2007, och beräkningar för 2008, 2010 och 2012, samtidigt som man angav att de tidigare lämnade uppgifterna var delvis felaktiga. Den nya tabellen återfinns nedan:













  Miljoner svenska kronor | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | 2008 beräkn. | 2010 beräkn. | 2012 beräkn. |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| FoU-investeringar | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] | [...] |

(60)

Enligt de svenska myndigheterna skulle stödet göra det möjligt för Volvo Aero att öka sina FoU-utgifter från [...] SEK i genomsnitt 2003 och 2004 till [...] SEK 2005, [...] SEK 2006 och [...] SEK 2007. I en tabell som översändes i en skrivelse av den 27 juni 2008 (18) lämnade de svenska myndigheterna andra uppgifter med uppdaterade FoU-investeringar som företaget hade gjort 2003–2007, och beräkningar för 2008, 2010 och 2012, samtidigt som man angav att de tidigare lämnade uppgifterna var delvis felaktiga. Den nya tabellen återfinns nedan:

Miljoner svenska kronor

2003

2004

2005

2006

2007

2008 beräkn.

2010 beräkn.

2012 beräkn.

FoU-investeringar

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

[...]

| (61) | Sverige har också uppgett att internräntan för projektet ursprungligen var [...] %. Sverige medger också att internräntan skulle uppnås även utan det statliga lånet. Den svenska regeringen påpekar dock också att på grund av betydande höjningar av marknadspriset på råvaror skulle den prognostiserade internräntan idag bli [...]. |
| --- | --- |

(61)

Sverige har också uppgett att internräntan för projektet ursprungligen var [...] %. Sverige medger också att internräntan skulle uppnås även utan det statliga lånet. Den svenska regeringen påpekar dock också att på grund av betydande höjningar av marknadspriset på råvaror skulle den prognostiserade internräntan idag bli [...].

| (62) | Ovanstående argument visar dock inte nödvändigtvis att stödet har en stimulanseffekt, utan snarare hur viktigt själva projektet är. Eftersom Volvo Aero till stor del har kunnat genomföra projektet med egna (och moderbolagets) resurser kan det sägas att företaget har klarat av att göra en stor investering och ansvarat för att konstruera viktiga komponenter utan att behöva något statligt stöd. |
| --- | --- |

(62)

Ovanstående argument visar dock inte nödvändigtvis att stödet har en stimulanseffekt, utan snarare hur viktigt själva projektet är. Eftersom Volvo Aero till stor del har kunnat genomföra projektet med egna (och moderbolagets) resurser kan det sägas att företaget har klarat av att göra en stor investering och ansvarat för att konstruera viktiga komponenter utan att behöva något statligt stöd.

| (63) | Enligt de svenska myndigheterna själva är huvudsyftet med lånet faktiskt att minska de risker som projektet är förknippat med och att förbättra företagets kassaflöde. |
| --- | --- |

(63)

Enligt de svenska myndigheterna själva är huvudsyftet med lånet faktiskt att minska de risker som projektet är förknippat med och att förbättra företagets kassaflöde.

| (64) | Vad riskerna beträffar pekar Sverige ut tre olika risktyper: risker som är relaterade till produktionskostnader, teknisk aspekter respektive försäljning. |
| --- | --- |

(64)

Vad riskerna beträffar pekar Sverige ut tre olika risktyper: risker som är relaterade till produktionskostnader, teknisk aspekter respektive försäljning.

| (65) | Sverige nämner kostnaderna för tillverkning av komponenterna, särskilt avseende de metaller som används i motorn. Det är tydligt att den senaste tidens prisökningar på vissa metaller har varit betydande, men mindre uppenbart varför denna risk delvis bör föras över på staten via ett lån. Dessutom har dessa risker inget med FoU-projektet att göra utan sammanhänger med produktionsfasen. |
| --- | --- |

(65)

Sverige nämner kostnaderna för tillverkning av komponenterna, särskilt avseende de metaller som används i motorn. Det är tydligt att den senaste tidens prisökningar på vissa metaller har varit betydande, men mindre uppenbart varför denna risk delvis bör föras över på staten via ett lån. Dessutom har dessa risker inget med FoU-projektet att göra utan sammanhänger med produktionsfasen.

