# Az Európai Unió C 428/2019

| | ISSN 1977-0979 |
| --- | --- |
| Az Európai Unió
  Hivatalos Lapja | C 428 |
| | |
| Magyar nyelvű kiadás | Tájékoztatások és közlemények | 62. évfolyam2019. december 20. |

ISSN 1977-0979

Az Európai Unió

Hivatalos Lapja

C 428

Magyar nyelvű kiadás

Tájékoztatások és közlemények

62. évfolyam2019. december 20.

---

| Tartalom | Oldal |
| --- | --- |
| | II   Közlemények |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 428/01 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9598 — Allianz/T&R) (
  1
  ) | 1 |
| 2019/C 428/02 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9671 — Apollo/Blue Group) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 428/03 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9639 — CDC/EDF/Dalkia Investissement) (
  1
  ) | 3 |
| 2019/C 428/04 | Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9627 — APG/Elecnor/CC&I) (
  1
  ) | 4 |

Tartalom

Oldal

II   Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

2019/C 428/01

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9598 — Allianz/T&R) (
  1
  )

1

1

2019/C 428/02

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9671 — Apollo/Blue Group) (
  1
  )

1

2

2019/C 428/03

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9639 — CDC/EDF/Dalkia Investissement) (
  1
  )

1

3

2019/C 428/04

Bejelentett összefonódás engedélyezése (Ügyszám M.9627 — APG/Elecnor/CC&I) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Tájékoztatások |
| --- | --- |
| | AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK |
| | Tanács |
| 2019/C 428/05 | A Tanács határozata (2019. december 19.) az európai statisztikairányítási tanácsadó testület egy tagjának kinevezéséről | 5 |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 428/06 | Euroátváltási árfolyamok — 2019. december 19. | 7 |
| 2019/C 428/07 | A Bizottság közleménye Jelentéstételi iránymutatás a katasztrófakockázat-kezeléshez, az 1313/2013/EU határozat 6. cikke (1) bekezdésének d) pontja | 8 |
| 2019/C 428/08 | A Bizottság Határozata (2019. december 16.) a jó adóügyi kormányzással, az agresszív adótervezéssel és a kettős adóztatással foglalkozó platform elnevezésű bizottsági szakértői csoport megbízatásának meghosszabbításáról | 34 |

IV   Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

2019/C 428/05

A Tanács határozata (2019. december 19.) az európai statisztikairányítási tanácsadó testület egy tagjának kinevezéséről

5

Európai Bizottság

2019/C 428/06

Euroátváltási árfolyamok — 2019. december 19.

7

2019/C 428/07

A Bizottság közleménye Jelentéstételi iránymutatás a katasztrófakockázat-kezeléshez, az 1313/2013/EU határozat 6. cikke (1) bekezdésének d) pontja

8

2019/C 428/08

A Bizottság Határozata (2019. december 16.) a jó adóügyi kormányzással, az agresszív adótervezéssel és a kettős adóztatással foglalkozó platform elnevezésű bizottsági szakértői csoport megbízatásának meghosszabbításáról

34

---

| | V   Hirdetmények |
| --- | --- |
| | A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 428/09 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9503 — Gardner Denver/Ingersoll Industrials) (
  1
  ) | 41 |
| 2019/C 428/10 | Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9701 – InfraVia/Iliad/Iliad 73) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  ) | 43 |
| | EGYÉB JOGI AKTUSOK |
| | Európai Bizottság |
| 2019/C 428/11 | Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele | 44 |
| 2019/C 428/12 | Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján | 48 |

V   Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

2019/C 428/09

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9503 — Gardner Denver/Ingersoll Industrials) (
  1
  )

1

41

2019/C 428/10

Összefonódás előzetes bejelentése (Ügyszám M.9701 – InfraVia/Iliad/Iliad 73) Egyszerűsített eljárás alá vont ügy (
  1
  )

1

43

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

2019/C 428/11

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

44

2019/C 428/12

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

48

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EGT-vonatkozású szöveg. |

---

(1)   EGT-vonatkozású szöveg.

1

| HU | |
| --- | --- |

HU

---

II Közlemények

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ KÖZLEMÉNYEK

Európai Bizottság

| 20.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/1 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/1

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9598 — Allianz/T&R)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 428/01)

2019. december 5-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9598 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9598 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 20.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/2 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/2

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9671 — Apollo/Blue Group)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 428/02)

2019. december 12-én a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9671 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9671 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 20.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/3 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/3

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9639 — CDC/EDF/Dalkia Investissement)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 428/03)

2019. december 13-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak francia nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz:

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében(http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében(http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9639 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9639 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

| 20.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/4 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/4

---

Bejelentett összefonódás engedélyezése

(Ügyszám M.9627 — APG/Elecnor/CC&I)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 428/04)

2019. december 13-án a Bizottság úgy határozott, hogy engedélyezi e bejelentett összefonódást, és a belső piaccal összeegyeztethetőnek nyilvánítja. E határozat a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 6. cikke (1) bekezdésének b) pontján alapul. A határozat teljes szövege csak angol nyelven hozzáférhető, és azután teszik majd közzé, hogy az üzleti titkokat tartalmazó részeket eltávolították belőle. A szöveg megtalálható lesz

| — | a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek, |
| --- | --- |

—

a Bizottság versenypolitikai weboldalának összefonódásokra vonatkozó részében (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Ez az oldal különféle lehetőségeket kínál arra, hogy az egyedi összefonódásokkal foglalkozó határozatok társaság, ügyszám, dátum és ágazati tagolás szerint kereshetők legyenek,

| — | elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9627 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz. |
| --- | --- |

—

elektronikus formában az EUR-Lex honlapon (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=hu) a 32019M9627 hivatkozási szám alatt. Az EUR-Lex biztosít online hozzáférést az európai uniós jogszabályokhoz.

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o.

---

IV Tájékoztatások

AZ EURÓPAI UNIÓ INTÉZMÉNYEITŐL, SZERVEITŐL, HIVATALAITÓL ÉS ÜGYNÖKSÉGEITŐL SZÁRMAZÓ TÁJÉKOZTATÁSOK

Tanács

| 20.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/5 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/5

---

A TANÁCS HATÁROZATA

(2019. december 19.)

az európai statisztikairányítási tanácsadó testület egy tagjának kinevezéséről

(2019/C 428/05)

AZ EURÓPAI UNIÓ TANÁCSA,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

tekintettel az európai statisztikairányítási tanácsadó testület létrehozásáról szóló, 2008. március 11-i 235/2008/EK európai parlamenti és tanácsi határozatra (1) és különösen annak 3. cikke (5) bekezdésére,

tekintettel az Európai Bizottság véleményére,

mivel:

| (1) | A Tanács a 2017. december 18-i határozatával (2), 2018. február 1-jétől számított hároméves hivatali időre kinevezte az európai statisztikairányítási tanácsadó testület (a továbbiakban: a testület) három tagját. |
| --- | --- |

(1)

A Tanács a 2017. december 18-i határozatával (2), 2018. február 1-jétől számított hároméves hivatali időre kinevezte az európai statisztikairányítási tanácsadó testület (a továbbiakban: a testület) három tagját.

| (2) | A testület Tanács által kinevezett három tagja közül Jaume GARCIA már azt megelőzően lemondott, hogy hivatali ideje lejárt volna. |
| --- | --- |

(2)

A testület Tanács által kinevezett három tagja közül Jaume GARCIA már azt megelőzően lemondott, hogy hivatali ideje lejárt volna.

| (3) | Ezért egy új tag kinevezésére van szükség a testületbe. |
| --- | --- |

(3)

Ezért egy új tag kinevezésére van szükség a testületbe.

| (4) | A 235/2008/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdése alapján a testület tagjait a statisztika terén kiemelkedő szakértelemmel rendelkező szakértők közül kell kiválasztani, |
| --- | --- |

(4)

A 235/2008/EK határozat 3. cikkének (2) bekezdése alapján a testület tagjait a statisztika terén kiemelkedő szakértelemmel rendelkező szakértők közül kell kiválasztani,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

A Tanács hároméves hivatali időre Priit POTISEPP-et nevezi ki az európai statisztikairányítási tanácsadó testület Tanácsot képviselő tagjává.

2. cikk

Ez a határozat az Európai Unió Hivatalos Lapjában való kihirdetését követő harmadik napon lép hatályba.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 19-én.

a Tanács részéről

az elnök

K. MIKKONEN

---

(1)  HL L 73., 2008.3.15., 17. o.

1

(2)  A Tanács határozata (2017. december 18.) az európai statisztikairányítási tanácsadó testület három tagjának kinevezéséről (HL C 439., 2017.12.20., 5. o.).

2

---

Európai Bizottság

| 20.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/7 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/7

---

Euroátváltási árfolyamok (1)

2019. december 19.

(2019/C 428/06)

1 euro =

| | Pénznem | Átváltási árfolyam |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollár | 1,1117 |
| JPY | Japán yen | 121,73 |
| DKK | Dán korona | 7,4723 |
| GBP | Angol font | 0,85073 |
| SEK | Svéd korona | 10,4780 |
| CHF | Svájci frank | 1,0899 |
| ISK | Izlandi korona | 137,20 |
| NOK | Norvég korona | 9,9785 |
| BGN | Bulgár leva | 1,9558 |
| CZK | Cseh korona | 25,473 |
| HUF | Magyar forint | 330,52 |
| PLN | Lengyel zloty | 4,2617 |
| RON | Román lej | 4,7710 |
| TRY | Török líra | 6,6022 |
| AUD | Ausztrál dollár | 1,6188 |
| CAD | Kanadai dollár | 1,4588 |
| HKD | Hongkongi dollár | 8,6687 |
| NZD | Új-zélandi dollár | 1,6898 |
| SGD | Szingapúri dollár | 1,5074 |
| KRW | Dél-Koreai won | 1 296,60 |
| ZAR | Dél-Afrikai rand | 15,9180 |
| CNY | Kínai renminbi | 7,7931 |
| HRK | Horvát kuna | 7,4398 |
| IDR | Indonéz rúpia | 15 551,77 |
| MYR | Maláj ringgit | 4,6047 |
| PHP | Fülöp-szigeteki peso | 56,263 |
| RUB | Orosz rubel | 69,4593 |
| THB | Thaiföldi baht | 33,568 |
| BRL | Brazil real | 4,5163 |
| MXN | Mexikói peso | 21,1158 |
| INR | Indiai rúpia | 79,0320 |

Pénznem

Átváltási árfolyam

USD

USA dollár

1,1117

JPY

Japán yen

121,73

DKK

Dán korona

7,4723

GBP

Angol font

0,85073

SEK

Svéd korona

10,4780

CHF

Svájci frank

1,0899

ISK

Izlandi korona

137,20

NOK

Norvég korona

9,9785

BGN

Bulgár leva

1,9558

CZK

Cseh korona

25,473

HUF

Magyar forint

330,52

PLN

Lengyel zloty

4,2617

RON

Román lej

4,7710

TRY

Török líra

6,6022

AUD

Ausztrál dollár

1,6188

CAD

Kanadai dollár

1,4588

HKD

Hongkongi dollár

8,6687

NZD

Új-zélandi dollár

1,6898

SGD

Szingapúri dollár

1,5074

KRW

Dél-Koreai won

1 296,60

ZAR

Dél-Afrikai rand

15,9180

CNY

Kínai renminbi

7,7931

HRK

Horvát kuna

7,4398

IDR

Indonéz rúpia

15 551,77

MYR

Maláj ringgit

4,6047

PHP

Fülöp-szigeteki peso

56,263

RUB

Orosz rubel

69,4593

THB

Thaiföldi baht

33,568

BRL

Brazil real

4,5163

MXN

Mexikói peso

21,1158

INR

Indiai rúpia

79,0320

---

(1)  Forrás: Az Európai Központi Bank (ECB) átváltási árfolyama.

---

| 20.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/8 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/8

---

A Bizottság közleménye

Jelentéstételi iránymutatás a katasztrófakockázat-kezeléshez, az 1313/2013/EU határozat 6. cikke (1) bekezdésének d) pontja

(2019/C 428/07)

| Megjegyzés: az 1313/2013/EU határozatra (HL L 347., 2013.12.20., 924. o.) való hivatkozásokat az (EU) 2019/420 határozattal (HL L 77I., 2019.3.20., 1. o.) módosított 1313/2013/EU határozatra való hivatkozásként kell értelmezni.
  Az 1313/2013/EU határozat 28. cikkének (1) bekezdése fényében a tagállamokra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok az 1313/2013/EU határozat 4. cikkének 12. pontjában meghatározott részt vevő államokat is magukban foglalják. |
| --- |

Megjegyzés: az 1313/2013/EU határozatra (HL L 347., 2013.12.20., 924. o.) való hivatkozásokat az (EU) 2019/420 határozattal (HL L 77I., 2019.3.20., 1. o.) módosított 1313/2013/EU határozatra való hivatkozásként kell értelmezni.

Az 1313/2013/EU határozat 28. cikkének (1) bekezdése fényében a tagállamokra való hivatkozásokat úgy kell értelmezni, hogy azok az 1313/2013/EU határozat 4. cikkének 12. pontjában meghatározott részt vevő államokat is magukban foglalják.

Tartalomjegyzék

| Jelentéstételi iránymutatás a katasztrófakockázat-kezeléshez, az 1313/2013/EU határozat 6. Cikke (1) bekezdésének d) pontja | 9 |
| --- | --- |

| Bevezetés | 9 |
| --- | --- |

| Célkitűzés és hatály | 9 |
| --- | --- |

| A katasztrófakockázat-kezelésre vonatkozó összefoglaló jelentés sablonja | 11 |
| --- | --- |

| I. rész Kockázatértékelés | 11 |
| --- | --- |

| II. rész A kockázatkezelési képesség értékelése | 17 |
| --- | --- |

| III. rész A határokon átnyúló hatású fő kockázatok, és adott esetben az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok kezeléséhez szükséges, prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedések | 22 |
| --- | --- |

| A sablonra vonatkozó útmutató | 25 |
| --- | --- |

| I. rész Kockázatértékelés | 25 |
| --- | --- |

| 1.1 | Bevezetés | 25 |
| --- | --- | --- |

1.1

| 1.2 | A sablon 1–8. kérdésének megválaszolására vonatkozó útmutató (I. rész) | 26 |
| --- | --- | --- |

1.2

| II. rész A kockázatkezelési képesség értékelése | 30 |
| --- | --- |

| 2.1 | Bevezetés | 30 |
| --- | --- | --- |

2.1

| 2.2 | A sablon 9–20. kérdésének megválaszolására vonatkozó útmutató (II. rész) | 30 |
| --- | --- | --- |

2.2

| III. rész A határokon átnyúló hatású fő kockázatok, és adott esetben az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok kezelésére irányuló, prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedések | 32 |
| --- | --- |

| 3.1 | Bevezetés | 32 |
| --- | --- | --- |

3.1

| 3.2 | A sablon 21–24. kérdésének megválaszolására vonatkozó útmutató (III. rész) | 32 |
| --- | --- | --- |

3.2

| MELLÉKLET | 35 |
| --- | --- |

| Az uniós jogszabályok és/vagy szakpolitikák alapján jelentős kockázatok nem kimerítő listája | 35 |
| --- | --- |

| Az uniós jogszabályok és/vagy szakpolitikák közös érdekű horizontális területeinek nem kimerítő listája | 39 |
| --- | --- |

Jelentéstételi iránymutatás a katasztrófakockázat-kezeléshez, az 1313/2013/EU határozat 6. cikke (1) bekezdésének d) pontja

Bevezetés

A 2019. március 21-én módosított (1), az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló, 2013. december 17-i 1313/2013/EU európai parlamenti és tanácsi határozat (2) előírja a tagállamok számára, hogy kockázatértékelésük és a kockázatkezelési képesség értékelése releváns szempontjainak összefoglalóit – a fő kockázatokra összpontosítva – bocsássák a Bizottság rendelkezésére. E határozat azt is előírja a tagállamok számára, hogy adjanak tájékoztatást a határokon átnyúló hatású fő kockázatok és adott esetben az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok kezeléséhez szükséges, prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedésekről (3).

A Bizottság – a tagállamokkal együtt – feladatul kapta, hogy 2019. december 22-ig dolgozza ki az összefoglaló benyújtására vonatkozó iránymutatásokat (4).

Ezen iránymutatás sablon formáját ölti, amely felsorolja a nemzeti összefoglalók által megválaszolandó valamennyi fő kérdést, és amelyhez a sablon megfelelő kitöltésére vonatkozó útmutató kapcsolódik. Az iránymutatás nem kötelező, és célja, hogy segítséget nyújtson a következő témák releváns szempontjainak összefoglalásához:

| 1. | kockázatértékelés, a fő kockázatokra összpontosítva, |
| --- | --- |

1.

kockázatértékelés, a fő kockázatokra összpontosítva,

| 2. | a kockázatkezelési képesség értékelése, a fő kockázatokra összpontosítva, |
| --- | --- |

2.

a kockázatkezelési képesség értékelése, a fő kockázatokra összpontosítva,

| 3. | valamint a határokon átnyúló hatású fő kockázatok és adott esetben az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok kezeléséhez szükséges, prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedések leírása. |
| --- | --- |

3.

valamint a határokon átnyúló hatású fő kockázatok és adott esetben az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok kezeléséhez szükséges, prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedések leírása.

A kockázatértékelés és a kockázatkezelési képesség értékelésének releváns elemeire vonatkozó összefoglalónak a fő kockázatokra kell összpontosítania. A fő kockázatok meghatározása a tagállamok hatáskörébe tartozik. A tagállamoknak első alkalommal 2020. december 31-ig kell a Bizottságnak megküldeniük összefoglalóikat. A tagállamoknak ezt követően háromévente, illetve fontos változások bekövetkeztekor kell megküldeniük az összefoglalókat.

A 6. cikk (1) bekezdésének megfelelően a tagállamok nem kötelesek különleges adatokat megosztani, ha azok közlése sértené a tagállamok alapvető biztonsági érdekeit.

Ezen iránymutatás az „Iránymutatás a kockázatkezelési képesség értékeléséhez” című bizottsági közlemény (5) helyébe lép.

Célkitűzés és hatály

Az iránymutatás célja, hogy elősegítse a tagállami jelentéstételt, illetve segítse az 1313/2013/EU határozat különösen az alábbiakra irányuló célkitűzéseinek elérését:

| — | „a katasztrófák elleni védelem magas szintjének elérése a katasztrófák potenciális hatásainak megelőzése vagy csökkentése, a megelőzés kultúrájának megteremtése, valamint a polgári védelmi és más illetékes szolgálatok közötti együttműködés javítása révén” (6), |
| --- | --- |

—

„a katasztrófák elleni védelem magas szintjének elérése a katasztrófák potenciális hatásainak megelőzése vagy csökkentése, a megelőzés kultúrájának megteremtése, valamint a polgári védelmi és más illetékes szolgálatok közötti együttműködés javítása révén” (6),

| — | a Bizottság 5. cikk szerinti kötelezettségeinek teljesítéséhez, különösen az alábbiakhoz szükséges információk Bizottság rendelkezésére bocsátása:






  a) | intézkedések hozása a katasztrófakockázatokkal kapcsolatos tudásalap bővítése, valamint az együttműködés, illetve az ismeretek, a tudományos kutatások és az innováció terén elért eredmények, a bevált gyakorlatok és az információk – többek között a közös kockázat által érintett tagállamok közötti – megosztásának további megkönnyítése és előmozdítása érdekében; |
| --- | --- | --- |

—

a Bizottság 5. cikk szerinti kötelezettségeinek teljesítéséhez, különösen az alábbiakhoz szükséges információk Bizottság rendelkezésére bocsátása:

a)

intézkedések hozása a katasztrófakockázatokkal kapcsolatos tudásalap bővítése, valamint az együttműködés, illetve az ismeretek, a tudományos kutatások és az innováció terén elért eredmények, a bevált gyakorlatok és az információk – többek között a közös kockázat által érintett tagállamok közötti – megosztásának további megkönnyítése és előmozdítása érdekében;

| b) | a bevált gyakorlatok cseréje és a közös érdekű kérdésekkel kapcsolatos speciális ismeretekhez és szakértelemhez való hozzáférés megkönnyítése révén a tagállamok általi kockázatértékelés és a kockázatok tagállamok általi feltérképezésének támogatása és előmozdítása; |
| --- | --- |

b)

a bevált gyakorlatok cseréje és a közös érdekű kérdésekkel kapcsolatos speciális ismeretekhez és szakértelemhez való hozzáférés megkönnyítése révén a tagállamok általi kockázatértékelés és a kockázatok tagállamok általi feltérképezésének támogatása és előmozdítása;

| c) | azon természeti és ember által előidézett kockázatok ágazatközi áttekintésének és feltérképezésének létrehozása és rendszeres frissítése, amelyek az Uniót fenyegethetik, egyrészt egységes megközelítést alkalmazva azokra a különböző szakpolitikai területekre, amelyek a katasztrófamegelőzéssel foglalkoznak vagy arra hatással lehetnek, másrészt kellően figyelembe véve az éghajlatváltozás valószínűsíthető hatásait; |
| --- | --- |

c)

azon természeti és ember által előidézett kockázatok ágazatközi áttekintésének és feltérképezésének létrehozása és rendszeres frissítése, amelyek az Uniót fenyegethetik, egyrészt egységes megközelítést alkalmazva azokra a különböző szakpolitikai területekre, amelyek a katasztrófamegelőzéssel foglalkoznak vagy arra hatással lehetnek, másrészt kellően figyelembe véve az éghajlatváltozás valószínűsíthető hatásait;

| d) | a nemzeti polgári védelmi rendszerek kidolgozása terén a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése az éghajlatváltozás hatásainak kiküszöbölése érdekében; |
| --- | --- |

d)

a nemzeti polgári védelmi rendszerek kidolgozása terén a bevált gyakorlatok cseréjének ösztönzése az éghajlatváltozás hatásainak kiküszöbölése érdekében;

| e) | a bevált gyakorlatok cseréje és a közös érdekű kérdésekkel kapcsolatos speciális ismeretekhez és szakértelemhez való hozzáférés megkönnyítése révén a tagállamok kockázatkezelési tevékenysége kidolgozásának és megvalósításának támogatása és előmozdítása; |
| --- | --- |

e)

a bevált gyakorlatok cseréje és a közös érdekű kérdésekkel kapcsolatos speciális ismeretekhez és szakértelemhez való hozzáférés megkönnyítése révén a tagállamok kockázatkezelési tevékenysége kidolgozásának és megvalósításának támogatása és előmozdítása;

| f) | a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információk összegyűjtése és terjesztése, tapasztalatcsere szervezése a kockázatkezelési képességek értékelésével kapcsolatban és a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése a megelőzési és felkészültségi tervezés terén, többek között önkéntes alapú kölcsönös értékelések formájában; |
| --- | --- |

f)

a tagállamok által rendelkezésre bocsátott információk összegyűjtése és terjesztése, tapasztalatcsere szervezése a kockázatkezelési képességek értékelésével kapcsolatban és a bevált gyakorlatok cseréjének elősegítése a megelőzési és felkészültségi tervezés terén, többek között önkéntes alapú kölcsönös értékelések formájában;

| g) | a 6. cikk c) pontjában meghatározott határidők betartásával rendszeres beszámolás az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 6. cikk végrehajtásában elért eredményekről; |
| --- | --- |

g)

a 6. cikk c) pontjában meghatározott határidők betartásával rendszeres beszámolás az Európai Parlamentnek és a Tanácsnak a 6. cikk végrehajtásában elért eredményekről;

| h) | a különböző uniós alapok fenntartható katasztrófamegelőzésre való felhasználásának előmozdítása, valamint a tagállamok és régiók ösztönzése arra, hogy éljenek az ilyen finanszírozási lehetőségekkel; |
| --- | --- |

h)

a különböző uniós alapok fenntartható katasztrófamegelőzésre való felhasználásának előmozdítása, valamint a tagállamok és régiók ösztönzése arra, hogy éljenek az ilyen finanszírozási lehetőségekkel;

| i) | a kockázatok megelőzése fontosságának hangsúlyozása és a tagállamok támogatása a figyelemfelhívás, a nyilvánosság tájékoztatása és az e területtel kapcsolatos ismeretek oktatása terén, valamint a tagállamok támogatása a riasztási rendszerekre vonatkozó nyilvános tájékoztatást célzó erőfeszítéseikben, egyebek között az ilyen rendszerekre vonatkozó – akár határokon átnyúló – iránymutatás révén; |
| --- | --- |

i)

a kockázatok megelőzése fontosságának hangsúlyozása és a tagállamok támogatása a figyelemfelhívás, a nyilvánosság tájékoztatása és az e területtel kapcsolatos ismeretek oktatása terén, valamint a tagállamok támogatása a riasztási rendszerekre vonatkozó nyilvános tájékoztatást célzó erőfeszítéseikben, egyebek között az ilyen rendszerekre vonatkozó – akár határokon átnyúló – iránymutatás révén;

| j) | a bevált gyakorlatok cseréje és a közös érdekű kérdésekkel kapcsolatos speciális ismeretekhez és szakértelemhez való hozzáférés megkönnyítése révén a tagállamokban és a 28. cikkben említett harmadik országokban a megelőzési intézkedések meghozatalának előmozdítása; valamint |
| --- | --- |

j)

a bevált gyakorlatok cseréje és a közös érdekű kérdésekkel kapcsolatos speciális ismeretekhez és szakértelemhez való hozzáférés megkönnyítése révén a tagállamokban és a 28. cikkben említett harmadik országokban a megelőzési intézkedések meghozatalának előmozdítása; valamint

| k) | a tagállamokkal szorosan egyeztetve további támogató és kiegészítő megelőzési intézkedések megtétele a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott célkitűzés megvalósítása érdekében; |
| --- | --- |

k)

a tagállamokkal szorosan egyeztetve további támogató és kiegészítő megelőzési intézkedések megtétele a 3. cikk (1) bekezdésének a) pontjában meghatározott célkitűzés megvalósítása érdekében;

| — | különböző uniós források és eszközök keretében a katasztrófakockázat-kezelési prioritások és intézkedések kialakításához és támogatásához szükséges adatok Bizottság rendelkezésére bocsátása, |
| --- | --- |

—

különböző uniós források és eszközök keretében a katasztrófakockázat-kezelési prioritások és intézkedések kialakításához és támogatásához szükséges adatok Bizottság rendelkezésére bocsátása,

| — | a tájékozottabb döntéshozatal segítése a tekintetben, hogy miként lehet a megelőzési, felkészültségi és reagálási intézkedésekkel kapcsolatos befektetések fontossági sorrendjét meghatározni és azokat elosztani. |
| --- | --- |

—

a tájékozottabb döntéshozatal segítése a tekintetben, hogy miként lehet a megelőzési, felkészültségi és reagálási intézkedésekkel kapcsolatos befektetések fontossági sorrendjét meghatározni és azokat elosztani.

Az uniós polgári védelmi mechanizmusra vonatkozó hatályos jogi szabályozásnak (az 1313/2013/EU határozat 6. cikkének) megfelelően a tagállamok a Bizottság rendelkezésére bocsátották nemzeti kockázatértékelésük (2015 és 2018 decembere) és kockázatkezelési képességük értékelésének (2018 augusztusa) összefoglalóját. A beérkezett észrevételekből kiderült, hogy ezen értékeléseket különböző eljárások és módszerek alapján állították össze.

Ezen iránymutatás jelentősen egyszerűsíti és észszerűsíti a 6. cikk szerinti jelentéstételi eljárást. Ezen iránymutatás a nemzeti kockázatértékelések gyakorlati végrehajtásával és a jelentősebb természeti és ember okozta katasztrófakockázatok tagállamokban való feltérképezésével kapcsolatos tapasztalatokra, valamint a Bizottságnak megküldött, a nemzeti kockázatkezelési képesség értékelésére vonatkozó jelentésekre épít. Ezen iránymutatás figyelembe veszi továbbá a „Katasztrófavédelmi kockázatértékelési és -feltérképezési iránymutatás” című korábbi bizottság szolgálati munkadokumentumot (7) és a kockázatkezelési képesség értékelésére vonatkozó iránymutatást (8). Ezen iránymutatás figyelembe veszi a hatályos uniós jogszabályok szerinti követelményeket, és nem érinti az azokban foglalt kötelezettségeket (9).

A KATASZTRÓFAKOCKÁZAT-KEZELÉSRE VONATKOZÓ ÖSSZEFOGLALÓ JELENTÉS SABLONJA

I. rész Kockázatértékelés

| 1. | A kockázatértékelési folyamat |
| --- | --- |

1.

Mutassa be, hogy a kockázatértékelési folyamat miként illeszkedik az átfogó katasztrófakockázat-kezelési keretbe. Részletezze a jogszabályi, eljárási és intézményi szempontokat. Kérjük, fejtse ki, hogy a kockázatértékelésért való felelősség nemzeti vagy megfelelő szubnacionális szintű-e.

| 2. | A releváns hatóságokkal és érdekelt felekkel való egyeztetés |
| --- | --- |

2.

Mutassa be a kockázatértékelési folyamatban részt vevő releváns hatóságokat és érdekelt feleket.

Adott esetben: Mutassa be részvételük módját, meghatározva szerepüket és feladataikat.

| 3. | A fő nemzeti vagy szubnacionális szintű kockázatok azonosítása |
| --- | --- |

3.

Azonosítsa azokat a fő kockázatokat, amelyek jelentős káros emberi, gazdasági, környezeti és politikai/társadalmi (köztük biztonsági) hatásokkal járhatnak.

A fenti fő kockázatok közül határozza meg a következőket:

| 3.1. | Azon fő kockázatok, amelyek a szomszédos országból, illetve országokból származó vagy azt, illetve azokat érintő jelentős határokon átnyúló káros hatásokkal járhatnak. |
| --- | --- |

3.1.

| 3.2. | Az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos fő kockázatok. |
| --- | --- |

3.2.

Adott esetben:

| 3.3. | Azonosítsa a jövőben várható fő kockázatokat. Ezek magukban foglalhatják azokat a kialakuló kockázatokat (10), amelyek jelentős káros emberi, gazdasági, környezeti és politikai/társadalmi hatásokkal (köztük a biztonságra gyakorolt hatásokkal) járhatnak. |
| --- | --- |

3.3.

| 4. | Az éghajlatváltozás hatásainak azonosítása |
| --- | --- |

4.

Határozza meg, hogy a fent említett fő kockázatok közül melyek kapcsolódnak közvetlenül az éghajlatváltozás hatásaihoz. Kérjük, vegye figyelembe az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó, meglévő nemzeti és szubnacionális stratégiát és/vagy cselekvési terveket (11) vagy adott esetben a vonatkozó éghajlati szempontú kockázat- és sebezhetőségi értékeléseket.

| 5. | Kockázatelemzés |
| --- | --- |

5.

Mutassa be az azonosított fő kockázatok (3. kérdés), köztük a fő határokon átnyúló kockázatok és az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos fő kockázatok, valamint adott esetben a jövőbeli és/vagy kialakuló kockázatok valószínűségének és hatásának szintjét.

Helyezze el az eredményeket az egyfajta kockázatot mutató mátrixon vagy adott esetben egyéb vizuális ábrán/modellen.

Adott esetben:

  Vázolja fel a különböző kockázatok vagy kockázati forgatókönyvek valószínűségének és hatásainak értékeléséhez használt módszereket, modelleket és technikákat.

| 6. | A kockázatok feltérképezése |
| --- | --- |

6.

Nyilatkozzon arról, hogy készültek-e olyan kockázati térképek, amelyek feltüntetik az azonosítási és elemzési szakaszokban azonosított fő kockázatok várható térbeli eloszlását (3., 4. és 5. negyedév). Ha igen, azokat megfelelő módon tüntesse fel.

| 7. | A kockázatértékelés nyomon követése és felülvizsgálata |
| --- | --- |

7.

Mutassa be a kockázatértékelés új fejlemények figyelembevételét szolgáló nyomon követésére és felülvizsgálatára alkalmazott rendszert.

| 8. | A kockázatértékelés eredményeiről való tájékoztatás |
| --- | --- |

8.

Ismertesse a nemzeti kockázatértékelés eredményei közlésének és terjesztésének folyamatát. Mutassa be, hogy miként osztják meg a kockázatértékelési eredményeket a politikai döntéshozók, az eltérő típusú feladatokkal rendelkező és a közigazgatás különböző szintjein működő különböző hatóságok és egyéb érdekelt felek között. Nyilatkozzon arról, hogy a nyilvánosságot tájékoztatják-e, illetve hogyan tájékoztatják a kockázatértékelés eredményeiről annak érdekében, hogy felhívják a nyilvánosság figyelmét az országukban vagy régiójukban fennálló kockázatokra, és/vagy lehetővé tegyék számukra, hogy megalapozott döntéseket hozzanak saját védelmük érdekében.

| Nem kötelező: Bevált gyakorlatok |
| --- |
| Mutassa be az 1–8. kérdés szempontjából lényeges legújabb bevált gyakorlatokat. |

Nem kötelező: Bevált gyakorlatok

Mutassa be az 1–8. kérdés szempontjából lényeges legújabb bevált gyakorlatokat.

II.rész A kockázatkezelési képesség értékelése

| 9. | A jogszabályi, eljárási és/vagy intézményi keretrendszer |
| --- | --- |

9.

Mutassa be a kockázatkezelési képesség értékelésére irányuló folyamat(ok) keretrendszerét. Jelezze, hogy e rendszer jogszabályon, stratégiai terven, végrehajtási terven vagy egyéb eljárási kereteken alapul-e.

Adott esetben: Jelezze, hogy milyen gyakran értékelik a kockázatkezelési képességet.

Jelezze, hogy a kockázatkezelési képesség értékelését/értékeléseit felhasználják-e a döntéshozatalhoz.

| 10. | Az illetékes hatóságok szerepe és felelősségi köre |
| --- | --- |

10.

Mutassa be nemzeti vagy (adott esetben) szubnacionális szinten az illetékes hatóságok szerepét és felelősségi körét, különbséget téve a kockázatértékelés, megelőzés, felkészültség és reagálás között, valamint az azonosított fő kockázatok kezelésére összpontosítva.

Mutassa be az ezen illetékes hatóságok közötti horizontális koordináció (ágazatközi megközelítés) biztosításának módját, az azonosított fő kockázatok kezelésére összpontosítva.

| 11. | Az érdekelt felek szerepe |
| --- | --- |

11.

Jelezze, hogy az érdekelt feleket tájékoztatják-e az azonosított fő kockázatok tekintetében a katasztrófakockázat-kezelési folyamat(ok)ról, és részt vesznek-e abban/azokban. Ha igen, mutassa be, hogy erre hogyan kerül sor.

| 12. | Eljárások és intézkedések nemzeti, szubnacionális és
  helyi szinten |
| --- | --- |

12.

Mutassa be az azonosított fő kockázatokkal kapcsolatos katasztrófakockázat-kezelési folyamat(ok)ban részt vevő nemzeti, szubnacionális és helyi szintű hatóságok közötti vertikális együttműködés biztosítása érdekében kialakított eljárásokat.

| 13. | Határokon átnyúló, régiók közötti és nemzetközi szintű eljárások és intézkedések |
| --- | --- |

13.

Mutassa be az azonosított fő kockázatok katasztrófakockázat-kezelésével kapcsolatos, határokon átnyúló, régiók közötti és nemzetközi szintű együttműködés biztosítása érdekében kialakított eljárásokat. Mutassa be az azonosított fő kockázatokkal kapcsolatos katasztrófakockázat-kezelést biztosító intézkedéseket.

Adott esetben

  : Jelezze, hogy oly módon dolgozzák-e ki a katasztrófakockázat-kezelési szakpolitikákat, hogy figyelembe veszik a nemzetközi kötelezettségvállalásokat, például a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretet és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend részét képező fenntartható fejlődési célokat.

| 14. | Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló intézkedésekre való összpontosítás |
| --- | --- |

14.

Jelezze, hogy az azonosított, éghajlatváltozáshoz kapcsolódó fő kockázatok (4. kérdés) tekintetében nemzeti vagy (adott esetben) szubnacionális szinten kialakítanak-e a katasztrófakockázat-csökkentést és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló intézkedések közötti szinergiákat. Ha igen, mutassa be ennek módját.

| 15. | A kritikus infrastruktúrák védelmére irányuló intézkedésekre való összpontosítás |
| --- | --- |

15.

Jelezze, hogy hoztak-e a létfontosságú társadalmi feladatok folyamatos ellátása szempontjából fontosnak tekintett kritikus infrastruktúra védelmét szolgáló intézkedéseket.

| 16. | Finanszírozási forrás(ok) |
| --- | --- |

16.

Jelezze, hogy a költségvetés sürgős esetekben lehetővé teszi-e a források rugalmas elosztását, és hogy a katasztrófaalapok mennyiben támogatják a megelőző intézkedéseket.

Mutassa be a prioritási intézkedéseknek a katasztrófakockázat-kezelés terén az azonosított fő kockázatok értékelése, megelőzése, az azokra való felkészülés és reagálás során történő megtételéhez felhasznált finanszírozási forrásokat (például nemzeti, szubnacionális, állami, illetve magánfinanszírozás, ideértve a biztosítást, az uniós és egyéb nemzetközi finanszírozást).

| 17. | Infrastruktúra, eszközök és felszerelések |
| --- | --- |

17.

Mutassa be, hogy milyen lépésekre került sor annak biztosítása érdekében, hogy elegendő eszköz álljon rendelkezésre a katasztrófák hatásának csökkentéséhez és az azonosított fő kockázatokkal összefüggő katasztrófákra való gyors reagáláshoz.

| 18. | A katasztrófák okozta veszteségekre vonatkozó adatok gyűjtésére és az azzal kapcsolatos eljárásokra való összpontosítás |
| --- | --- |

18.

Jelezze, hogy van-e a katasztrófák okozta veszteségekre vonatkozó adatok gyűjtésére szolgáló rendszer. Mutassa be az azonosított fő kockázatokra vonatkozó adatok gyűjtésének módját.

| 19. | A korai figyelmeztető rendszerek felszereléseire és eljárásaira való összpontosítás |
| --- | --- |

19.