| (66) | Sverige har inte kunnat kvantifiera de tekniska riskerna. Den svenska regeringen säger att de tekniska riskerna är betydande så länge som motorn är ocertifierad, och en del risker kvarstår ännu efter certifieringen. Det bör dock noteras att stödbeslutet fattades när motorn var nära certifiering, det vill säga i en stund då de tekniska riskerna var avsevärt mindre, särskilt jämfört med början av projektet. |
| --- | --- |

(66)

Sverige har inte kunnat kvantifiera de tekniska riskerna. Den svenska regeringen säger att de tekniska riskerna är betydande så länge som motorn är ocertifierad, och en del risker kvarstår ännu efter certifieringen. Det bör dock noteras att stödbeslutet fattades när motorn var nära certifiering, det vill säga i en stund då de tekniska riskerna var avsevärt mindre, särskilt jämfört med början av projektet.

| (67) | Sverige sade också att det är svårt att bedöma de kommersiella riskerna. Det är dock klart att sådana risker oundvikligen är större i ett tidigare projektskede, och tenderar att minska när projektet närmar sig slutförandet. Det kan för övrigt nämnas att B787 varit en av de mest lyckade flygplanstyperna i den kommersiella luftfartens historia (19). |
| --- | --- |

(67)

Sverige sade också att det är svårt att bedöma de kommersiella riskerna. Det är dock klart att sådana risker oundvikligen är större i ett tidigare projektskede, och tenderar att minska när projektet närmar sig slutförandet. Det kan för övrigt nämnas att B787 varit en av de mest lyckade flygplanstyperna i den kommersiella luftfartens historia (19).

| (68) | Sammanfattningsvis kan sägas att stödet endast skulle ha en effekt på företagets finansiella situation och bidra till att minska de risker som inte sammanhänger med FoU-projektet. |
| --- | --- |

(68)

Sammanfattningsvis kan sägas att stödet endast skulle ha en effekt på företagets finansiella situation och bidra till att minska de risker som inte sammanhänger med FoU-projektet.

| (69) | De svenska myndigheterna framhåller också att de inte vet vilka konsekvenserna skulle bli om stödet inte fanns. De uppger att Volvo Aero kan tvingas anhålla om utökad finansiering [...]. Dessutom skulle Volvo Aero tvingas banta ned annan planerad FoU-verksamhet. De svenska myndigheterna har inte preciserat vilka andra FoU-projekt som skulle bli lidande, men de har gjort gällande att eftersom de totala FoU-utgifterna för andra projekt ligger på omkring [...] SEK per år i genomsnitt, skulle en nedbantning inte vara tillräcklig för att frigöra medel för GEnx-projektet. |
| --- | --- |

(69)

De svenska myndigheterna framhåller också att de inte vet vilka konsekvenserna skulle bli om stödet inte fanns. De uppger att Volvo Aero kan tvingas anhålla om utökad finansiering [...]. Dessutom skulle Volvo Aero tvingas banta ned annan planerad FoU-verksamhet. De svenska myndigheterna har inte preciserat vilka andra FoU-projekt som skulle bli lidande, men de har gjort gällande att eftersom de totala FoU-utgifterna för andra projekt ligger på omkring [...] SEK per år i genomsnitt, skulle en nedbantning inte vara tillräcklig för att frigöra medel för GEnx-projektet.

| (70) | Kort sagt tvivlar kommissionen på att stödet är nödvändigt och stimulerar företaget att investera i projektet, eftersom det formellt beviljades först när projektet i stort sett var slutfört och då stödet enbart har till syfte att minska risker som inte sammanhänger med projektets FoU-innehåll, exempelvis de växelkursrisker som redovisas nedan i punkt 80. |
| --- | --- |

(70)

Kort sagt tvivlar kommissionen på att stödet är nödvändigt och stimulerar företaget att investera i projektet, eftersom det formellt beviljades först när projektet i stort sett var slutfört och då stödet enbart har till syfte att minska risker som inte sammanhänger med projektets FoU-innehåll, exempelvis de växelkursrisker som redovisas nedan i punkt 80.