Mutassa be a korai veszélyazonosító és az azonosított fő kockázatokat nyomon követésére szolgáló rendszereket. Jelezze, hogy a rendszerbe integráltak-e előrejelző módszereket.

| 20. | A nyilvánosság figyelmének felhívására irányuló, kockázattal kapcsolatos tájékoztatás és kommunikáció |
| --- | --- |

20.

Mutassa be, hogy miként tájékoztatják a nyilvánosságot azokról az intézkedésekről, amelyeket kockázatok felmerülése esetén kell meghozni. Jelezze például, hogy van-e a nyilvánosság tájékoztatására és figyelmének felhívására vonatkozó stratégia. Jelezze, hogy célcsoportok részt vesznek-e a megelőzési és felkészültségi intézkedések meghatározásában és a kockázattal kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek végrehajtásában, és ha igen, hogyan.

| Nem kötelező: Bevált gyakorlatok |
| --- |
| Mutassa be a 9-20. kérdés szempontjából lényeges legújabb bevált gyakorlatokat. |

Nem kötelező: Bevált gyakorlatok

Mutassa be a 9-20. kérdés szempontjából lényeges legújabb bevált gyakorlatokat.

III. rész A határokon átnyúló hatású fő kockázatok, és adott esetben az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok kezeléséhez szükséges, prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedések

| 21. | A határokon átnyúló hatású fő kockázatok |
| --- | --- |

21.

Sorolja fel a határokon átnyúló hatású fő kockázatokat.

Kérjük, minden egyes, határokon átnyúló hatású fő kockázat esetében töltse ki a következő rovatot:

| 22. | A prioritásnak tekintett megelőzési és felkészültségi intézkedések |
| --- | --- |

22.

| 22.1. | Mutassa be a meglévő és tervezett, prioritásnak tekintett megelőzési intézkedéseket. |
| --- | --- |

22.1.

| 22.2. | Mutassa be a meglévő
  és tervezett, prioritásnak tekintett felkészültségi intézkedéseket. |
| --- | --- |

22.2.

Ha az uniós jogszabályok vagy szakpolitikák már előírják az e kockázat kezelésére irányuló, prioritásnak tekintett megelőzési és felkészültségi intézkedésekről való jelentéstételt, kérjük, egyszerűen hivatkozzon csak a Bizottság részére már megküldött jelentésekre.

Adott esetben:

| 23. | Az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok |
| --- | --- |

23.

Sorolja fel az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatokat.

Kérjük, minden egyes, alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázat esetében töltse ki a következő rovatot:

| 24. | A prioritásnak tekintett megelőzési és felkészültségi intézkedések |
| --- | --- |

24.

| 24.1. | Mutassa be a meglévő és tervezett, prioritásnak tekintett megelőzési intézkedéseket. |
| --- | --- |

24.1.

| 24.2. | Mutassa be a meglévő és tervezett, prioritásnak tekintett felkészültségi intézkedéseket. |
| --- | --- |

24.2.

Mutassa be a meglévő és tervezett, prioritásnak tekintett felkészültségi intézkedéseket.

Ha az uniós jogszabályok vagy szakpolitikák már előírják az e kockázat kezelésére irányuló, prioritásnak tekintett megelőzési és felkészültségi intézkedésekről való jelentéstételt, kérjük, egyszerűen hivatkozzon csak a Bizottság részére már megküldött jelentésekre.

A SABLONRA VONATKOZÓ ÚTMUTATÓ

I. rész Kockázatértékelés

1.1.   Bevezetés

A kockázatértékelés célja, hogy hozzájáruljon a döntéshozatali folyamathoz, a katasztrófakockázat-kezeléshez, valamint a döntéshozók és – többek között a magánszektorhoz tartozó – érdekelt felek általi képességtervezéshez; tájékoztassa a nyilvánosságot a kockázatokról; valamint nyomon kövesse és felülvizsgálja a kockázatokat és a sebezhetőségeket. Az értékelés ennélfogva alapul szolgál a katasztrófakockázat-kezelés tervezéséhez és a kapcsolódó intézkedések végrehajtásához. Az Európai Bizottság ennek érdekében 2010-ben már kidolgozta a katasztrófavédelmi kockázatértékelési és -feltérképezési iránymutatást (12), és rendszeresen tájékoztatást ad azon természeti és ember okozta katasztrófák kockázatairól, amelyekkel az Európai Unió szembenézhet (13).

Az európai szintű katasztrófa-kockázati szakpolitikák sokféle témával, többek között a természeti és ember okozta katasztrófakockázatokkal, például az erdőtüzekkel, az egészségügyi veszélyekkel, a járványokkal, az ipari kockázatokkal, a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris veszélyekkel, a (kiber- és terrorizmussal kapcsolatos) biztonsággal és egyebekkel foglalkoznak. Ezenkívül a katasztrófakockázat-kezelés szempontjából más szakpolitikák, például az éghajlatváltozási és környezetvédelmi politikák is jelentőséggel bírnak.

Az 1313/2013/EU határozat 4. cikkének 7. pontja szerint a „kockázatértékelés” a kockázatok azonosításának, a kockázatelemzésnek és a kockázatértékelésnek nemzeti, vagy a megfelelő szubnacionális szinten végzett átfogó, ágazatközi folyamata. A kockázatvizsgálat (14) a kockázatértékelésnek a döntések támogatására és annak meghatározására szolgáló fontos része, hogy hol szükséges további intézkedés. A kockázatvizsgálat eredményeiről való jelentéstétel azonban, figyelembe véve e szakasz politikai jellegét, nem szükséges ezen iránymutatás alkalmazásához. Ha a kockázatértékelés már magában foglalja a kockázat vizsgálatát, azt a Bizottság rendelkezésére lehet bocsátani.

1.2.   A sablon 1–8. kérdésének megválaszolására vonatkozó útmutató (I. rész)

1. kérdés A kockázatértékelési folyamat

Mutassa be, hogy a kockázatértékelési folyamat miként illeszkedik az átfogó katasztrófakockázat-kezelési keretbe. Részletezze a jogszabályi, eljárási és intézményi szempontokat. Kérjük, fejtse ki, hogy a kockázatértékelésért való felelősség nemzeti és/vagy megfelelő szubnacionális szintű-e.

Jelezze, hogy a jogszabályok vagy egyéb eljárási vagy intézmény követelmények (például egy konkrét szakpolitikai dokumentum) nemzeti vagy megfelelő szubnacionális kockázatértékelés lefolytatását írják-e elő. Nevezze meg a nemzeti kockázatértékelési folyamatot irányításáért felelős koordináló hatóságot.

A jogszabályi/szakpolitikai keret támogathatja az országok politikai döntéshozóit abban, hogy az azonosított kockázatok kezelésére vonatkozó hazai együttműködés koordinálása érdekében hatékony ügynökségközi mechanizmusokat alakítsanak ki. A jogszabályi/szakpolitikai keret javítja a hazai ügynökségek/hatóságok közötti együttműködést is annak érdekében, hogy javuljon az ország kialakuló kockázatokra való reagálási képessége.

A Bizottság részére 2018-ban megküldött nemzeti kockázatkezelési képességre vonatkozó jelentések uniós elemzése alapján a tagállamok többsége felismerte annak fontosságát, hogy a kockázatértékelési folyamatnak jogszabályi vagy szakpolitikai kereten kell alapulnia. Egyes országok azonban különböző kockázatok tekintetében külön jogszabályi keretekkel rendelkeznek, amelyek például különböző uniós jogszabályi követelményekből erednek (15).

2. kérdés A releváns hatóságokkal és érdekelt felekkel való egyeztetés

Mutassa be a kockázatértékelési folyamatban részt vevő releváns hatóságokat és érdekelt feleket.

Adott esetben: Mutassa be részvételük módját, meghatározva szerepüket és feladataikat.

A kockázatértékelés elkészítésekor fontos, hogy az érdekelt felek széles körét vonják be a folyamatba. Ez arra ösztönzi őket, hogy járuljanak hozzá a katasztrófakockázat-kezelési folyamathoz. A releváns hatóságok és érdekelt felek közé tartozhatnak a nemzeti és regionális hatóságok, köztük többek között azok, amelyek nem járulnak hozzá közvetlenül az értékelési folyamathoz, például tudományos szervezetek, kutatási szervezetek és a magánszektor.

3. kérdés A fő nemzeti vagy szubnacionális szintű kockázatok azonosítása

Azonosítsa azokat a fő kockázatokat (16), amelyek jelentős káros emberi, gazdasági, környezeti és politikai/társadalmi (köztük biztonsági) hatásokkal járhatnak.

Kérjük, nevezze meg a nemzeti vagy szubnacionális szinten jelentkező fő kockázatokat.

Adott esetben:
  Mutassa be azokat a módszereket/adatforrásokat, amelyeket a fő kockázatok nemzeti és/vagy megfelelő szubnacionális szinten történő azonosításához használtak. Adott esetben, kérjük, jelezze, hogy a kockázat azonosítása egy vagy több, a fő eseményhez kapcsolódó különböző forgatókönyvön vagy átfogó, nemzeti szintű valószínűségi elemzésen alapult-e. Adott esetben jelezze, hogy többféle veszéllyel számoló megközelítést alkalmaztak-e a forgatókönyvben, a kockázati modellezés és a meglévő fő kockázatok azonosítása során (azaz a katasztrófák mely áttételes hatásait vették figyelembe).

A kockázatok azonosítása a kockázatok lehetőleg valószínűségi szempontok szerinti feltárásának, felismerésének és leírásának folyamata. Ez átvilágítást jelent, és a kockázatelemzés következő szakaszához vezető előkészítő lépést jelenti. A kockázat azonosításának a lehető legnagyobb mértékben mennyiségi (történelmi és közelmúltbeli statisztikai) adatokon kell alapulnia. Ahhoz azonban, hogy a jövőbeli kockázatokat is azonosítani lehessen, ajánlatos forgatókönyv-készítési folyamatokat és modelleken alapuló előrejelzéseket igénybe venni. A nehezen mérhető vagy azon kockázatok kezeléséhez, amelyek esetében a kockázattal kapcsolatos információk bizalmasak, lehetőleg alternatív megoldásokat kell találni. Néhány esetben ebben a szakaszban csak a kockázatok azonosítására kerül sor. Ez olyan jellegű események azonosítását jelenti, amelyek adott területen meghatározott időn belül következhetnek be. A kockázat azonosításának szakaszában azonban általában már vizsgálják a veszélyek vagy a kockázat előfordulásának következményeit (lehetséges hatásait). A hatásokra vonatkozó adatok minőségi szempontok alapján (például szakértői vélemények, hírszerzési információk, induktív érvelési technikák révén és egyéb módon) gyűjthetők.

Különböző kockázatok esetében különböző elemzéseket kell elvégezni. A valószínűség becslése a természeti veszélyek esetében – az azokkal kapcsolatos korábbi tapasztalatok miatt – általában könnyebb. A valószínűség értékelhető minőségi szempontból (nagyon magas, magas, közepes, alacsony, nagyon alacsony valószínűség) vagy mennyiségi szempontból (ismétlődési idő, az előfordulás valószínűsége 1 éven, 5 éven, 100 éven stb. belül). Egyes kockázatok esetében nem lehetséges megállapítani az esemény előfordulásának valószínűségét, és adott esetben alternatív becslésekkel kell próbálkozni. Valamely esemény vagy kockázat előfordulásának valószínűségét – amennyiben lehetséges – hasonló nagyságrendű események korábbi gyakoriságának megfelelően és a rendelkezésre álló, a fő mozgatórugók elemzése szempontjából lényeges statisztikai adatok alapján kell értékelni, amelynek segítségével adott esetben meghatározhatók a gyorsuló – például az éghajlatváltozással összefüggő – tendenciák. A geológiai adatok például egyes kockázatok (például vulkánok, földrengések, szökőárak) esetében segíthetnek a vizsgálat időkeretének kiszélesítésében.

A hatás mértékét is minőségi és mennyiségi szempontok alapján kell értékelni (17). A hatásvizsgálatot – amennyire csak lehetséges – a korábbi katasztrófákra vonatkozó adatokkal kapcsolatos empirikus bizonyítékokra és tapasztalatra vagy a hatás bevett mennyiségi modelljeire kell alapozni. Az egyes kockázatok vagy veszélyek előfordulásának hatásait – amennyiben lehetséges – a következő négy csoportba tartozó jelentős káros hatások alapján kell értékelni: emberi hatások, gazdasági hatások, környezeti hatások, politikai/társadalmi (köztük biztonsági) hatások. A különböző hatások kategóriái és kritériumai a következőképpen foglalhatók össze:

| — | emberi hatások, figyelembe véve a haláleseteket, az eltűnt embereket, a sérült vagy beteg embereket és azokat az embereket, akiket evakuálni kell, vagy akiknek megszűnt az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférése. A kritériumokat általában számszerűsítik, |
| --- | --- |

—

emberi hatások, figyelembe véve a haláleseteket, az eltűnt embereket, a sérült vagy beteg embereket és azokat az embereket, akiket evakuálni kell, vagy akiknek megszűnt az alapvető szolgáltatásokhoz való hozzáférése. A kritériumokat általában számszerűsítik,

| — | gazdasági hatások, figyelembe véve a gazdaság különböző ágazatait érintő pénzügyi és anyagi, valamint gazdasági veszteségeket. A kritériumokat általában számszerűsítik. Amennyiben lehetséges, meg kell becsülni a közvetett gazdasági veszteségeket, |
| --- | --- |

—

gazdasági hatások, figyelembe véve a gazdaság különböző ágazatait érintő pénzügyi és anyagi, valamint gazdasági veszteségeket. A kritériumokat általában számszerűsítik. Amennyiben lehetséges, meg kell becsülni a közvetett gazdasági veszteségeket,

| — | környezeti hatások, figyelembe véve a természeti erőforrásokra, a védett területekre és élőhelyekre (erdők, szárazföldi biológiai sokféleség, vízi és tengeri ökoszisztémák stb.), a természeti és városi környezetekre gyakorolt hatásokat. A kulturális örökségre gyakorolt hatások e kategóriába sorolhatók (18). A kritériumok általában minőségiek, de mennyiségiek is lehetnek a veszteségek vagy a helyreállítás költsége alapján, vagy a kár mértéke vagy az eredeti állapot helyreállításához szükséges időtartam alapján mennyiségi szempontból is értékelhetők, |
| --- | --- |

—

környezeti hatások, figyelembe véve a természeti erőforrásokra, a védett területekre és élőhelyekre (erdők, szárazföldi biológiai sokféleség, vízi és tengeri ökoszisztémák stb.), a természeti és városi környezetekre gyakorolt hatásokat. A kulturális örökségre gyakorolt hatások e kategóriába sorolhatók (18). A kritériumok általában minőségiek, de mennyiségiek is lehetnek a veszteségek vagy a helyreállítás költsége alapján, vagy a kár mértéke vagy az eredeti állapot helyreállításához szükséges időtartam alapján mennyiségi szempontból is értékelhetők,

| — | politikai/társadalmi (köztük biztonsági) hatások, figyelembe véve a mindennapi élet rendjének/a kritikus létesítmények (energia, egészségügy, oktatás stb.) használatának felborulását, a víz- és élelmezésbiztonságot, a társadalmi feszültségeket, a szociális biztonságra irányuló fenyegetéseket és az ország irányításának és ellenőrzésének képességét. E kategória néha magában foglalja a pszichológiai hatásokat is. A kritériumok általában minőségiek. |
| --- | --- |

—

politikai/társadalmi (köztük biztonsági) hatások, figyelembe véve a mindennapi élet rendjének/a kritikus létesítmények (energia, egészségügy, oktatás stb.) használatának felborulását, a víz- és élelmezésbiztonságot, a társadalmi feszültségeket, a szociális biztonságra irányuló fenyegetéseket és az ország irányításának és ellenőrzésének képességét. E kategória néha magában foglalja a pszichológiai hatásokat is. A kritériumok általában minőségiek.

A hatások egyes kategóriáin (emberi, gazdasági, környezeti, valamint politikai/társadalmi hatások) belül az egyes hatások viszonylagos jelentőségét egységes kritériumrendszer alkalmazásával kell oly módon osztályozni, hogy a különböző kockázatokra és kockázati forgatókönyvekre vonatkozó viszonylagos hatást lehessen pontozni. Az emberi hatást az érintett személyek száma alapján kell mérni, míg a gazdasági hatást a nemzeti valutában kell mérni. A környezeti hatásokat – lehetőség szerint – gazdasági szempontok alapján kell számszerűsíteni, azonban nem mennyiségi szempontok alapján (például (1) korlátozott/jelentéktelen, (2) kisebb/jelentős, (3) mérsékelt/súlyos, (4) jelentős/nagyon súlyos, (5) katasztrofális/végzetes) is osztályozhatók. A politikai/társadalmi hatások (köztük a biztonsági hatások) hasonló minőségi skálán is mérhetők. A mennyiségi elemzés számszerűleg határozhatja meg a hatásszintet (nagyon alacsony, alacsony, mérsékelt, magas vagy nagyon magas).

A hatások vizsgálatának – amennyiben lehetséges – összhangban kellene lennie a sendai katasztrófakockázat-csökkentési keret (sendai keret) céljaival, célkitűzéseivel és jelentéstételi iránymutatásával (19).

A hatás e négy kategóriája rövid és középtávon is figyelembe vehető, továbbá bizonyos körülmények között kölcsönös és jelentős összefüggések alakulhatnak ki (például a földrengés következtében összedőlt épületek miatt meghalt vagy megsérült emberek száma). A hatás e négy kategóriája adott esetben a vizsgált esemény vagy kockázat (például a 3. kérdésben azonosított, határokon átnyúló hatású fő kockázatokat, az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos fő kockázatokat és adott esetben a jövőbeli és kialakuló fő kockázatokat magukban foglaló fő kockázatok) hatásának értékelésekor is figyelembe vehető. A négy kategória a kockázat azonosításának és elemzésének szakaszában a(z alábbiakban ismertetett) kockázati forgatókönyvek kidolgozása és a többféle kockázatok értékelése során is figyelembe vehető.

A fő kockázatok azonosításához többféle módszer és technika alkalmazható (20). Ezek közé tartozhatnak a kockázati kritériumok, a tényeken alapuló módszerek, a geológiai, múltbeli és statisztikai adatok áttekintése, az ellenőrző listák, a hírközlési információk, a szisztematikus csapatszemlélet (mely esetben egy szakértői csoport strukturált utasítások vagy kérdések alapján a kockázatok azonosítása érdekében szisztematikus eljárást alkalmaz) vagy az induktív érvelési technikák. Léteznek olyan technikák, amelyek a kockázatazonosítási folyamatot átfogóbbá teszik (21).

A kockázati forgatókönyvek elemzése hasznos lehet a potenciális fő kockázatok, például – adott esetben – a jövőbeli és/vagy kialakuló fő kockázatok, a határokon átnyúló hatású fő kockázatok, az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos fő kockázatok, azonosítása során. Ez az elemzés lehetőséget nyújt az azzal kapcsolatos kommunikációra, hogy miként lehet a jelenben meghozandó döntéseket befolyásoló jövőbeli bizonytalanságokról és tényezőkről képet kapni.

A nemzeti kockázatelemzések törekedhetnek arra, hogy nemcsak egyféle kockázatra vonatkozó modellek/forgatókönyvek (ha azokat a kockázat azonosításának szakaszában elkészítették), hanem néhány többféle kockázatra vonatkozó forgatókönyv vagy modell elemzését is figyelembe vegyék.

A többféle kockázattal számoló megközelítés többféle veszélyt és sebezhetőséget is figyelembe vesz. A többféle kockázatok értékelése az egyéb kockázatokkal való kölcsönhatásból eredő lehetséges amplifikációkra és áttételes hatásokra is kiterjed. Más szóval, egy kockázat egy másik kockázat miatt növekedhet, vagy mert egy más jellegű esemény lényegesen megváltoztatta a rendszer sebezhetőségét vagy kitettségét. A többféle sebezhetőséget figyelembe vevő szempont különböző, kockázatnak kitett, érzékeny célpontokra (például népesség, közlekedési rendszerek és infrastruktúrák, épületek és kulturális örökség) vonatkozik. Ezek a lehetséges célpontok a különböző veszélyeknek való kitettség eltérő típusait testesítik meg, és a veszélyek megelőzése és kezelése érdekében különböző típusú képességeket igényelnek.

többféle kockázatra vonatkozó forgatókönyv elemzése általában a következő elemeket veszi figyelembe:

| — | a többféle kockázatra vonatkozó esetleges forgatókönyv azonosítása, egy adott eseménytől kezdve és értékelve annak valószínűségét, hogy további kockázatok és események is bekövetkezhetnek; |
| --- | --- |

—

a többféle kockázatra vonatkozó esetleges forgatókönyv azonosítása, egy adott eseménytől kezdve és értékelve annak valószínűségét, hogy további kockázatok és események is bekövetkezhetnek;

| — | a kitettség és sebezhetőség elemzése minden egyes kockázat esetében a forgatókönyvek különböző változataiban, valamint a veszélyek és sebezhetőségek közötti összefüggések; |
| --- | --- |

—

a kitettség és sebezhetőség elemzése minden egyes kockázat esetében a forgatókönyvek különböző változataiban, valamint a veszélyek és sebezhetőségek közötti összefüggések;

| — | kockázatbecslés minden egyes nemkívánatos esemény és a többféle kockázatra vonatkozó forgatókönyvek tekintetében. Szoftvereszközök, mint például a többféle kockázatra vonatkozó forgatókönyvek feltérképezésével kapcsolatos döntéstámogató rendszer segítséget nyújthat a forgatókönyvek megjelenítéséhez, az azokkal kapcsolatos információk szolgáltatásához és azok lefuttatásához. |
| --- | --- |

—

kockázatbecslés minden egyes nemkívánatos esemény és a többféle kockázatra vonatkozó forgatókönyvek tekintetében. Szoftvereszközök, mint például a többféle kockázatra vonatkozó forgatókönyvek feltérképezésével kapcsolatos döntéstámogató rendszer segítséget nyújthat a forgatókönyvek megjelenítéséhez, az azokkal kapcsolatos információk szolgáltatásához és azok lefuttatásához.

Ezen iránymutatásnak nem célja, hogy támogassa a többféle kockázatra vonatkozó forgatókönyvek vagy modellek kezelésének valamely konkrét módját; inkább a szakirodalomban leírt egyes bevált gyakorlatokat, mint például a földrengéseket, villámcsapásokat és árvizeket magában foglaló „NaTech”-baleseteket, emeli ki.

3.1. kérdés A határokon átnyúló hatású fő kockázatok azonosítása

Azon fő kockázatok, amelyek a szomszédos országból, illetve országokból származó vagy azt, illetve azokat érintő jelentős határokon átnyúló káros hatásokkal járhatnak.

Adott esetben jelezze, hogy többféle veszéllyel számoló megközelítést alkalmaztak-e a forgatókönyv létrehozása és a határokon átnyúló hatású fő kockázatok azonosítása során. Jelezze például, ha figyelembe vették a katasztrófák áttételes hatásait.

A potenciálisan határokon átnyúló hatású fő kockázatok azonosítása és azok hatásainak becslése során az alábbiak vehetők figyelembe: i. a szomszédos országban vagy országokban felmerülő kockázatokból eredő hatások, ii. a szomszédos országra vagy országokra továbbgyűrűző hatások, iii. egyszerre két vagy több országot érintő hatások. A szomszédos országra vagy országokra gyakorolt hatások figyelembevételekor nem minőségi vagy mennyiségi szempontból kell értékelni a potenciális hatásokat, hanem az értékelést inkább annak elképzelése érdekében kell elvégezni, hogy bekövetkezhetnek-e káros hatások (például egy vulkánból származó hamufelhő zavarja a szomszédos országok légterét).

3.2. kérdés Az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos fő kockázatok azonosítása

Az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos fő kockázatok.

Adott esetben jelezze, hogy többféle veszéllyel számoló megközelítést vettek-e figyelembe a forgatókönyv létrehozása és az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos fő kockázatok azonosítása során. Kérjük, jelezze például, ha figyelembe vették a katasztrófák áttételes hatásait.

A tagállamok feladata, hogy a nemzeti és szubnacionális kereteiken belül felállítsák az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos fő kockázatok meghatározásához szükséges szempontokat. Az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázat nem feltétlenül minősül fő kockázatnak, ha az érintett esemény bekövetkezése rendkívül valószínűtlen. A „fő kockázatok” tagállamok általi meghatározásától függ, hogy a fő kockázatok között találhatók-e alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok.

3.3. kérdés A jövőbeli és/vagy kialakuló fő kockázatok azonosítása

Adott esetben azonosítsa a jövőben várható fő kockázatokat. Ezek magukban foglalhatják azokat a kialakuló kockázatokat, amelyek jelentős káros emberi, gazdasági, környezeti és politikai/társadalmi hatásokkal (köztük a biztonságra gyakorolt hatásokkal) járhatnak.

A jövőbeli kockázatok (köztük az újonnan kialakuló kockázatok) azonosítása megfelelő megelőzési és felkészültségi intézkedések révén segíthet a jövőbeli kockázatok kezelésének javításában. Az éghajlatváltozással kapcsolatos jövőbeli és kialakuló kockázatok esetében a kockázatértékelésnek – adott esetben – figyelembe kellene vennie az Éghajlatváltozási Kormányközi Testület (IPCC) jelentésein vagy más hiteles tudományos forráson alapuló, éghajlatváltozásra vonatkozó előrejelzéseket és forgatókönyveket. Az éghajlattal kapcsolatos kockázatok és sebezhetőségek nemzeti értékelései – ha készültek – éghajlati veszélyekre és kockázatokra vonatkozó fontos előrejelzéseket nyújtanak. Az éghajlatváltozással kapcsolatos jövőbeli és kialakuló kockázatoknak összhangban kell lenniük a nemzeti alkalmazkodási stratégiában és/vagy tervben, valamint – ha készültek – az éghajlattal kapcsolatos kockázatok és sebezhetőségek értékelésekben jelzett kockázatokkal.

A Bizottság „Tudomány a környezetpolitikáért” című kiadványa kialakuló kockázatoknak (22) minősíti a következő kockázatokat:

| — | új kockázatok,






  — | olyan kockázatok, amelyek esetében a kár valószínűsége (hagyományos kockázatértékelési és kockázatkezelési megközelítésekkel) nehezen értékelhető, |
| --- | --- | --- |

—

új kockázatok,

—

olyan kockázatok, amelyek esetében a kár valószínűsége (hagyományos kockázatértékelési és kockázatkezelési megközelítésekkel) nehezen értékelhető,

| — | olyan kockázatok, amelyek nehezen láthatók előre, azaz nehéz értékelni annak valószínűségét, hogy valamely adott következmény meghatározott időpontban/helyen/feltétel teljesülésekor be fog következni, |
| --- | --- |

—

olyan kockázatok, amelyek nehezen láthatók előre, azaz nehéz értékelni annak valószínűségét, hogy valamely adott következmény meghatározott időpontban/helyen/feltétel teljesülésekor be fog következni,

| — | adott esetben jelentős kitettséggel járó, újonnan azonosított veszélyből vagy váratlan, új vagy megnövekedett jelentős kitettségből és/vagy ismert veszélyre való fogékonyságból eredő kockázatok, |
| --- | --- |

—

adott esetben jelentős kitettséggel járó, újonnan azonosított veszélyből vagy váratlan, új vagy megnövekedett jelentős kitettségből és/vagy ismert veszélyre való fogékonyságból eredő kockázatok,

| — | új vagy ismert kockázatok, amelyek új vagy ismeretlen feltételek között válnak nyilvánvalóvá. |
| --- | --- |

—

új vagy ismert kockázatok, amelyek új vagy ismeretlen feltételek között válnak nyilvánvalóvá.

A kialakuló kockázatok meghatározásai magukban foglalják az újonnan létrejött kockázatok; az újonnan azonosított/észlelt kockázatok; a növekvő kockázat vagy a széles körben ismertté vagy elfogadottá váló kockázat fogalmát is.

Adott esetben
  : Ismertesse a jövőbeli kockázatok és/vagy kialakuló kockázatok és lehetséges hatásaik azonosításához és elemzéséhez használt módszereket, modelleket és technikákat, figyelembe véve az éghajlatváltozással kapcsolatos kockázati forgatókönyveket és előrejelzéseket, a nemzeti alkalmazkodási stratégiát és/vagy tervet (23), valamint – ha készültek – az éghajlattal kapcsolatos kockázatok és sebezhetőségek értékeléseit. A használt jövőbeli éghajlati forgatókönyvek és azok előrejelzései adott esetben lehetnek rövid távúak (2030); középtávúak (2050) és hosszú távúak (2100) is.

A többféle kockázat modellezésén alapuló megközelítés fontolóra vehető a kockázatokkal kapcsolatos, az éghajlatváltozásra, valamint a társadalmi, gazdasági, környezeti és demográfiai paraméterekre visszavezethető folyamatok dinamikus jellegének és kölcsönhatásainak megragadása érdekében. A forgatókönyv-készítés szintén lehet a jövőbeli és/vagy kialakuló kockázatok azonosításához alkalmazott módszer. A forgatókönyv-készítés nem korlátozódik kizárólag az éghajlatváltozás jövőbeli hatásainak becslésére.

Adott esetben
  jelezze, hogy többféle veszéllyel számoló megközelítést alkalmaztak-e a forgatókönyvek létrehozása és a jövőbeli és kialakuló fő kockázatokkal kapcsolatos kockázatok azonosítása során. Kérjük, jelezze azt is, ha figyelembe vették a katasztrófák áttételes hatásait.

4. kérdés Az éghajlatváltozás hatásainak azonosítása

Határozza meg, hogy a fent említett fő kockázatok közül melyek kapcsolódnak közvetlenül az éghajlatváltozás hatásaihoz. Kérjük, vegye figyelembe az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást célzó, meglévő nemzeti és szubnacionális stratégiát és/vagy tervet (24) vagy adott esetben a vonatkozó és éghajlati szempontú kockázat- és sebezhetőségi értékeléseket.

Ez a kérdés adott esetben összekapcsolható a jövőbeli és/vagy kialakuló fő kockázatok azonosításával (3.3. kérdés).

Adott esetben
  : Mutassa be azokat a módszereket és adatforrásokat, amelyeket azon meglévő fő kockázatok azonosításához használtak, amelyeket az éghajlatváltozás befolyásol vagy befolyásolhat.

5. kérdés Kockázatelemzés

Mutassa be az azonosított fő kockázatok (3. kérdés), köztük a fő határokon átnyúló kockázatok és az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos fő kockázatok, valamint adott esetben a jövőbeli és/vagy kialakuló kockázatok valószínűségének és hatásának szintjét.

Helyezze el az eredményeket az egyfajta kockázatot mutató mátrixon vagy adott esetben egyéb vizuális ábrán/modellen.

Adott esetben
  : Vázolja fel a különböző kockázatok vagy kockázati forgatókönyvek valószínűségének és hatásainak értékeléséhez használt módszereket, modelleket és technikákat.

A kockázatok azonosítását követően bekövetkezésük valószínűségét, valamint lehetséges hatásaik súlyosságát a kockázati tényezőket mérő kategóriák használatával mérik (a mérésnek lehetőség szerint mennyiséginek kell lennie). A hatás figyelembe vehető kategóriái a 3. kérdésben bemutatott emberi, gazdasági, környezeti és politikai/társadalmi (köztük biztonsági) hatások. Ezt gyakran valamely forgatókönyv vagy a kockázatok előfordulásának „valószínűsége” és „hatása” szempontjából írják le. Az eredmények bemutatására általában kockázati mátrix vagy valószínűségi térkép felhasználásával kerül sor.

A kockázati mátrix a hatás valószínűségi dimenziójára vonatkozik, és a különböző kockázatok – összehasonlításukat lehetővé tevő – grafikai ábrázolását jelenti. E mátrix számos azonosított kockázatot ábrázol, megkönnyítve ezáltal az összehasonlítást. A kockázati mátrixok (a jelenlegi, jövőbeli és/vagy kialakuló, határokon átnyúló és alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos fő kockázatok tekintetében) a kockázatértékelés összes szakaszában igénybe vehetők. A valószínűség és hatás tekintetében alkalmazott skálának általában öt szintje van (1. ábra), azonban ettől eltérő skála is lehet. A mátrixon belüli színek az ország egyedi kockázatészlelésétől függően különbözőképpen is beoszthatók.

Image 1

1. ábra: Kockázati mátrix (szimmetrikus, 5x5)

Számos tagállam használ kockázati mátrixot. A tagállamok az emberi, gazdasági, környezeti és politikai/társadalmi hatások (köztük biztonsági hatások) tekintetében különböző kockázati mátrixok készítését vehetik fontolóra, mivel ezeket a kategóriákat eltérő skálán mérik, és azokat egyébként nehéz lenne összehasonlítani, különösen ha egyes hatásokat mennyiségi, másokat pedig minőségi szempontból értékelnek. Az átfogóbb uniós szintű áttekintés elősegítése érdekében a tagállamok lehetőség szerint 5x5-ös mátrixot kellene használniuk, adott esetben a hatások és a valószínűség szintjeinek jelzésével. A tagállamok számára javasolt, hogy – amennyiben lehetséges – 1-től 5-ig valamennyi számhoz mennyiségi tartományt rendeljenek.

A kockázatelemzés során figyelembe kell venni a kockázatelemzéssel kapcsolatos bizonytalanságokat, és foglalkozni kell az adatok és modellek bizonytalanságaival. Az érzékenységi elemzés kiterjed a kockázatok méretének és jelentőségének az egyes bemeneti paraméterek változásai alapján történő megállapítására.

Ha a kockázat valószínűsíthetően jelentős és visszafordíthatatlan következményekkel fog járni, a valószínűség azonban nem mérhető fel pontosan, indokolt lehet az elővigyázatosság elvét a kockázatelemzés során figyelembe venni. Ez különösen vonatkozik a környezetet és az egészséget (emberi, állati és növényi egészséget) érintő kockázatokra. Az elővigyázatosság elvének alkalmazása lehet az első lépés a kockázatkezelés felé. Minőségi vagy nem meggyőző tények alapján adott esetben ideiglenes döntéseket kell hozni. Az elővigyázatosság elvének alkalmazása esetén a ténybeli alapok erősítése érdekében további erőfeszítéseket kell tenni.

6. kérdés A kockázatok feltérképezése

Jelezze, hogy készültek-e az azonosítási és elemzési szakaszban azonosított fő kockázatok (3., 4. és 5. kérdés) várható térbeli eloszlását bemutató kockázati térképek. Ha igen, azokat megfelelő módon tüntesse fel.

A kockázatok országon belüli eloszlása a kockázatok különböző előfordulásai, az emberek és vagyontárgyak kitettsége és az egyenlőtlen sebezhetőség miatt eltér. A kockázati térképek hasznos eszközök az országon belül a kockázatoknak leginkább kitett területek meghatározásához. A nemzeti vagy szubnacionális szintű igényeknek megfelelően különböző típusú térképek készíthetők: egyszerű térképek a fő kockázatokról, köztük a határokon átnyúló hatású fő kockázatokról; az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos fő kockázatokról; valamint adott esetben a jövőbeli és/vagy kialakuló kockázatokról. Ezenkívül veszteségtérképek készíthetők annak bemutatása érdekében, hogy adott kockázat esetében a kitettség és érzékenység stb. eloszlására tekintettel hol magasabb potenciálisan a lehetséges veszteség.

A különböző fő kockázatokat lehetőség szerint külön térképeken vagy tematikus kockázati térképeken kell bemutatni (például a határokon átnyúló hatású fő kockázatok, a jövőbeli és/vagy kialakuló kockázatok, valamint az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok szerint csoportosítva). E térképek adott esetben nagyon magas, magas, közepes, alacsony és nagyon alacsony kockázati szintként jelölve bemutathatják a sérülékenység és a károknak való kitettség térbeli eloszlását.

Ezek a kockázati térképek bemutathatják valamennyi fontos, nemzeti és regionális szintű védelmet igénylő szempont, így például a következő szempontok térbeli eloszlását: lakosság, létfontosságú infrastruktúra, mint például víz, villamos energia, gáz és olaj előállítása; szállítás és elosztás; távközlés; mezőgazdaság, pénzügyi és biztonsági szolgáltatások; kórházak; iskolák; környezetvédelmi területek és élőhelyek (Natura 2000 területek, védett tengeri területek, nemzeti parkok, erdők, tengeri és szárazföldi biológiai sokféleség, folyómedrek); kulturális örökségi értékek (régészeti feltárások, műemlékek, parkok stb.); valamint egyéb jelentős gazdasági tevékenységek (gyárak, vállalatok, energiaellátó egységek, mezőgazdasági termelés, állatállomány, turisztikai övezetek és vállalkozások) stb.

Ezek az információk földrajzi információs rendszerek vagy webes platformok alkalmazásával gyűjthetők össze. Ha vannak ilyen rendszerek és platformok, megfelelő módon adja meg a vonatkozó linket.

7. kérdés A kockázatértékelés nyomon követése és felülvizsgálata

Mutassa be a kockázatértékelés új fejlemények figyelembevételét szolgáló nyomon követésére és felülvizsgálatára alkalmazott rendszert.

A katasztrófakockázat-kezelés folyamatának részeként a kockázatokat rendszeresen nyomon kell követni és felül kell vizsgálni annak ellenőrzése érdekében, hogy:

| — | a kockázatokkal kapcsolatos feltevések továbbra is érvényesek (beleértve a bemeneti adatokat); |
| --- | --- |

—

a kockázatokkal kapcsolatos feltevések továbbra is érvényesek (beleértve a bemeneti adatokat);

| — | a kockázatértékelést megalapozó feltevések, köztük a külső és belső összefüggések, továbbra is érvényesek, |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelést megalapozó feltevések, köztük a külső és belső összefüggések, továbbra is érvényesek,

| — | a várt eredmények megvalósulnak, |
| --- | --- |

—

a várt eredmények megvalósulnak,

| — | a kockázatértékelés eredményei a valós tapasztalatokkal összhangban vannak, |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelés eredményei a valós tapasztalatokkal összhangban vannak,

| — | a kockázatértékelési technikákat megfelelően alkalmazzák, |
| --- | --- |

—

a kockázatértékelési technikákat megfelelően alkalmazzák,

| — | a kockázatkezelés (megelőzési és felkészültségi intézkedések) hatékony. |
| --- | --- |

—

a kockázatkezelés (megelőzési és felkészültségi intézkedések) hatékony.