3.3.3   Proportionalitet

| (71) | Bedömningen av stödets proportionalitet börjar med att åtgärdens räckvidd fastställs (t.ex. de stödberättigande kostnaderna för projektet) och därefter tittar man på stödinstrumentet. |
| --- | --- |

(71)

Bedömningen av stödets proportionalitet börjar med att åtgärdens räckvidd fastställs (t.ex. de stödberättigande kostnaderna för projektet) och därefter tittar man på stödinstrumentet.

3.3.3.1   Stödberättigande kostnader

| (72) | Beträffande de stödberättigande kostnaderna konstaterar kommissionen för det första att projektet omfattar verksamheter som klassificeras både som industriell forskning och experimentell utveckling (den senare dominerar). De svenska myndigheterna har också lämnat information om hur de stödberättigande kostnaderna fördelar sig mellan de båda motorerna B787 och B747-8. |
| --- | --- |

(72)

Beträffande de stödberättigande kostnaderna konstaterar kommissionen för det första att projektet omfattar verksamheter som klassificeras både som industriell forskning och experimentell utveckling (den senare dominerar). De svenska myndigheterna har också lämnat information om hur de stödberättigande kostnaderna fördelar sig mellan de båda motorerna B787 och B747-8.

| (73) | Kostnader som sammanhänger med hårdvara för teknisk validering har Sverige betraktat som industriell forskning. Kostnader som sammanhänger med annan experimentell hårdvara har betraktats som experimentell utveckling. Sverige medger dock att detta inte nödvändigtvis är den mest korrekta klassificeringen. På andra sidan påpekar Sverige att eftersom lånebeloppet har begränsats till 40 % av de totala kostnaderna (20) är fördelningen mellan de olika FoU-kategorierna inte särskilt relevant. |
| --- | --- |

(73)

Kostnader som sammanhänger med hårdvara för teknisk validering har Sverige betraktat som industriell forskning. Kostnader som sammanhänger med annan experimentell hårdvara har betraktats som experimentell utveckling. Sverige medger dock att detta inte nödvändigtvis är den mest korrekta klassificeringen. På andra sidan påpekar Sverige att eftersom lånebeloppet har begränsats till 40 % av de totala kostnaderna (20) är fördelningen mellan de olika FoU-kategorierna inte särskilt relevant.

| (74) | Kommissionen noterar också att största delen av kostnaderna består av personalkostnader. De svenska myndigheterna hävdar att orsaken till detta är Volvo Aeros policy att utveckla instrument och utrustning för tillverkning så tidigt som möjligt för att minimera kostnaderna för forskning och utveckling. |
| --- | --- |

(74)

Kommissionen noterar också att största delen av kostnaderna består av personalkostnader. De svenska myndigheterna hävdar att orsaken till detta är Volvo Aeros policy att utveckla instrument och utrustning för tillverkning så tidigt som möjligt för att minimera kostnaderna för forskning och utveckling.

| (75) | Slutligen, vad gäller den tidsgräns som föreskrivits när det gäller de stödberättigande kostnaderna, förefaller det på grundval av informationen från Sverige som om de skulle ha avsett certifieringen av motorn. Sverige säger till exempel att endast kostnader som avskrivits fram till certifieringen har ansetts vara stödberättigande när det gäller verktyg, anordningar och utrustning av permanent karaktär. |
| --- | --- |

(75)

Slutligen, vad gäller den tidsgräns som föreskrivits när det gäller de stödberättigande kostnaderna, förefaller det på grundval av informationen från Sverige som om de skulle ha avsett certifieringen av motorn. Sverige säger till exempel att endast kostnader som avskrivits fram till certifieringen har ansetts vara stödberättigande när det gäller verktyg, anordningar och utrustning av permanent karaktär.