8. kérdés A kockázatértékelés eredményeiről való tájékoztatás

Ismertesse a nemzeti kockázatértékelés eredményei közlésének és terjesztésének folyamatát. Mutassa be, hogy miként osztják meg a kockázatértékelési eredményeket a politikai döntéshozók, az eltérő típusú feladatokkal rendelkező és a közigazgatás különböző szintjein működő különböző hatóságok és egyéb érdekelt felek között. Jelezze, hogy tájékoztatják-e, és ha igen, hogyan tájékoztatják a nyilvánosságot a kockázatértékelési eredményekről annak érdekében, hogy felhívják figyelmét az országban vagy régióban felmerülő kockázatokra, és/vagy lehetővé tegyék számára, hogy az információk birtokában védelme érdekében megalapozott döntést hozzon.

Az eredményekről való megfelelő tájékoztatás lehetővé teszi a kockázatértékelések döntéshozatal során történő felhasználását. A kockázatokról való tájékoztatás végső célja, hogy lehetővé tegye a kockázatnak kitett személyek számára, hogy információk birtokában megalapozott döntést hozzanak védelmük érdekében, valamint hogy felkeltsék a figyelmüket a kockázatokkal kapcsolatban. A kockázatokról való tájékoztatás az információknak, tanácsoknak és véleményeknek a szakértők és az egészségüket és/vagy gazdasági vagy szociális jólétüket veszélyeztető kockázatok által fenyegetett emberek közötti megosztását is jelenti. A nem kormányzati szereplők is a pontos kockázatértékelésre támaszkodnak. A vegyipart például gyakran kell tájékoztatni a technológiai kockázatokról. Ezenkívül a tájékoztatáshoz való jog jelenleg számos nemzeti és nemzetközi jogszabályban és rendelkezésben rögzített elvének megvalósítása azt jelenti, hogy sok értékelési eljárásban immár a nyilvánosság is részt vesz. E fejlemény szükségessé tette a kockázatokról való tájékoztatással kapcsolatos szisztematikus megközelítést a közpolitika végrehajtásában.

II. rész A kockázatkezelési képesség értékelése

2.1.   Bevezetés

Az 1313/2013/EU határozat 6. cikkének (1) bekezdése ekként rendelkezik: „A nem különleges adatoknak [...] és a bevált gyakorlatoknak az uniós mechanizmuson keresztül történő megosztása érdekében, amely a katasztrófamegelőzés és -felkészültség hatékony és egységes megközelítését szolgálja, a tagállamok: [...] b) továbbfejlesztik a nemzeti vagy megfelelő szubnacionális szintű kockázatkezelési képesség értékelését”.

A tagállamok feladata, hogy a technikai, pénzügyi és igazgatási kapacitásaik alapján értékeljék a megfelelő kockázatértékelések, kockázatkezelési tervezés, valamint megelőzési és felkészültségi intézkedések végrehajtására vonatkozó képességüket.

Ezen iránymutatás meghatározza az egyes országok kockázatkezelési képességének értékelésére vonatkozó összefoglaló szerkezetét. A javasolt szerkezet nem teljeskörű, és azt az egyes tagállamok igényeihez kell majd igazítani. E gyakorlatot közös kiindulópontnak kell tekinteni, amelynek célja, hogy elősegítse azon szempontok közös értelmezését, amelyekre a kockázatkezelési képesség értékelésének ki kell terjednie. Az összefoglalónak az I. részben azonosított fő kockázatokra kell összpontosítania.

2.2.   A sablon 9–20. kérdésének megválaszolására vonatkozó útmutató (II. rész)

9. kérdés A jogszabályi, eljárási és/vagy intézményi keretrendszer

Mutassa be a kockázatkezelési képesség értékelésére irányuló folyamat(ok) keretrendszerét. Jelezze, hogy e rendszer jogszabályon, stratégiai terven, végrehajtási terven vagy egyéb eljárási kereteken alapul-e.

Adott esetben: Jelezze, hogy milyen gyakran kerül sor a kockázatkezelési képesség értékelésére, és hogy a kockázatkezelési képesség értékelését/értékeléseit felhasználják-e a döntéshozatalhoz.

E kérdés azon nemzeti, illetve szubnacionális szintű (attól függően, hogy melyiket kell figyelembe venni) jogszabályi, eljárási és/vagy intézményi keret megismerésére irányul, amely meghatározza a megelőzés, felkészültség és reagálás tekintetében a kockázatkezelési képesség értékelésére irányuló folyamatot/folyamatokat. Ha a meglévő jogszabályi keret megegyezik az 1. kérdésre adott válaszban bemutatott jogszabályi kerettel, akkor hivatkozni lehet az 1. kérdésre adott válaszokra. Ha a válasz eltér az 1. kérdésre adott választól, a tagállamoknak meg kell adniuk, hogy a kockázatkezelési képesség értékelésére irányuló folyamat/folyamatok rendelkezik/rendelkeznek‐e jogalappal, vagy hogy stratégiai terven, végrehajtási terven vagy egyéb jogszabályi/eljárási keretrendszeren alapul/alapulnak-e, illetve hogy kockázatértékelésen alapul/alapulnak-e, vagy abból következik/következnek-e.

Adott esetben
  : Kérjük, említse meg a jogszabályi keretek fejlesztésére vonatkozóan kilátásba helyezett esetleges terveket. Kérjük, jelezze, hogy milyen gyakran kerül sor a kockázatkezelési képesség értékelésének elvégzésére nemzeti vagy adott esetben szubnacionális szinten, és/vagy mutassa be, hogy a döntéshozatal során felhasználják-e ezen értékelés(eke)t. Kérjük, jelezze például, ha ezen értékelést beépítik a katasztrófakockázat-kezelési tervezés folyamatába és/vagy a megelőzési és felkészültségi intézkedések végrehajtásába, és ha ezen értékelést a kockázatértékelés részeként a sebezhetőségek megértésének elősegítésére használják.

10. kérdés Az illetékes hatóságok szerepe és felelősségi köre

Mutassa be nemzeti vagy (adott esetben) szubnacionális szinten az illetékes hatóságok szerepét és felelősségi körét, különbséget téve a kockázatértékelés, megelőzés, felkészültség és reagálás között, valamint az azonosított fő kockázatok kezelésére összpontosítva.

Mutassa be az ezen illetékes hatóságok közötti horizontális koordináció (ágazatközi megközelítés) biztosításának módját, az azonosított fő kockázatok kezelésére összpontosítva.

Az azonosított fő kockázatok esetében az illetékes hatóságok és szervek irányítási kapacitását és szerepeit/feladatait a katasztrófakockázat-kezelési ciklus valamennyi szakasza (értékelés, megelőzés, felkészültség és reagálás) tekintetében egyértelműen meg kell határozni. A horizontális koordináció ábrán is bemutatható. Kérjük, nevezze meg a nemzeti szinten éjjel-nappali segélyhívórendszer-hálózatként működő hatóságot, és mutassa be, hogy ez a feladat miként integrálódik az általános irányítási rendszerbe.

A tagállamoknak be kell mutatniuk, hogy e szerepek és feladatok miként valósíthatók meg (például jogalkotás és/vagy eljárási szakpolitikák révén), és hogyan biztosítják a hatékony irányítást (például a felelősségi területek közötti átfedések és hézagok elkerülése érdekében). Kérjük, mutassa be, hogy milyen intézkedéseket alkalmaznak az ezen illetékes hatóságok közötti együttműködésnek a katasztrófakockázat-kezelési ciklus különböző szakaszaiban (értékelés, megelőzés, felkészültség és reagálás) történő biztosítása érdekében, és mutassa be a levont tanulságokat, a fő kockázatok kezelésére összpontosítva.

Ha az illetékes hatóságok szerepeinek és feladatainak kezeléséhez ágazatközi megközelítést kell alkalmazni (például az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás integrálása, 14. kérdés), a tagállamoknak figyelembe kell venniük a hatályos uniós jogszabályokat és/vagy szakpolitikákat (lásd a mellékletet).

11. kérdés Az érdekelt felek szerepe

Jelezze, hogy az érdekelt feleket tájékoztatják-e az azonosított fő kockázatok tekintetében a katasztrófakockázat-kezelési folyamat(ok)ról, és részt vesznek-e abban/azokban. Ha igen, mutassa be, hogy erre hogyan kerül sor.

A kockázatkezelési képesség egyre fokozottabb mértékben függ a közszektorhoz és a magánszektorhoz tartozó különböző érdekeltek szerepvállalásától és a velük folytatott együttműködéstől. Ezen érdekeltek közé tartoznak a katasztrófavédelmi ügynökségek, az egészségügyi szolgáltatók, a tűzoltóság, a rendvédelmi szervek, a közlekedési szolgáltatók, az áramszolgáltatók, a távközlési szolgáltatók, az önkéntes szervezetek, a lakosság/az önkéntesek, a magán földtulajdonosok, a biztosítási ágazat, a tudományos élet és a kutatóintézetek, a fegyveres testületek, valamint más országok szervezetei is (transznacionális katasztrófakockázat-kezelés). Az uniós jogszabályok elismerik, hogy „[a] katasztrófakockázat-megelőzéshez és -kezeléshez kockázatkezelési intézkedéseket kell kidolgozni és végrehajtani, a szereplők széles körének koordinálásával” (25).

Kérjük, jelezze, hogy ez az együttműködés biztosított-e az azonosított fő kockázatokra vonatkozó kockázatértékelési folyamat(ok)ban, a katasztrófakockázat-kezelési tervezés folyamataiban és adott esetben a megelőzési és felkészültségi intézkedések végrehajtás során. Ha igen, mutassa be ennek módját.

Adott esetben: kérjük, mutassa be, hogy miként tájékoztatják az állami és a magánszektorhoz tartozó érdekelt feleket, és hogyan valósul meg az információmegosztás (beleértve a levont tanulságokat és az adatmegosztást). Hivatkozni lehet a 8. kérdésre adott válaszokra.

12. kérdés Eljárások és intézkedések nemzeti, szubnacionális és helyi szinten

Mutassa be az azonosított fő kockázatokkal kapcsolatos katasztrófakockázat-kezelési folyamat(ok)ban részt vevő nemzeti, szubnacionális és helyi szintű hatóságok közötti vertikális együttműködés biztosítása érdekében kialakított eljárásokat.

A tagállamoknak be kell mutatniuk az azonosított fő kockázatok tekintetében a nemzeti, szubnacionális és helyi szintek közötti vertikális koordináció biztosítását szolgáló eljárásokat és intézkedéseket.

A megelőzési és felkészültségi intézkedések tervezési folyamatának a kockázat nemzeti, szubnacionális és helyi szinten történő csökkentése érdekében meg kell határoznia az eljárásokat. Amint azt az (EU) 2019/420 határozat (14) preambulumbekezdése (26) megjegyzi, a helyi és regionális hatóságoknak fontos megelőző szerepük lehet; ezenkívül egy katasztrófát követően – az önkénteseik képességeivel együtt – ezek a hatóságok reagálnak elsőként. A tagállamoknak ezért jelezniük kell, hogy az együttműködésnek milyen elfogadott mechanizmusai vannak, beleértve a döntéshozatali folyamatokat, amelyek segítenek a kockázatok és a regionális tervek, valamint a segítségnyújtásra irányuló pénzügyi megállapodások fontossági sorrendjének meghatározásában.

Adott esetben: Kérjük, mutassa be az azonosított fő kockázatok tekintetében a különböző kormányzati szinteken alkalmazott katasztrófakockázat-kezelési intézkedéseket. Ez az azonosított fő kockázatokat bemutató táblázattal ábrázolható.

13. kérdés Határokon átnyúló, régiók közötti és nemzetközi szintű eljárások és intézkedések

Mutassa be az azonosított fő kockázatok katasztrófakockázat-kezelésével kapcsolatos, határokon átnyúló, régiók közötti és nemzetközi szintű együttműködés biztosítása érdekében kialakított eljárásokat. Mutassa be az azonosított fő kockázatokkal kapcsolatos katasztrófakockázat-kezelést biztosító intézkedéseket.

Adott esetben
  : Jelezze, hogy oly módon dolgozzák-e ki a katasztrófakockázat-kezelési szakpolitikákat, hogy figyelembe veszik a nemzetközi kötelezettségvállalásokat, például a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretet és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlődési menetrend részét képező fenntartható fejlődési célokat.

Figyelembe véve a nemzetközi együttműködést és az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló 1313/2013/EU határozat közelmúltban végrehajtott felülvizsgálatát (különösen a (EU) 2019/420 határozat (28) preambulumbekezdését (27)), e szakasz célja annak feltárása, hogy biztosított-e a részvétel határokon átnyúló, régióközi és nemzetközi szinten, és ha igen, hogyan.

A tagállamoknak ismertetniük kell, hogy van-e határokon átnyúló (28), régióközi és nemzetközi együttműködés a katasztrófát megelőző szakaszban, és ha igen, az milyen formában valósul meg (megelőzés és felkészültség). Kérjük, ismertesse ezen együttműködés biztosításának módját (például szándéknyilatkozat vagy szolgáltatási szintre vonatkozó megállapodások). Kérjük, jelezze azt is, hogy sor kerül-e a felkészültségi intézkedések együttes végrehajtására (például korai előrejelző rendszerek vagy közös képzések és gyakorlatok révén) a katasztrófákra való gyors és eredményes reagálás olyan esetben történő biztosítása érdekében, ha az azonosított fő kockázatok bekövetkeznek.

A megelőzési, felkészültségi és reagálási intézkedések kezelésekor ágazatközi megközelítést kell alkalmazni (például az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás integrálása, 14. kérdés), hivatkozni lehet a hatályos uniós jogszabályokra (lásd a mellékletet).

Az ENSZ Közgyűlése által elfogadott sendai keret (29) önkéntes, nem kötelező erejű megállapodás, amelyben a nemzeti kormányok arra vállaltak kötelezettséget, hogy a kitettség és sebezhetőség csökkentésével, valamint a felkészültség fokozásával megakadályozzák az új katasztrófakockázatokat és csökkentik a meglévőket, minek révén erősödik az általános reziliencia. Az ENSZ csúcstalálkozóján 2015-ben elfogadott fenntartható fejlődési célok (30) a fenntartható fejlődés érdekében 17 célt (31) határoznak meg. Mindkét menetrend végrehajtásához a mutatók szilárd keretrendszere szükséges a katasztrófakockázat csökkentése felé tett előrehaladás nyomon követéséhez. Konkrétan, 38 mutató szolgál a sendai keret 7 célkitűzésének megvalósítása terén elért haladás követésére, a fenntartható fejlődési célok szerinti fenntartható fejlődés eléréséhez pedig 17 célkitűzést és 169 célt határoztak meg.

A Bizottság mindkét menetrend végrehajtásában részt vesz, és cselekvési terveket (32), valamint vitaanyagokat (33) dolgozott ki a célkitűzések elérése felé megtett haladás nyomon követése érdekében. Adott esetben a tagállamoknak be kell mutatniuk, miként segítik elő katasztrófakockázat-kezelési politikáik e két menetrend célkitűzéseinek elérését.

14. kérdés Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló intézkedésekre való összpontosítás

Jelezze, hogy az azonosított, éghajlatváltozáshoz kapcsolódó fő kockázatok (4. kérdés) tekintetében nemzeti vagy (adott esetben) szubnacionális szinten kialakítanak-e a katasztrófakockázat-csökkentést és az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodást szolgáló intézkedések közötti szinergiákat. Ha igen, mutassa be ennek módját.

Figyelembe véve az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló jogszabály közelmúltban végrehajtott felülvizsgálatát, mégpedig azt, hogy „biztosítani kell, hogy minden fellépés összhangban legyen a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, például [...] az Egyesült Nemzetek Éghajlatváltozási Keretegyezménye alapján létrejött Párizsi Megállapodással [...], valamint aktívan hozzá kell járulniuk azok célkitűzéseinek eléréséhez” (34), e kérdésnek az a célja, hogy kiderítse, biztosítottak-e a szinergiák az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás és a nemzeti megelőzési és felkészültségi intézkedések között, és ha igen, hogyan.

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás támogathatja az éghajlattal összefüggő katasztrófák megelőzésére irányuló erőfeszítéseket. A költséghatékony alkalmazkodási intézkedésekhez a tervezés és irányítás különböző szinteken történő megfelelő koordinációja szükséges. Az ENSZ Éghajlatváltozási Keretegyezménye alapján az alkalmazkodásra irányuló intézkedések és szakpolitikák tekintetében a nemzeti alkalmazkodási tervek és stratégiák az ajánlott intézkedések. A tagállamoknak hivatkozniuk kell e stratégiákra, és be kell mutatniuk, hogy azokat integrálták-e, és ha igen, hogyan, a nemzeti kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedések tervezésébe vagy fordítva. Ha a megelőzési, felkészültségi és reagálási intézkedések kezeléséhez ágazatközi megközelítést kell alkalmazni, hivatkozni lehet a hatályos uniós jogszabályokra (lásd a mellékletet).

15. kérdés A kritikus infrastruktúrák védelmére irányuló intézkedésekre való összpontosítás

Jelezze, hogy hoztak-e a létfontosságú társadalmi feladatok folyamatos ellátása szempontjából fontosnak tekintett kritikus infrastruktúra védelmét szolgáló intézkedéseket.

Az uniós polgári védelmi mechanizmusról szóló határozat legutóbbi módosítására, különösen az (EU) 2019/420 határozat (8) preambulumbekezdésére (35), valamint az európai kritikus infrastruktúrákról szóló irányelv 7. cikkének (1) bekezdésére (36) tekintettel e kérdés annak feltárására irányul, hogy a kritikus infrastruktúrák védelme érdekében végrehajtanak-e, és ha igen, hogyan, megelőzési és felkészültségi intézkedéseket.

A tagállamoknak jelezniük kell, hogy van-e a kritikus infrastruktúrára vonatkozó szakpolitikájuk. Kérjük, jelezze, hogy e szakpolitika részeként összeállították-e és rendszeresen felülvizsgálják-e az érintett nemzeti kritikus infrastruktúrák jegyzékét, és hogy a kritikus infrastruktúrák védelme érdekében azonosítottak-e beruházási igényeket. Ha a kritikus infrastruktúrákra vonatkozó megelőzési, felkészültségi és reagálási intézkedések kezeléséhez ágazatközi megközelítést kell alkalmazni, hivatkozni lehet a hatályos uniós jogszabályokra (lásd a mellékletet).

16. kérdés Finanszírozási forrás(ok)

Jelezze, hogy a költségvetés sürgős esetekben lehetővé teszi-e a források rugalmas elosztását, és hogy a katasztrófaalapok mennyiben támogatják a megelőző intézkedéseket.

Mutassa be a prioritási intézkedéseknek a katasztrófakockázat-kezelés terén az azonosított fő kockázatok értékelése, megelőzése, az azokra való felkészülés és reagálás során történő megtételéhez felhasznált finanszírozási forrásokat (például nemzeti, szubnacionális, állami, illetve magánfinanszírozás, ideértve a biztosítást, az uniós és egyéb nemzetközi finanszírozást).

Igénybevételük esetén meg kell említeni az EU által a megelőzési és felkészültségi intézkedések tekintetében rendelkezésre bocsátott pénzügyi támogatás különböző formáit. E pénzügyi támogatási formák közé tartoznak a kohéziós politikai alapok, a közös agrárpolitika, a LIFE program (37), a Belső Biztonsági Alap (38), a Horizont 2020 (39), az uniós polgári védelmi mechanizmus több országra kiterjedő megelőzési és felkészültségi támogatásai, valamint az újonnan bevezetett közvetlen támogatások. Az EU strukturálisreform-támogató programja (40) is igénybe vehető kapacitásépítési célokra és szakpolitikai keretrendszerek és eszközök kialakítására.

A kockázatértékelésben és -tervezésben meghatározottak szerint vészhelyzet esetén a pénzügyi eszközöknek rendelkezésre kell állniuk, és gyorsan hozzáférhetőnek kell lenniük. Kérjük, mutassa be, hogy miként foglalkoznak a végrehajtási folyamatban a rugalmas forrásallokációval kapcsolatos költségvetési és jogi kérdésekkel (mely irányító hatóságok vesznek benne részt), és jelezze, hogy vannak-e tervek a pénzügyi terhek megosztására vonatkozóan (rendelkezésre álló uniós és nemzetközi források). A pénzügyi források irányítási struktúrája ábrán is bemutatható.

Kérjük, azt is jelezze, hogy van-e kilátásában az e költségek fedezésére vonatkozó megállapodás az érdekelt felekkel (például magánszolgáltatók és-biztosítók), illetve kötöttek-e megállapodást a szóban forgó költségek fedezése tárgyában. Kérjük, jelezze, hogy vannak-e nemzeti katasztrófaalapok vagy -rendszerek (például veszélyhelyzeti alap, pénzügyi kockázatátruházási mechanizmusok), és hogy ezek adott esetben kapcsolódnak-e az éghajlatváltozás hatásaihoz.

17. kérdés Infrastruktúra, eszközök és felszerelések

Mutassa be, hogy milyen lépésekre került sor annak biztosítása érdekében, hogy elegendő eszköz álljon rendelkezésre a katasztrófák hatásának csökkentéséhez és az azonosított fő kockázatokkal összefüggő katasztrófákra való gyors reagáláshoz.

Kérjük, számoljon be az annak biztosítására vonatkozó kapacitásról, hogy megfelelő infrastruktúra, eszközök és felszerelések álljanak rendelkezésre a katasztrófák hatásainak enyhítése és a katasztrófákra való gyors reagálás érdekében. Jelezze, hogy az azonosított fő kockázatok tekintetében vannak-e eljárások az eszközök karbantartására és naprakészen tartására (például rendszeres karbantartások vagy az eszközök leltárja révén).

Adott esetben
  : Kérjük, jelezze azt is, hogy sor kerül-e az egyes kockázatokra való reagálás érdekében a felkészültségi és reagálási képességek kialakítására, vagy azokat a kockázattól függetlenül elsősorban e kockázatok hatásaira való reagálás érdekében alakítják-e ki (például sérült és beteg emberek felkutatása és mentése, evakuálása, elszállásolása és ellátása).

18. kérdés A katasztrófák okozta veszteségekre vonatkozó adatok gyűjtésére és az azzal kapcsolatos eljárásokra való összpontosítás

Jelezze, hogy van-e a katasztrófák okozta veszteségekre vonatkozó adatok gyűjtésére szolgáló rendszer. Mutassa be az azonosított fő kockázatokra vonatkozó adatok gyűjtésének módját.

Az adatok és a statisztikák fontosak annak megértéséhez, hogy a katasztrófák milyen hatásokkal és költségekkel járnak. A szisztematikus adatgyűjtés és -elemzés a katasztrófakockázat csökkentésének és a reziliencia kialakításának elősegítése érdekében felhasználható a tájékozott politikai döntésekhez. A katasztrófák okozta veszteségekkel kapcsolatos adatbázisok lehetővé teszik a katasztrófakockázat-kezelők számára, hogy a múltbeli események alapján feltárják a katasztrófakockázattal kapcsolatos mintákat és tendenciákat. E minták és tendenciák megértése segíthet a jelentős eseményekből (gyakori eseményekből) eredő jövőbeli veszteségek előrejelzésében, valamint annak megértésében, hogy e kockázattípus csökkentése terén hatékony-e a katasztrófakockázat-kezelés. Európai szinten a Közös Kutatóközpont kezdte meg a kockázati adatokat tartalmazó adatközpont (41) fejlesztését. Az adatok katasztrófákkal kapcsolatos adatkészletekhez való gyűjtésére használt módszerek, valamint ezen adatok földrajzi hatálya és eloszlása eltérő lehet. Nemzetközi szinten jelenleg hasonló erőfeszítések vannak folyamatban a sendai keret végrehajtásának nyomon követésével összefüggésében (42).

Kérjük, jelezze, hogy milyen módszereket dolgoztak ki a károkkal (köztük az emberveszteséggel) kapcsolatos jelentések elkészítésére, és hogy az adatgyűjtésre kockázat vagy a katasztrófák okozta veszteségek típusa szerint (gazdasági, emberi és egyéb) kerül-e sor. Kérjük, jelezze, hogy: megosztják-e ezen adatok az érdekelt felekkel és a nyilvánosság tagjaival; részt vesznek-e az érdekelt felek a kárjelentések és/vagy a költségbecslések elkészítésében; a káreseteket rendszeresen vagy alkalmanként dokumentálják-e és tartják-e nyilván; milyen időtávot fednek le ezek a jelentések; és elérhetővé teszik-e e jelentéseket a nyilvánosság számára.

Ha a katasztrófák okozta veszteségekre vonatkozó adatok kezeléséhez ágazatközi megközelítést, például az Inspire-irányelv szerinti követelményeket (43), kell alkalmazni, hivatkozni lehet a hatályos uniós jogszabályokra (lásd a mellékletet).

19. kérdés A korai figyelmeztető rendszerek felszereléseire és eljárásaira való összpontosítás

Mutassa be a korai veszélyazonosító és az azonosított fő kockázatokat nyomon követésére szolgáló rendszereket. Jelezze, hogy a rendszerbe integráltak-e előrejelző módszereket.

A korai figyelmeztetés a katasztrófakockázatok csökkentésének fontos része. A korai figyelmeztetés a kialakuló vagy visszatérő kockázatok előrejelzése és azonosítása érdekében az információk szisztematikus gyűjtését és elemzését jelenti. A tagállamoknak be kell mutatniuk a korai veszélyazonosító és az azonosított fő kockázatok nyomonkövetési rendszereit, és azt, hogy e rendszerek magukban foglalnak-e előrejelzési módszereket.

Számos korai figyelmeztető rendszer működik mind globális (például a globális katasztrófariasztási és koordinációs rendszer (44)), mind pedig európai szinten. A Kopernikusz katasztrófakezelési szolgáltatás (45) információkat nyújt a különböző típusú katasztrófák, mint például meteorológiai katasztrófák, geofizikai katasztrófák, ember által szándékosan vagy véletlenül okozott katasztrófák és más humanitárius katasztrófák esetében szükséges katasztrófaelhárításhoz. Az információk megelőzési, felkészültségi és helyreállítási tevékenységekhez is felhasználhatók. E rendszerek közé tartozik az európai erdőtűz-információs rendszer (EFFIS) (46), az európai árvíz-előrejelző rendszer (47) és az európai aszálymegfigyelő központ (EDO) (48). Újabban az Európai Közösség radiológiai veszélyhelyzet esetén történő gyors információcseréje (ECURIE) (49)biztosítja a radiológiai vagy nukleáris veszélyhelyzet esetén történő gyors értesítést és információcserét.

A tagállamoknak jelezniük kell, hogy a nemzeti korai figyelmeztető rendszerek kapcsolódnak-e az európai és globális szintű korai figyelmeztető rendszerekhez, és ha igen, hogyan. Kérjük, azt is jelezze, hogy létesítettek-e, és ha igen, hogyan létesítettek kapcsolatokat a meteorológiai és szeizmikus megfigyeléssel foglalkozó szervezetek között mind nemzeti, mind (adott esetben) regionális szinten, valamint a katasztrófákat folyamatosan nyomon követő fő nemzeti szervek vagy tudományos intézmények között. Hivatkozni lehet a 18. kérdésre adott válaszokra.

Ha a korai figyelmeztető rendszerekre vonatkozó megelőzési, felkészültségi és reagálási intézkedések kezeléséhez ágazatközi megközelítésre van szükség (például a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekre vonatkozó korai figyelmeztető rendszerek (50), árvízvédelmi irányelv (51)), hivatkozni lehet a hatályos uniós jogszabályokra (lásd a mellékletet).

20. kérdés A nyilvánosság figyelmének felhívására irányuló, kockázattal kapcsolatos tájékoztatás és kommunikáció

Mutassa be, hogy miként tájékoztatják a nyilvánosságot azokról az intézkedésekről, amelyeket kockázatok felmerülése esetén kell meghozni. Jelezze például, hogy van-e a nyilvánosság tájékoztatására és figyelmének felhívására vonatkozó stratégia. Jelezze, hogy célcsoportok részt vesznek-e a megelőzési és felkészültségi intézkedések meghatározásában és a kockázattal kapcsolatos tájékoztatási és kommunikációs tevékenységek végrehajtásában, és ha igen, hogyan.

A polgárokat a megelőzési és felkészültségi intézkedések végrehajtásába két területen kell bevonni: a kockázatokról szóló oktatás, valamint figyelemfelkeltés és tájékoztatás, beleértve a figyelmeztető jelek megfelelő értelmezését, a sebezhetőség és kitettség csökkentése érdekében tett megfelelő lépéseket, továbbá a saját védelmet. „[A] nyilvánosság tájékoztatásának és a katasztrófákra való felkészültségnek a fokozása terén elért eredmények[, amelyeket] az uniós polgároknak a régiójukat fenyegető kockázatokkal kapcsolatos tájékozottságának szintjével mér[ne]k” (52), az 1313/2013/EU határozat végrehajtásának nyomon követésére, értékelésére és felülvizsgálatára szolgáló mutatónak minősül.

Az összetett kockázatok kezeléséhez hatékony tájékoztatási és kommunikációs rendszerekre van szükség a megelőzési és felkészültségi intézkedések végrehajtásához annak érdekében, hogy az egyes közösségek igényeit és a kiemelten sérülékeny csoportok (mint például a különböző kulturális, társadalmi és oktatási háttérrel rendelkező csoportok) különleges igényeit figyelembe vegyék. A tömegtájékoztatási eszközök (rádió és televízió), alternatív média, valamint a nyilvánosságnak szóló felvilágosító és ismeretterjesztő kampányok hatékonyak lehetnek a kockázatok jobb tudatosításában.

A tagállamoknak jelezniük kell, hogy vannak-e megfelelő szabályok és eljárások az információk érdekelt felekkel, döntéshozókkal, polgárokkal (köztük konkrét sérülékeny csoportokkal) történő megosztásának, a velük való kommunikációnak és képzésüknek a biztosítására annak érdekében, hogy fokozzák a nyilvánosság figyelmének különböző médiumokon (például közösségi médián stb.) keresztül a fő kockázatokra való felhívását. Hivatkozni lehet a 9. kérdésre adott válaszokra. Kérjük, mutassa be azt is, hogy a polgárokat hogyan tájékoztatják a katasztrófa bekövetkezése előtt, közben és után, valamint kialakítottak-e bevált gyakorlatokat.

A „korai figyelmeztető” rendszer hatékony és időszerű információkat biztosít a katasztrófa lakosságra gyakorolt hatásának mérséklése érdekében. A nyilvánosságnak szóló figyelmeztető üzeneteknek és jelzéseknek hatékonynak kell lenniük. Kérjük, mutassa be, hogy milyen lépéseket tettek annak biztosítása érdekében, hogy a kockázatnak kitett közösségek megértsék a korai figyelmeztető jelzéseket, és hogy e közösségek tisztában legyenek a saját védelmük érdekében szükséges lépésekkel. A magas kockázatú területeken az állandó felkészültség biztosítása érdekében rendszeres gyakorlatokat kell tartani. Mutassa be a meghozott releváns intézkedéseket.

III. rész A határokon átnyúló hatású fő kockázatok, és adott esetben az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok kezelésére irányuló, prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedések

3.1.   Bevezetés

Különböző megelőzési és felkészültségi intézkedések tervezésére és végrehajtására kerül sor a nemzeti és a megfelelő szubnacionális kockázatértékelés révén azonosított kockázatok kezelése és csökkentése érdekében. Mivel a kockázatok nem ismernek határokat, a határokon átnyúló katasztrófakockázat-kezelés Európa-szerte kulcsfontosságú a reziliencia fokozásához.

A határokon átnyúló hatású fő kockázatokat kezelő, prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedések leírása nem korlátozódhat a polgári védelmi hatóságok által végrehajtott és tervezett intézkedésekre. Kérjük, vegye figyelembe a más érintett szervezeti egységek vagy szervek által végrehajtott és tervezett, prioritásnak tekintett intézkedéseket is. Ezenkívül a bemutatott intézkedések nem korlátozódhatnak az országok közötti együttműködésből eredő intézkedésekre („határokon átnyúló intézkedések”). E helyett inkább a kockázat kezelése érdekében végrehajtott és tervezett, prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedések összességét kell bemutatni.

A prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedések leírásának ki kell terjednie az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatokra is. A tagállamokat arra bíztatjuk, hogy – adott esetben – osszák meg az e kockázatokkal kapcsolatos megelőzési és felkészültségi intézkedésekre vonatkozó információkat.

3.2.   A sablon 21–24. kérdésének megválaszolására vonatkozó útmutató (III. rész)

A tagállamoknak ki kell választaniuk, hogy az I. részben (kockázatértékelés) azonosított kockázatok közül melyeket tekintenek határokon átnyúló hatású fő kockázatoknak. A megközelítéstől függően a fő kockázatok magas valószínűségű és nagy hatású kockázatként határozhatók meg. E fogalom „elfogadhatatlannak” („tűrhetetlennek”) minősíthető hatás- és valószínűségi szinttel rendelkezőként értékelt és a kockázatkezelés szempontjából előnyben részesítendő fő kockázatokként is értelmezhető. Egyes tagállamok számára ezért bizonyos fő kockázatok „elfogadhatatlannak” minősülhetnek, ha azokat „nagy hatásúnak” értékelik, még ha valószínűségük alacsony is. Ezen útmutató nem írja elő, hogy a tagállamok hogyan értelmezzék a „fő kockázat” fogalmát, vagy hogy miként határozzák meg a prioritásokat.

A 6. cikk (1) bekezdésének d) pontja szerinti jelentéstételi követelményekkel összhangban határozza meg, hogy e fő kockázatok közül melyek bírnak határokon átnyúló potenciális hatásokkal. Kérjük, vegye figyelembe:

| — | a szomszédos országban vagy országokban felmerülő kockázatokból eredő hatásokat, |
| --- | --- |

—

a szomszédos országban vagy országokban felmerülő kockázatokból eredő hatásokat,

| — | a szomszédos országot vagy országokat érintő továbbgyűrűző hatásokat, |
| --- | --- |

—

a szomszédos országot vagy országokat érintő továbbgyűrűző hatásokat,

| — | az egyszerre két vagy több országot érintő hatásokat. |
| --- | --- |

—

az egyszerre két vagy több országot érintő hatásokat.

21. kérdés A határokon átnyúló hatású fő kockázatok

Sorolja fel a határokon átnyúló hatású fő kockázatokat.

Ezek azok a kockázatok, amelyek tekintetében az I. rész (kockázatértékelés) 3.1. kérdése alapján jelenteni kell a prioritásnak tekintett megelőzési és felkészültségi intézkedéseket.

22. kérdés A prioritásnak tekintett megelőzési és felkészültségi intézkedések

A prioritásnak tekintett megelőzési és felkészültségi intézkedéseket azon várt pozitív hatás alapján lehet azonosítani, amelyet a kockázatcsökkenésre gyakorolnak vagy gyakorolni fognak. A prioritásnak tekintett intézkedések azok az intézkedések is lehetnek, amelyek egy adott kockázat kezelése tekintetében a legsürgősebbek. Ezek „kiemelt intézkedésként” értelmezhetők. Ezen intézkedéseket néha különösen súlyos katasztrófákat követően hozhatják meg. Miként határozzák meg ebben az összefüggésben a „prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedéseket”?

A megelőzési és felkészültségi intézkedések lehetnek strukturális vagy nem strukturális intézkedések:

| — | strukturális intézkedések: „strukturális intézkedés minden olyan fizikai szerkezet, amely a veszélyek lehetséges hatásának csökkentése vagy elkerülése céljából épült, vagy olyan mérnöki technikák alkalmazása, amely a szerkezetek vagy rendszerek veszélyekkel szembeni ellenállását, illetve rezilienciáját hivatottak biztosítani”. (53) Ilyen intézkedés lehet a lakosság áttelepítése, a természeti környezet indokolt esetben történő megváltoztatása (például lejtőkön teraszok kialakítása), a természeten alapuló megoldások (például természetes vízmegtartást segítő intézkedések) vagy erdőgazdálkodási gyakorlat (például erdőátalakítás, tűzvédelmi pászták, ellenőrzött tüzek), |
| --- | --- |

—

strukturális intézkedések: „strukturális intézkedés minden olyan fizikai szerkezet, amely a veszélyek lehetséges hatásának csökkentése vagy elkerülése céljából épült, vagy olyan mérnöki technikák alkalmazása, amely a szerkezetek vagy rendszerek veszélyekkel szembeni ellenállását, illetve rezilienciáját hivatottak biztosítani”. (53) Ilyen intézkedés lehet a lakosság áttelepítése, a természeti környezet indokolt esetben történő megváltoztatása (például lejtőkön teraszok kialakítása), a természeten alapuló megoldások (például természetes vízmegtartást segítő intézkedések) vagy erdőgazdálkodási gyakorlat (például erdőátalakítás, tűzvédelmi pászták, ellenőrzött tüzek),

| — | nem strukturális intézkedések: „a nem strukturális intézkedések olyan fizikai szerkezetek építését nem feltételező intézkedések, amelyek a kockázatok és a hatások csökkentését lehetővé tevő ismeretek, gyakorlatok vagy megállapodások alkalmazását jelentik, elsősorban szabályzatok, jogszabályok, a társadalmi tudatosság növelése, illetve képzés és oktatás révén”. (54) |
| --- | --- |

—

nem strukturális intézkedések: „a nem strukturális intézkedések olyan fizikai szerkezetek építését nem feltételező intézkedések, amelyek a kockázatok és a hatások csökkentését lehetővé tevő ismeretek, gyakorlatok vagy megállapodások alkalmazását jelentik, elsősorban szabályzatok, jogszabályok, a társadalmi tudatosság növelése, illetve képzés és oktatás révén”. (54)

Az intézkedések végrehajtott vagy tervezett intézkedések lehetnek:

| — | a végrehajtott intézkedések olyan megkezdett intézkedések, amelyek jelenleg csökkentik a katasztrófakockázatot (vagy azokat arra szánták), |
| --- | --- |

—

a végrehajtott intézkedések olyan megkezdett intézkedések, amelyek jelenleg csökkentik a katasztrófakockázatot (vagy azokat arra szánták),

| — | a tervezett intézkedések mindenképpen végrehajtásra kerülő intézkedések, mivel a pénzeszközöket elkülönítették, vagy mert azok egy jóváhagyott és kötelező terv vagy stratégia részét képezik. Ezeket adott esetben szembe kell állítani azokkal az intézkedésekkel (és azoktól meg kell különböztetni), amelyeket a kockázat csökkentése érdekében lehetőség szerint meg kell hozni (azonban eddig nem vettek tervbe). |
| --- | --- |

—

a tervezett intézkedések mindenképpen végrehajtásra kerülő intézkedések, mivel a pénzeszközöket elkülönítették, vagy mert azok egy jóváhagyott és kötelező terv vagy stratégia részét képezik. Ezeket adott esetben szembe kell állítani azokkal az intézkedésekkel (és azoktól meg kell különböztetni), amelyeket a kockázat csökkentése érdekében lehetőség szerint meg kell hozni (azonban eddig nem vettek tervbe).