3.3.3.2   Stödinstrument

| (76) | Sverige har uppgett att det stödinstrument man avser att använda är ett förskott med återbetalningsskyldighet i enlighet med punkt 5.1.5 i rambestämmelserna. |
| --- | --- |

(76)

Sverige har uppgett att det stödinstrument man avser att använda är ett förskott med återbetalningsskyldighet i enlighet med punkt 5.1.5 i rambestämmelserna.

| (77) | På grundval av informationen från Sverige förefaller förskottet garantera att återbetalningarna från företaget, om projektet har framgång, inkluderar en ränta som är högre än den tillämpliga referensräntan (7,32 % jämfört med 4,75 % från och med den 1 juli 2008). |
| --- | --- |

(77)

På grundval av informationen från Sverige förefaller förskottet garantera att återbetalningarna från företaget, om projektet har framgång, inkluderar en ränta som är högre än den tillämpliga referensräntan (7,32 % jämfört med 4,75 % från och med den 1 juli 2008).

| (78) | Vidare kommer de svenska myndigheterna att se till att stödmottagaren, om försäljningen överstiger den beräknade nivån, betalar en avgift för att projektet lyckats. Avgiften utgör [...] % av den omsättning som härrör från försäljningen av GEnx. |
| --- | --- |

(78)

Vidare kommer de svenska myndigheterna att se till att stödmottagaren, om försäljningen överstiger den beräknade nivån, betalar en avgift för att projektet lyckats. Avgiften utgör [...] % av den omsättning som härrör från försäljningen av GEnx.

| (79) | Kommissionen noterar att förskottet i stort sett förefaller ha sådana egenskaper som uppfyller de krav som ställs i rambestämmelserna, även om avgiftens storlek är mindre viktig än i andra fall (21). Kommissionen konstaterar också att återbetalningen har beräknats utifrån ett antal sålda motorer som motsvarar marknadsprognoserna. |
| --- | --- |

(79)

Kommissionen noterar att förskottet i stort sett förefaller ha sådana egenskaper som uppfyller de krav som ställs i rambestämmelserna, även om avgiftens storlek är mindre viktig än i andra fall (21). Kommissionen konstaterar också att återbetalningen har beräknats utifrån ett antal sålda motorer som motsvarar marknadsprognoserna.

| (80) | Kommissionen konstaterar dock också att förskottet återbetalas på grundval av Volvo Aeros försäljning till GE, som beräknas i kronor och inte i US-dollar, som är den valuta som används vid försäljningen. Det betyder att staten bär hela växelkursrisken. Enligt Sverige används kronor av flera orsaker: därför att stödet ges i kronor, därför att om prognosen grundade sig på antalet motorer skulle inkomsterna från reservdelar inte ingå och därför att syftet med åtgärden är att dela riskerna. Det är dock svårt att godta att växelkursrisken i sig är ett inslag av risk i FoU-projektet. |
| --- | --- |

(80)

Kommissionen konstaterar dock också att förskottet återbetalas på grundval av Volvo Aeros försäljning till GE, som beräknas i kronor och inte i US-dollar, som är den valuta som används vid försäljningen. Det betyder att staten bär hela växelkursrisken. Enligt Sverige används kronor av flera orsaker: därför att stödet ges i kronor, därför att om prognosen grundade sig på antalet motorer skulle inkomsterna från reservdelar inte ingå och därför att syftet med åtgärden är att dela riskerna. Det är dock svårt att godta att växelkursrisken i sig är ett inslag av risk i FoU-projektet.

| (81) | Därför är kommissionen i det här skedet inte helt övertygad om att det stödinstrument som Sverige använder i det här ärendet har alla de nödvändiga kännetecken som garanterar att stödet har en korrekt proportionalitet. |
| --- | --- |

(81)

Därför är kommissionen i det här skedet inte helt övertygad om att det stödinstrument som Sverige använder i det här ärendet har alla de nödvändiga kännetecken som garanterar att stödet har en korrekt proportionalitet.