Egyes kockázatok esetében a tagállamok a megelőzési és felkészültségi intézkedésekről eltérő uniós jogszabályok és szakpolitikák alapján már készítenek jelentést. Ha az uniós jogszabályok vagy szakpolitikák már előírják az e kockázatra vonatkozó, prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedésekről való jelentéstételt, hivatkozzon a Bizottság részére már megküldött jelentésekre (lásd a mellékletet). Kizárólag olyan dokumentumokra hivatkozzon, amelyek megelőzési és felkészültségi intézkedéseket egyaránt tartalmaznak; ha ezek valamelyike (vagy mindkettő) hiányzik, azokat a 22.1. vagy 22.2. kérdésnél kell megadni.

22.1. kérdés A prioritásnak tekintett megelőzési intézkedések

Mutassa be a meglévő és tervezett, prioritásnak tekintett megelőzési intézkedéseket.

Ennek részeként megfelelően ismertesse a strukturális és nem strukturális intézkedéseket (lásd a fenti magyarázatokat).

A prioritásnak tekintett megelőzési intézkedések tekintetében – adott esetben – jelölje meg:

| — | a felelős hatóságokat/intézményeket, |
| --- | --- |

—

a felelős hatóságokat/intézményeket,

| — | a végrehajtási határidőt, |
| --- | --- |

—

a végrehajtási határidőt,

| — | a finanszírozási forrás(oka)t. |
| --- | --- |

—

a finanszírozási forrás(oka)t.

A fenti elemek adott esetben több intézkedés tekintetében is csoportosíthatók.

A megelőzési intézkedések a lakosság és a vagyontárgyak meghatározott veszély vagy veszélyekkel szembeni kitettségét vagy azok veszélyeztetettségét csökkentő és ezáltal katasztrófákat megelőző intézkedések. Az 1313/2013/EU határozat szerint megelőzés: „minden olyan intézkedés, amely a katasztrófák következtében a személyeket, a környezetet és a tulajdont – beleértve a kulturális örökséget is – fenyegető kockázatok csökkentését vagy a káros következmények enyhítését célozza” (55).

A megelőzési intézkedések lehetnek például „az árvíz veszélyét kiküszöbölő gátak vagy töltések, földhasználati szabályozások, amelyek tiltják települések építését a nagy kockázatú területeken, földrengésbiztos tervezés, amely biztosítja a legfontosabb épületek fennmaradását és működését valószínű földrengések esetén, védőoltással megelőzhető betegségek elleni immunizáció” (56).

22.2. kérdés A prioritásnak tekintett felkészültségi intézkedések

Mutassa be a meglévő és tervezett, prioritásnak tekintett felkészültségi intézkedéseket.

Ismertesse a strukturális és nem strukturális intézkedéseket (lásd a fenti magyarázatokat).

A prioritásnak tekintett felkészültségi intézkedések tekintetében – adott esetben – jelölje meg:

| — | a felelős hatóságokat/intézményeket, |
| --- | --- |

—

a felelős hatóságokat/intézményeket,

| — | a végrehajtási határidőt, |
| --- | --- |

—

a végrehajtási határidőt,

| — | a finanszírozási forrás(oka)t. |
| --- | --- |

—

a finanszírozási forrás(oka)t.

A fenti elemek adott esetben több intézkedés tekintetében is csoportosíthatók.

A felkészültségi intézkedések célja a veszélyhelyzetek valamennyi típusának hatékony kezeléséhez szükséges kapacitások kiépítése. Az 1313/2013/EU határozat szerint felkészültség: „az emberi és anyagi erőforrások, struktúrák, közösségek és szervezetek rendelkezésre állásának és képességeinek olyan – előzetesen meghozott intézkedések eredményeként elért – szintje, amely biztosítja a hatékony és gyors katasztrófareagálást” (57).

A felkészültségi intézkedések magukban foglalhatják a válságreagálás/veszélyhelyzet-kezelés elemeit, azonban nem korlátozódhatnak kizárólag a válságreagálásra/veszélyhelyzet-kezelésre. A korai figyelmeztető rendszerek, képzések és gyakorlatok felkészültségi intézkedéseknek minősülhetnek, miközben azokat szükséghelyzeteken kívül is alkalmazzák.

A további határokon átnyúló kockázatokra vonatkozó információkat szükség esetén a fenti kérdések kimásolásával adja meg.

Adott esetben:

23. kérdés Az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok

Sorolja fel az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatokat.

Az I. részben (kockázatértékelés) azonosított kockázatok alapján a tagállamoknak – adott esetben – azonosítaniuk kell azokat a kockázatokat, amelyek számukra alacsony valószínűségűek, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatosak. Kockázati mátrix használata esetén e kockázatok a bal felső sarokban találhatók (alacsony valószínűség, de nagy hatás). Kérjük, vegye figyelembe azt is, hogy az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatok nem feltétlenül minősülnek „fő kockázatoknak”. Mindazonáltal a tagállamok számára javasolt, hogy – adott esetben – azonosítsák az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatokat, és mutassák be az e kockázatok kezeléséhez szükséges megelőzési és felkészültségi intézkedéseket.

24. kérdés A prioritásnak tekintett megelőzési és felkészültségi intézkedések

Lásd a 22. kérdéshez tartozó magyarázatot.

Ha az alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos adott kockázat határokon átnyúló hatású fő kockázatnak is minősíthető, a prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedéseket – kereszthivatkozás alkalmazásával – csak egyszer kell jelenteni.

Egyes kockázatok esetében a tagállamok a megelőzési és felkészültségi intézkedésekről más uniós jogszabályok és szakpolitikák alapján már készítenek jelentést. Ha az uniós jogszabályok vagy szakpolitikák már előírják az e kockázatra vonatkozó, prioritásnak tekintett kockázatmegelőzési és felkészültségi intézkedésekről való jelentéstételt, hivatkozni lehet a már meglévő jelentésekre (lásd a mellékletet).

Kizárólag olyan dokumentumokra hivatkozzon, amelyek megelőzési és felkészültségi intézkedéseket egyaránt tartalmaznak; ha ezek valamelyike (vagy mindkettő) hiányzik, azokat a 24.1. és/vagy 24.2. kérdésnél kell megadni.

24.1. kérdés A prioritásnak tekintett megelőzési intézkedések

Mutassa be a meglévő és tervezett, prioritásnak tekintett megelőzési intézkedéseket.

Lásd a 22.1. kérdéshez tartozó magyarázatot.

24.2. kérdés A prioritásnak tekintett felkészültségi intézkedések

Mutassa be a meglévő és tervezett, prioritásnak tekintett felkészültségi intézkedéseket.

Lásd a 22.2. kérdéshez tartozó magyarázatot.

Ha az uniós jogszabályok vagy szakpolitikák már előírják az e kockázat kezelésére irányuló, prioritásnak tekintett megelőzési és felkészültségi intézkedésekről való jelentéstételt, kérjük, egyszerűen hivatkozzon csak a Bizottság részére már megküldött jelentésekre.

A további alacsony valószínűségű, de nagy hatású katasztrófákkal kapcsolatos kockázatokra vonatkozó információkat szükség esetén a fenti kérdések kimásolásával adja meg.

---

(1)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2019/420 határozata (2019. március 13.) (HL L 77., 2019.3.20., 1. o.).

(2)  HL L 347., 2013.12.20., 924. o.

(3)  Az 1313/2013/EU határozat 6. cikkének (1) bekezdése.

(4)  Az 1313/2013/EU határozat 6. cikkének (3) bekezdése.

(5)  A Bizottság közleménye – Iránymutatás a kockázatkezelési képesség értékeléséhez (2015/C 261/03) (HL C 261., 2015.8.8., 5. o.).

(6)  Az 1313/2013/EU határozat 3. cikke (1) bekezdésének a) pontja.

(7)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum (SEC(2010)1626 final), Katasztrófavédelmi kockázatértékelési és -feltérképezési iránymutatás.

(8)  Lásd az 5. lábjegyzetet.

(9)  Lásd az uniós jogszabályok és/vagy szakpolitikák alapján jelentős kockázatok nem kimerítő listáját és az uniós jogszabályok és/vagy szakpolitikák közös érdekű horizontális területeinek nem kimerítő listáját tartalmazó mellékletet.

(10)  Lásd a sablont (3. kérdés).

(11)  A nemzeti alkalmazkodási stratégiákra és cselekvési tervekre mutató linkek a Climate Adapt honlapon is elérhetők: https://climate-adapt.eea.europa.eu/countries-regions/countries

(12)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, Katasztrófavédelmi kockázatértékelési és -feltérképezési iránymutatás (SEC(2010)1626 final).

(13)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, Azon természeti és ember okozta katasztrófák kockázatai, amelyekkel az Európai Unió szembenézhet (SWD (2017) 176).

(14)  A kockázatvizsgálat a kockázatelemzési eredmények kockázati kritériumokkal való összevetésének annak meghatározására irányuló folyamata, hogy a kockázat és/vagy annak nagysága elfogadható-e. A kockázati kritériumok azok a referenciaszempontok, amelyek alapján a kockázat jelentőségét értékelik. Ilyen kritériumok lehetnek a kapcsolódó költségek és előnyök, a jogi követelmények, a társadalmi-gazdasági és környezeti tényezők, az aggályok és az érdekelt felek.

(15)  Az EU bizonyos területeken konkrét jogszabályi követelményeket határoz meg, például az uniós árvízvédelmi irányelv (2007/60/EK irányelv), az uniós víz-keretirányelv (2000/60/EK irányelv), az uniós Seveso III irányelv (2012/18/EU irányelv), a kritikus infrastruktúrák védelméről szóló uniós irányelv (2008/114/EK irányelv).

(16)  A tagállamok feladata, hogy meghatározzák saját nemzeti vagy szubnacionális szinten meglévő fő kockázataikat.

(17)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, Katasztrófavédelmi kockázatértékelési és -feltérképezési iránymutatás (SEC(2010)1626 final).

(18)  Tekintettel arra, hogy különböző módszertani megközelítések léteznek, elismert tény, hogy a kulturális örökségre gyakorolt hatások (ha mennyiségiek) gazdasági hatásokként vagy (ha minőségiek) környezeti hatásokként is minősíthetők. A tagállamoknak adott esetben jelezniük kell, hogy a kulturális örökségre gyakorolt hatásokat hogyan minősítették.

(19)  UNDRR, A sendai katasztrófakockázat-csökkentési keret globális célkitűzéseinek elérése felé tett előrelépés nyomon követésére és jelentésére vonatkozó technikai iránymutatás. https://www.preventionweb.net/publications/view/54970

(20)  Bizottsági szolgálati munkadokumentum, Katasztrófavédelmi kockázatértékelési és -feltérképezési iránymutatás (SEC(2010)1626 final), 3. melléklet.

(21)  A Közös Kutatóközpont nemzeti kockázatértékelésre vonatkozó ajánlásokról szóló jelentése https://publications.jrc.ec.europa.eu/repository/bitstream/JRC114650/jrc114650_nrarecommendations_updatedfinal_online1.pdf

(22)  Tudomány a környezetpolitikáért (2016) A kialakuló kockázatok azonosítása a környezetpolitika érdekében. Future Brief 13. Az Európai Bizottság Környezetvédelmi Főigazgatósága, http://ec.europa.eu/science-environment-policy

(23)  A nemzeti alkalmazkodási stratégiák és tervek a Climate Adapt honlapon érhetők el: https://climate-adapt.eea.europa.eu/countries-regions/countries

(24)  A nemzeti alkalmazkodási stratégiák és tervek a Climate Adapt honlapon érhetők el: https://climate-adapt.eea.europa.eu/countries-regions/countries

(25)  Az 1313/2013/EU határozatot módosító (EU) 2019/420 határozat (8) preambulumbekezdése.

(26)  Az 1313/2013/EU határozatot módosító (EU) 2019/420 határozat (14) preambulumbekezdése szerint: „A helyi és regionális hatóságok szerepe nagyon fontos a katasztrófamegelőzésben és -kezelésben, és reagálási képességeiket megfelelő módon be kell vonni [a] koordinálási és telepítési tevékenységekbe [...]”.

(27)  Az 1313/2013/EU határozatot módosító (EU) 2019/420 határozat (28) preambulumbekezdése szerint „[...] biztosítani kell, hogy minden fellépés összhangban legyen a nemzetközi kötelezettségvállalásokkal, például a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési kerettel [...] és a 2030-ig tartó időszakra vonatkozó fenntartható fejlesztési ENSZ-menetrenddel, valamint aktívan hozzá kell járulniuk azok célkitűzéseinek eléréséhez”.

(28)  A határokon átnyúló megelőzési és felkészültségi intézkedésekre a 22. kérdésben is lehet utalni.

(29)  A 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keret: https://www.preventionweb.net/files/43291_sendaiframeworkfordrren.pdf

(30)  Fenntartható fejlődési célok: https://www.un.org/sustainabledevelopment/sustainable-development-goals/

(31)  A 17 fenntartható fejlődési cél a következő: 1. a szegénység felszámolása, 2. az éhezés teljes felszámolása, 3. az egészséges élet, 4. a minőségi oktatás, 5. a nemek közötti egyenlőség, 6. tiszta víz, 7. megfizethető és tiszta energia, 8. tisztességes munka és gazdasági növekedés, 9. az ipar, innováció és infrastruktúra, 10. egyenlőtlenségek mérséklése, 11. fenntartható városok és közösségek, 12. felelősségteljes fogyasztás és termelés, 13. az éghajlatváltozás, 14. óceánok, tengerek és tengeri erőforrások, 15. az ökoszisztémák és a biodiverzitás, 16. béke, igazságszolgáltatás és erős intézmények, 17. partnerségek a célok érdekében.

(32)  Európai Bizottság, Cselekvési terv a 2015–2030-as időszakra szóló sendai katasztrófakockázat-csökkentési keretről. A katasztrófakockázatokkal kapcsolatos tájékoztatásra épülő megközelítés minden uniós politikában (SWD(2016) 205 final/2).

(33)  Európai Bizottság, 2019. évi vitaanyag, Fenntartható Európa 2030-ra. https://ec.europa.eu/commission/sites/beta-political/files/rp_sustainable_europe_30-01_en_web.pdf

(34)  Az 1313/2013/EU határozatot módosító (EU) 2019/420 határozat (28) preambulumbekezdése.

(35)  Az 1313/2013/EU határozatot módosító (EU) 2019/420 határozat (8) preambulumbekezdése.

(36)  Az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről szóló, 2008. december 8-i 2008/114/EK tanácsi irányelv (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 345., 2008.12.23., 75. o.) 7. cikkének (1) bekezdése

(37)  LIFE: https://ec.europa.eu/easme/en/life

(38)  Belső Biztonsági Alap: https://ec.europa.eu/home-affairs/financing/fundings/security-and-safeguarding-liberties/internal-security-fund-police_en

(39)  Horizont 2020: https://ec.europa.eu/programmes/horizon2020/en/h2020-section/secure-societies-%E2%80%93-protecting-freedom-and-security-europe-and-its-citizens

(40)  Az EU strukturálisreform-támogató programja: https://ec.europa.eu/info/funding-tenders/funding-opportunities/funding-programmes/overview-funding-programmes/structural-reform-support-programme-srsp_hu

(41)  Kockázati adatokat tartalmazó adatközpont: https://drmkc.jrc.ec.europa.eu/risk-data-hub

(42)  https://sendaimonitor.unisdr.org/

(43)  Az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról szóló, 2007. március 14-i 2007/2/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.) 5. cikkének (1) bekezdése.

(44)  Globális katasztrófariasztási és koordinációs rendszer: http://www.gdacs.org

(45)  Kopernikusz katasztrófakezelési szolgáltatás: https://emergency.copernicus.eu/

(46)  Európai erdőtűz-információs rendszer: http://effis.jrc.ec.europa.eu/static/effis_current_situation/public/index.html

(47)  Európai árvíz-előrejelző rendszer: https://www.efas.eu

(48)  Európai aszálymegfigyelő központ http://edo.jrc.ec.europa.eu/edov2/php/index.php?id=1000

(49)  A platform (https://ec.europa.eu/jrc/en/publication/european-radiological-data-exchange-platform) átfogó célja, hogy a radioaktív anyagok légkörbe jutásával járó súlyos balesetek korai szakaszában a lehető leghamarabb és legszélesebb körben értesítse és tájékoztassa az illetékes hatóságokat és a közvéleményt.

(50)  Az 1082/2013/EU határozat 8. cikkének (1) bekezdése.

(51)  Az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről szóló, 2007. október 23-i 2007/60/EK európai parlamenti és tanácsi irányelv (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 288., 2007.11.6., 27. o.) 7. cikkének (3) bekezdése.

(52)  Az 1313/2013/EU határozat 3. cikke (2) bekezdésének d) pontja.

(53)  Az Egyesült Nemzetek Közgyűlése (2016). A nyitott szakértői munkacsoport jelentése a katasztrófakockázatok csökkentésével kapcsolatos mutatókról és terminológiáról.

(54)  Ugyanott.

(55)  Az 1313/2013/EU határozat 4. cikkének 4. pontja.

(56)  Az Egyesült Nemzetek Közgyűlése (2016). A nyitott szakértői munkacsoport jelentése a katasztrófakockázatok csökkentésével kapcsolatos mutatókról és terminológiáról.

(57)  Az 1313/2013/EU határozat 4. cikkének 3. pontja.