3.3.4   Påverkan på konkurrensen

| (82) | När det gäller påverkan på konkurrensen inriktas den bedömning som föreskrivs i rambestämmelserna på tre olika aspekter: snedvridning av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. |
| --- | --- |

(82)

När det gäller påverkan på konkurrensen inriktas den bedömning som föreskrivs i rambestämmelserna på tre olika aspekter: snedvridning av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer.

| (83) | För att kunna bedöma dessa aspekter måste man definiera den relevanta marknaden, som i det här ärendet är marknaden för stora trafikflygplan. Sverige uppger att Volvo Aero har en mycket liten andel av världsmarknaden (2 %). Dessutom påpekar de svenska myndigheterna att marknaden präglas av tre stora tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare), med andrahands- och trehandspartner och -leverantörer. Volvo Aero kännetecknas av att det är ett självständigt företag som arbetar på projektbasis med olika OEM-tillverkare, främst [...]. |
| --- | --- |

(83)

För att kunna bedöma dessa aspekter måste man definiera den relevanta marknaden, som i det här ärendet är marknaden för stora trafikflygplan. Sverige uppger att Volvo Aero har en mycket liten andel av världsmarknaden (2 %). Dessutom påpekar de svenska myndigheterna att marknaden präglas av tre stora tillverkare av originalutrustning (OEM-tillverkare), med andrahands- och trehandspartner och -leverantörer. Volvo Aero kännetecknas av att det är ett självständigt företag som arbetar på projektbasis med olika OEM-tillverkare, främst [...].

| (84) | Sverige säger vidare att det aktuella projektet inte skulle ändra Volvos marknadsandel i någon väsentlig utsträckning, eftersom investeringarna i fråga är begränsade jämfört med de investeringar som behövs för en hel motor, som ofta kan uppgå till cirka [...] EUR. |
| --- | --- |

(84)

Sverige säger vidare att det aktuella projektet inte skulle ändra Volvos marknadsandel i någon väsentlig utsträckning, eftersom investeringarna i fråga är begränsade jämfört med de investeringar som behövs för en hel motor, som ofta kan uppgå till cirka [...] EUR.

| (85) | De svenska myndigheterna har dock lämnat föga information om snedvridningen av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. De har påpekat att den mycket begränsade marknadsandelen och marknadens struktur är sådan att det är mycket osannolikt att stödet får någon effekt på marknaden, till exempel genom att minska konkurrenternas intresse för att investera i framtida marknader. |
| --- | --- |

(85)

De svenska myndigheterna har dock lämnat föga information om snedvridningen av dynamiska incitament, marknadsinflytande och bevarande av ineffektiva marknadsstrukturer. De har påpekat att den mycket begränsade marknadsandelen och marknadens struktur är sådan att det är mycket osannolikt att stödet får någon effekt på marknaden, till exempel genom att minska konkurrenternas intresse för att investera i framtida marknader.

| (86) | Kommissionen noterar de argument som framförts av de svenska myndigheterna. Det förefaller dock möjligt i det här skedet att utifrån den begränsade information som står till förfogande dra slutsatsen att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen. |
| --- | --- |

(86)

Kommissionen noterar de argument som framförts av de svenska myndigheterna. Det förefaller dock möjligt i det här skedet att utifrån den begränsade information som står till förfogande dra slutsatsen att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen.

| (87) | Om konkurrenter, eller andra tredje parter som ingriper i förfarandena, ändå skulle lägga fram för bevis för att stödet kan påverka konkurrensen märkbart, måste kommissionen noggrant undersöka om stödet snedvrider dynamiska incitament på den berörda marknaden, om det påverkar marknadsinflytandet eller om det bidrar till att bevara ineffektiva marknadsstrukturer. |
| --- | --- |

(87)

Om konkurrenter, eller andra tredje parter som ingriper i förfarandena, ändå skulle lägga fram för bevis för att stödet kan påverka konkurrensen märkbart, måste kommissionen noggrant undersöka om stödet snedvrider dynamiska incitament på den berörda marknaden, om det påverkar marknadsinflytandet eller om det bidrar till att bevara ineffektiva marknadsstrukturer.

4.   TVIVEL

| (88) | Såsom anges ovan hyser kommissionen en del tvivel om stödet i fråga. |
| --- | --- |

(88)

Såsom anges ovan hyser kommissionen en del tvivel om stödet i fråga.

| (89) | För det första hyser kommissionen tvivel (se punkterna 31–42) när det gäller marknadsmisslyckandet. Volvo Aero är [...] i förhållande till sitt moderbolag, [...]. Dessutom förefaller det vara moderbolagets policy att försöka få sina dotterbolag att söka finansiering från EU eller staten innan det överväger om de investeringar som ska göras faktiskt lider av ett marknadsmisslyckande. |
| --- | --- |

(89)

För det första hyser kommissionen tvivel (se punkterna 31–42) när det gäller marknadsmisslyckandet. Volvo Aero är [...] i förhållande till sitt moderbolag, [...]. Dessutom förefaller det vara moderbolagets policy att försöka få sina dotterbolag att söka finansiering från EU eller staten innan det överväger om de investeringar som ska göras faktiskt lider av ett marknadsmisslyckande.

| (90) | För det andra, såsom anges ovan i punkterna 43–70, tvivlar kommissionen på stimulanseffekten särskilt när det gäller stödets nödvändighet, eftersom stödet formellt beviljades först när själva projektet redan var i stort sett slutfört, åtminstone vad beträffar GEnx-motorn till B787. De diskussioner som ägde rum mellan regeringen och företaget kan inte ersätta det formella förfarandet för beviljande av stöd. I annat fall skulle ett statligt ingripande kunna vara berättigat till och med när själva projektet har upphört. |
| --- | --- |

(90)

För det andra, såsom anges ovan i punkterna 43–70, tvivlar kommissionen på stimulanseffekten särskilt när det gäller stödets nödvändighet, eftersom stödet formellt beviljades först när själva projektet redan var i stort sett slutfört, åtminstone vad beträffar GEnx-motorn till B787. De diskussioner som ägde rum mellan regeringen och företaget kan inte ersätta det formella förfarandet för beviljande av stöd. I annat fall skulle ett statligt ingripande kunna vara berättigat till och med när själva projektet har upphört.

| (91) | För det tredje, såsom nämns i punkterna 76–81, tvivlar kommissionen på att stödet är proportionerligt, särskilt när det gäller det stödinstrument som används, som innebär att staten skulle få bära växelkursriskerna i samband med projektet. |
| --- | --- |

(91)

För det tredje, såsom nämns i punkterna 76–81, tvivlar kommissionen på att stödet är proportionerligt, särskilt när det gäller det stödinstrument som används, som innebär att staten skulle få bära växelkursriskerna i samband med projektet.

| (92) | Slutligen, såsom nämns i punkterna 82–87, anser kommissionen i det här skedet att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen eftersom stödmottagaren har en mycket liten marknadsandel. Kommissionen är dock beredd att beakta alla synpunkter som konkurrenter eller andra tredje parter kan tänkas lämna om detta under förfarandet. |
| --- | --- |

(92)

Slutligen, såsom nämns i punkterna 82–87, anser kommissionen i det här skedet att stödet har en begränsad påverkan på konkurrensen eftersom stödmottagaren har en mycket liten marknadsandel. Kommissionen är dock beredd att beakta alla synpunkter som konkurrenter eller andra tredje parter kan tänkas lämna om detta under förfarandet.

5.   SLUTSATS

| (93) | Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, Sverige att inom en månad för mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden. |
| --- | --- |

(93)

Av ovan anförda skäl uppmanar kommissionen, i enlighet med det förfarande som anges i artikel 88.2 i EG-fördraget, Sverige att inom en månad för mottagandet av denna skrivelse inkomma med synpunkter och tillhandahålla alla upplysningar som kan bidra till bedömningen av åtgärden.

| (94) | Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren. |
| --- | --- |

(94)

Kommissionen påminner Sverige om att artikel 88.3 i EG-fördraget har uppskjutande verkan och hänvisar till artikel 14 i rådets förordning (EG) nr 659/1999, som föreskriver att allt olagligt stöd kan återkrävas från mottagaren.

| (95) | Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.« |
| --- | --- |

(95)

Kommissionen meddelar Sverige att den kommer att underrätta alla berörda parter genom att offentliggöra denna skrivelse och en sammanfattning av den i Europeiska unionens officiella tidning. Kommissionen kommer även att underrätta berörda parter i de Eftaländer som är avtalsslutande parter i EES-avtalet genom att offentliggöra ett tillkännagivande i EES-supplementet till Europeiska unionens officiella tidning, samt Eftas övervakningsmyndighet genom att skicka en kopia av denna skrivelse. De berörda parterna kommer att uppmanas att inkomma med synpunkter inom en månad från dagen för offentliggörandet.«

---

(1)  Den svenska regeringen har utnyttjat dessa medel i ett tidigare ärende rörande Volvo Aero, som anmäldes 2003 (ärende N 301/03) och som godkändes av kommissionen den 8 juni 2005 (se EUT C 138, 7.6.2005, s. 2).

1

(2)  NACE-kod: DM353 – Tillverkning av luftfartyg och rymdfarkoster.

2

(3)  Uppgifterna om Volvokoncernen och Volvo Aero är tagna ur Volvokoncernens årsredovisning för 2007 på koncernens webbplats: www.volvo.com

3

(4)  Affärshemlighet.

4

(5)  Se det pressmeddelande som GE utfärdade samma dag och som finns på GE:s webbplats:

5

http://www.geaviation.com/engines/commercial/genx/index.html

(6)  I pressmeddelandet citeras chefen för Volvo Aero: ’Vi är mycket nöjda med testet, som kan ses som ett examensprov på vår förmåga att utveckla tekniska lösningar för lättviktsstrukturer till flygmotorer.’.

6

(7)  Därmed uppfyllde företaget ett av villkoren för stödets nödvändighet enligt andra stycket i kapitel 6 i rambestämmelserna.

7

(8)  Som nämns i punkt 4 ovan hänvisar de svenska myndigheterna till denna instruktion som den rättsliga grunden för åtgärden.

8

(9)  EUT C 323, 30.12.2006, s. 1.

9

(10)  Se punkterna 1.3.2 och 7.3.1 i rambestämmelserna.

10

(11)  Se t.ex. kommissionens beslut i ärendena N 447/07 – Turbomeca (EUT C 94, 2008) och N 195/07 – Rolls-Royce Deutschland (EUT C 118, 2008).

11

(12)  Se punkt 1.3.4 i rambestämmelserna.

12

(13)  Se det andra stycket i kapitel 6 i rambestämmelserna.

13

(14)  (...).

14

(15)  I de svenska myndigheternas skrivelse av den 29 maj 2008 till kommissionen.

15

(16)  EUT C 54, 2006, s. 13–45, särskilt punkt 38.

16

(17)  Volvo Aero har hand om den aerodynamiska utformningen av FHF och TRF.

17

(18)  Ändrad genom en skrivelse av den 30 juni 2008.

18

(19)  Se Boeings pressmeddelande (på bolagets webbplats

19

http://www.boeing.com/commercial/787family/news/2008/q2/080620b_nr.html), daterat den 20 juni 2008: ’Femtioåtta kunder världen över har beställt nästan 900 flygplan av modellen Boeing 787 sedan programmet inleddes i april 2004, vilket gör Dreamliner till det snabbast säljande nya trafikflygplanet någonsin.’.

(20)  På grundval av punkt 5.1.5 i rambestämmelserna.

20

(21)  Se t.ex. Turbomeca-ärendet, som nämns i fotnot 10.

21

---

4.10.2008

| 4.10.2008 | DA | Den Europæiske Unions Tidende | C 253/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

DA

Den Europæiske Unions Tidende

C 253/s3

---

MEDDELELSE TIL LÆSERNE

Institutionerne har besluttet, at der ikke længere skal henvises til den seneste ændring af en given retsakt.

Medmindre andet er angivet, forstås en henvisning til en retsakt i de tekster, der offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende, derfor som en henvisning til retsakten i dens gældende udgave.

---