---

Melléklet

Az uniós jogszabályok és/vagy szakpolitikák alapján jelentős kockázatok nem kimerítő listája

A kritikus infrastruktúrák védelme

A Tanács 2008/114/EK irányelve az európai kritikus infrastruktúrák azonosításáról és kijelöléséről, valamint védelmük javítása szükségességének értékeléséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 345., 2008.12.23.,

További link: Kritikus infrastruktúra

Aszály, vízszennyezés

2000/60/EK irányelv a vízpolitika terén a közösségi fellépés kereteinek meghatározásáról (HL L 327., 2000.12.22., 1. o.) Egységes szerkezetbe foglalt változat

További linkek:

| | Végrehajtási jelentések és vízgyűjtő-gazdálkodási tervek |
| --- | --- |

Végrehajtási jelentések és vízgyűjtő-gazdálkodási tervek

| | Vízhiány és aszály az EU-ban |
| --- | --- |

Vízhiány és aszály az EU-ban

Árvíz

2007/60/EK irányelv az árvízkockázatok értékeléséről és kezeléséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 288., 2007.11.6., 27. o.) Egységes szerkezetbe foglalt változat.

Közlemény – A vízügyi keretirányelv és az árvízvédelmi irányelv: az uniós vizek jó állapotának elérésére és az árvízkockázat csökkentésére irányuló fellépések – COM/2015/120 final

További linkek: Végrehajtási jelentések és árvízkockázat-kezelési tervek

Erdőgazdálkodási stratégia

Az erdőket és az erdőalapú ágazatot érintő új uniós erdőgazdálkodási stratégia – COM(2013)659 final

További linkek: Uniós erdőgazdálkodási és erdészeti vonatkozású szakpolitikák

Vidékfejlesztés 2014–2020: Országdokumentációk

Geológiai kockázatok

Az Európai Parlament és a Tanács 305/2011/EU rendelete (2011. március 9.) az építési termékek forgalmazására vonatkozó harmonizált feltételek megállapításáról és a 89/106/EGK tanácsi irányelv hatályon kívül helyezéséről. Egységes szerkezetbe foglalt változat

További linkek: Eurocode-ok

Egészségügyi kockázatok

1082/2013/EU határozat a határokon átterjedő súlyos egészségügyi veszélyekről és a 2119/98/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (EGT-vonatkozású szöveg) (HL L 293., 2013.11.5., 1. o.) Egységes szerkezetbe foglalt változat.

További linkek:

| | Közegészségügyi kockázatértékelés; Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (1) |
| --- | --- |

Közegészségügyi kockázatértékelés; Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság (1)

| | Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (2) |
| --- | --- |

Európai Betegségmegelőzési és Járványvédelmi Központ (2)

Állat- és növénybetegség

(EU) 2016/429 rendelet a fertőző állatbetegségekről (EGT-vonatkozású szöveg). Egységes szerkezetbe foglalt változat

2005/65/EK irányelv a kikötővédelem fokozásáról (EGT-vonatkozású szöveg). Egységes szerkezetbe foglalt változat

A következő betegségek elleni védekezésre/küzdelemre irányuló intézkedések:

| — | Klasszikus sertéspestis 2001/89/EK tanácsi irányelv. Egységes szerkezetbe foglalt változat |
| --- | --- |

—

Klasszikus sertéspestis 2001/89/EK tanácsi irányelv. Egységes szerkezetbe foglalt változat

| — | Afrikai sertéspestis 2002/60/EK tanácsi irányelv. Egységes szerkezetbe foglalt változat |
| --- | --- |

—

Afrikai sertéspestis 2002/60/EK tanácsi irányelv. Egységes szerkezetbe foglalt változat

| — | Afrikai lópestis 92/35/EGK tanácsi irányelv. Egységes szerkezetbe foglalt változat. |
| --- | --- |

—

Afrikai lópestis 92/35/EGK tanácsi irányelv. Egységes szerkezetbe foglalt változat.

| — | Ragadós száj- és körömfájás 2003/85/EK tanácsi irányelv. Egységes szerkezetbe foglalt változat. |
| --- | --- |

—

Ragadós száj- és körömfájás 2003/85/EK tanácsi irányelv. Egységes szerkezetbe foglalt változat.

További linkek: Európai Élelmiszerbiztonsági Hatóság

Ipari balesetek kockázata

2012/18/EU irányelv a veszélyes anyagokkal kapcsolatos súlyos balesetek veszélyének kezeléséről (EGT-vonatkozású szöveg)

További linkek:

| | Ipari balesetekkel kapcsolatos politika |
| --- | --- |

Ipari balesetekkel kapcsolatos politika

| | A 96/82/EK irányelv tagállami alkalmazásáról szóló jelentés |
| --- | --- |

A 96/82/EK irányelv tagállami alkalmazásáról szóló jelentés

Vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonsági kockázatok

A Tanács 87/600/Euratom határozata a radiológiai veszélyhelyzet esetén történő gyors információcserére vonatkozó közösségi szabályozásról

Cselekvési terv a vegyi, biológiai, radiológiai és nukleáris biztonsági kockázatokkal szembeni felkészültség fokozásáról – COM/2017/0610 final

További link:

| | A veszélyes anyagok biztonságba helyezésével kapcsolatos szakpolitika |
| --- | --- |

A veszélyes anyagok biztonságba helyezésével kapcsolatos szakpolitika

| | Az Európai Közösség radiológiai veszélyhelyzet esetén történő gyors információcseréje (ECURIE) |
| --- | --- |

Az Európai Közösség radiológiai veszélyhelyzet esetén történő gyors információcseréje (ECURIE)

Nukleáris és radiológiai kockázat

A Tanács 2014/87/Euratom irányelve a nukleáris létesítmények nukleáris biztonsági közösségi keretrendszerének létrehozásáról

A Tanács 2013/59/Euratom irányelve az ionizáló sugárzás miatti sugárterhelésből származó veszélyekkel szembeni védelmet szolgáló alapvető biztonsági előírások megállapításáról. Egységes szerkezetbe foglalt változat

Az energiaellátás biztonsága – Villamos energia

A Bizottság (EU) 2017/2196 rendelete a villamosenergia-vészhelyzet kezelésére és a rendszer működésének helyreállítására irányuló üzemi és kereskedelmi szabályzat létrehozásáról (EGT-vonatkozású szöveg)

(EU) 2019/941 rendelet a villamosenergia-ágazati kockázatokra való felkészülésről (EGT-vonatkozású szöveg)

A villamosenergia-ellátás biztonsága területén a kockázatokra való felkészülésre vonatkozó hatályos nemzeti szabályok és gyakorlatok áttekintése

További linkek:

| | Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER) |
| --- | --- |

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER)

| | Villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata |
| --- | --- |

Villamosenergia-piaci átvitelirendszer-üzemeltetők európai hálózata

Az energiaellátás biztonsága – Földgáz

(EU) 2017/1938 rendelet a földgázellátás biztonságának megőrzését szolgáló intézkedésekről (EGT-vonatkozású szöveg)

(EU) 2016/1148 irányelv a hálózati és információs rendszerek biztonságának az egész Unióban egységesen magas szintjét biztosító intézkedésekről

További linkek: Megelőzési cselekvési tervek és vészhelyzeti tervek – 2019.

Energiaszabályozók Együttműködési Ügynöksége (ACER)

Földgázpiaci Szállításirendszer-üzemeltetők Európai Hálózata (ENTSOG)

A tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonsága

2013/30/EU irányelv a tengeri olaj- és gázipari tevékenységek biztonságáról és a 2004/35/EK irányelv módosításáról (EGT-vonatkozású szöveg)(HL L 178., 2013.6.28., 66. o.)

További linkek: Hatásvizsgálatok és felülvizsgálatok

Tengervédelmi stratégia

Az Európai Unió tengerhajózási biztonsági stratégiájára vonatkozó cselekvési terv

2014/89/EU irányelv a tengeri területrendezés keretének létrehozásáról

További linkek: A tengeri területrendezés áttekintése

Biztonsági vonatkozású kockázatok

Közlemény – Az európai biztonsági stratégia megvalósítása a terrorizmus elleni küzdelem és a hatékony és valódi biztonsági unió előkészítésének érdekében – COM(2016) 230 final

A hibrid fenyegetésekkel szembeni fellépés közös kerete: európai uniós válasz – JOIN/2016/018 final

Cselekvési terv a nyilvános terek védelmének javítására – COM/2017/0612 final

További linkek:

| | Európai biztonsági stratégia |
| --- | --- |

Európai biztonsági stratégia

| | A terrorizmus uniós helyzetéről és alakulásáról szóló jelentés (TE-SAT 2018) |
| --- | --- |

A terrorizmus uniós helyzetéről és alakulásáról szóló jelentés (TE-SAT 2018)

Ügynökség: Europol

Kiberbiztonság

Reziliencia, elrettentés, védelem: az Unió erőteljes kiberbiztonságának kiépítése (JOIN/2017/0450 final)

Az elektronikus bizonyítékokhoz való határokon átnyúló hozzáférés javítására irányuló két jogalkotási javaslat:

| — | Javaslat a büntetőügybeli elektronikus bizonyítékokra vonatkozó, közlésre és megőrzésre kötelező európai határozatokról szóló rendeletre (COM/2018/225 final) |
| --- | --- |

—

Javaslat a büntetőügybeli elektronikus bizonyítékokra vonatkozó, közlésre és megőrzésre kötelező európai határozatokról szóló rendeletre (COM/2018/225 final)

| — | Javaslat a jogi képviselőknek a büntetőeljárásban bizonyítékok összegyűjtése céljából történő kinevezéséről szóló harmonizált szabályok meghatározásáról szóló irányelvre (COM/2018/226 final) |
| --- | --- |

—

Javaslat a jogi képviselőknek a büntetőeljárásban bizonyítékok összegyűjtése céljából történő kinevezéséről szóló harmonizált szabályok meghatározásáról szóló irányelvre (COM/2018/226 final)

Az energiaágazatban érvényesítendő kiberbiztonság

A Bizottság (EU) 2019/553 ajánlása az energiaágazatban érvényesítendő kiberbiztonságról (az értesítés a C(2019) 2400. számú dokumentummal történt)

Az Európai Kiberbiztonsági Ipari, Technológiai és Kutatási Kompetenciaközpont és a nemzeti koordinációs központok hálózatának létrehozására vonatkozó bizottsági hatásvizsgálat (SWD/2018/403 final)

További linkek: Jelentés: A kiberbiztonságra vonatkozó ágazatspecifikus szabályok végrehajtására vonatkozó ajánlások, 2019.

Az uniós jogszabályok és/vagy szakpolitikák közös érdekű horizontális területeinek nem kimerítő listája

Kulturális örökség

A kulturális örökség integrált európai megközelítése felé (COM/2014/0477 final)

Az új kulturális menetrendről (COM/2018/267 final)

A kulturális örökségért való fellépés európai kerete (SWD(2018) 491 final)

További linkek: A kulturális örökség védelme a természeti és ember okozta katasztrófáktól. A kockázatkezelés összehasonlító elemzése az EU-ban

Természeti területek és élőhelyek

2001/42/EK irányelv bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról

Jelentés bizonyos tervek és programok környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról

2011/92/EU irányelv az egyes köz- és magánprojektek környezetre gyakorolt hatásainak vizsgálatáról (EGT-vonatkozású szöveg). Egységes szerkezetbe foglalt változat

A Tanács 92/43/EGK irányelve a természetes élőhelyek, valamint a vadon élő állatok és növények védelméről. Egységes szerkezetbe foglalt változat

További linkek: Az ökoszisztéma-szolgáltatások számlázása

Az éghajlatváltozáshoz való alkalmazkodás

(EU) 2018/1999 rendelet az energiaunió és az éghajlat-politika irányításáról

Az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia – COM/2013/0216 final

Jelentés az éghajlatváltozás hatásaihoz való alkalmazkodásra vonatkozó uniós stratégia végrehajtásáról – COM/2018/738 final

További linkek:

| | Nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek |
| --- | --- |

Nemzeti energia- és éghajlat-politikai tervek

| | Országprofilok |
| --- | --- |

Országprofilok

| | Az alkalmazkodási felkészültség eredménytáblája |
| --- | --- |

Az alkalmazkodási felkészültség eredménytáblája

| | Alkalmazkodási stratégia – Értékelési folyamat |
| --- | --- |

Alkalmazkodási stratégia – Értékelési folyamat

| | PESETA-projekt |
| --- | --- |

PESETA-projekt

| | A védett területek Natura 2000 hálózata és a fajok szigorú védelmi rendszere |
| --- | --- |

A védett területek Natura 2000 hálózata és a fajok szigorú védelmi rendszere

Környezeti felelősség

2004/35/EK irányelv a környezeti károk megelőzése és felszámolása tekintetében a környezeti felelősségről (HL L 35., 2013.7.18.) Egységes szerkezetbe foglalt változat

További link: Környezeti felelősség

Környezetbarát infrastruktúra

Környezetbarát infrastruktúra – Európa természeti tőkéjének növelése – COM/2013/0249 final

További linkek:

| | A környezetbarát infrastruktúrára vonatkozó uniós stratégia |
| --- | --- |

A környezetbarát infrastruktúrára vonatkozó uniós stratégia

| | Ökoszisztéma-szolgáltatások és környezetbarát infrastruktúra |
| --- | --- |

Ökoszisztéma-szolgáltatások és környezetbarát infrastruktúra

| | Az ökoszisztémák és szolgáltatásaik feltérképezése és értékelése |
| --- | --- |

Az ökoszisztémák és szolgáltatásaik feltérképezése és értékelése

Migráció

A Tanács (EU) 2016/369 rendelete az Unión belül szükséghelyzeti támogatás nyújtásáról (HL L 70., 2016.3.16., 1. o.)

További linkek: Eredményjelentés az európai migrációs stratégia végrehajtásáról (COM/2019/126 final)

Adatgazdálkodás

2007/2/EK irányelv az Európai Közösségen belüli térinformációs infrastruktúra (INSPIRE) kialakításáról (HL L 108., 2007.4.25., 1. o.)

További linkek:

| | Inspire tudásalap |
| --- | --- |

Inspire tudásalap

| | A természeti kockázati zónákra vonatkozó adatspecifikáció |
| --- | --- |

A természeti kockázati zónákra vonatkozó adatspecifikáció

---

(1)  A hatáskörébe tartozó súlyos, határokon átnyúló egészségügyi veszély esetén

(2)  Ha a veszély a) biológiai eredetű (fertőző betegség, antimikrobiális rezisztencia vagy egészségügyi ellátással összefüggő fertőzés) vagy b) ismeretlen eredetű.

---

| 20.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/34 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/34

---

A BIZOTTSÁG HATÁROZATA

(2019. december 16.)

a jó adóügyi kormányzással, az agresszív adótervezéssel és a kettős adóztatással foglalkozó platform elnevezésű bizottsági szakértői csoport megbízatásának meghosszabbításáról

(2019/C 428/08)

AZ EURÓPAI BIZOTTSÁG,

tekintettel az Európai Unió működéséről szóló szerződésre,

mivel:

| (1) | A Bizottság 2012. december 6-i közleményében (1) cselekvési tervet terjesztett elő az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére. A közleményt két ajánlás kísérte: az egyik az agresszív adótervezésről (2), a másik a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó minimumkövetelmények harmadik országok általi teljesítésének ösztönzésére irányuló intézkedésekről (3) szólt. |
| --- | --- |

(1)

A Bizottság 2012. december 6-i közleményében (1) cselekvési tervet terjesztett elő az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem megerősítésére. A közleményt két ajánlás kísérte: az egyik az agresszív adótervezésről (2), a másik a jó adóügyi kormányzásra vonatkozó minimumkövetelmények harmadik országok általi teljesítésének ösztönzésére irányuló intézkedésekről (3) szólt.

| (2) | A C(2013) 2236 bizottsági határozattal (4) létrejött a jó adóügyi kormányzással, az agresszív adótervezéssel és a kettős adóztatással foglalkozó platform (a továbbiakban: a platform) elnevezésű bizottsági szakértői csoport, amelynek célja különböző intézkedések – többek között az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelemre irányuló 2012. évi cselekvési terv és a két ajánlás végrehajtása – kapcsán elért előrehaladás áttekintése. A Bizottság „Kettős adóztatás az egységes piacon” című közleményében (5) arra a következtetésre jutott, hogy megvizsgálja egy uniós kettős adóztatási fórum létrehozásának lehetséges előnyeit. Tekintve, hogy az adóztatás kettős elmaradása és a kettős adóztatás gyakran összefügg egymással, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy helyénvaló a kettős adóztatással is a platformon belül foglalkozni, és ez a helyzet azóta sem változott. |
| --- | --- |

(2)

A C(2013) 2236 bizottsági határozattal (4) létrejött a jó adóügyi kormányzással, az agresszív adótervezéssel és a kettős adóztatással foglalkozó platform (a továbbiakban: a platform) elnevezésű bizottsági szakértői csoport, amelynek célja különböző intézkedések – többek között az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelemre irányuló 2012. évi cselekvési terv és a két ajánlás végrehajtása – kapcsán elért előrehaladás áttekintése. A Bizottság „Kettős adóztatás az egységes piacon” című közleményében (5) arra a következtetésre jutott, hogy megvizsgálja egy uniós kettős adóztatási fórum létrehozásának lehetséges előnyeit. Tekintve, hogy az adóztatás kettős elmaradása és a kettős adóztatás gyakran összefügg egymással, a Bizottság úgy ítélte meg, hogy helyénvaló a kettős adóztatással is a platformon belül foglalkozni, és ez a helyzet azóta sem változott.

| (3) | A C(2015) 4095 bizottsági határozat (6) újból létrehozta a platformot, és hatályon kívül helyezte a C(2013) 2236 határozatot. A C(2015) 4095 határozat 2019. június 17-től nem alkalmazandó. |
| --- | --- |

(3)

A C(2015) 4095 bizottsági határozat (6) újból létrehozta a platformot, és hatályon kívül helyezte a C(2013) 2236 határozatot. A C(2015) 4095 határozat 2019. június 17-től nem alkalmazandó.

| (4) | Az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem terén szükséges folyamatos erőfeszítésekre felhívta a figyelmet az Európai Parlament (7) és az Európai Unió Tanácsa (8) is. Az Európai Parlament 2015 elején létrehozott TAXE bizottsága, valamint a közvetlenül ezután létrejött TAX2 különbizottság (a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság), és végül a TAX3 bizottság felhívta a figyelmet a méltánytalan, nem hatékony adóztatás elleni küzdelem folytatásának szükségességére, és további kezdeményezéseket szorgalmazott a jó adóügyi kormányzás és az adózás átláthatósága terén. |
| --- | --- |

(4)

Az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelem terén szükséges folyamatos erőfeszítésekre felhívta a figyelmet az Európai Parlament (7) és az Európai Unió Tanácsa (8) is. Az Európai Parlament 2015 elején létrehozott TAXE bizottsága, valamint a közvetlenül ezután létrejött TAX2 különbizottság (a pénzmosás, adókikerülés és adókijátszás tekintetében az uniós jog állítólagos megsértésének és az annak alkalmazása során állítólagosan elkövetett hivatali visszásságoknak a kivizsgálásával foglalkozó vizsgálóbizottság), és végül a TAX3 bizottság felhívta a figyelmet a méltánytalan, nem hatékony adóztatás elleni küzdelem folytatásának szükségességére, és további kezdeményezéseket szorgalmazott a jó adóügyi kormányzás és az adózás átláthatósága terén.

| (5) | A platform hatékony eszköznek bizonyult az adópolitikai döntéshozatal átláthatóságának fokozásában, és egyúttal a Bizottság és a különböző érdekelt felek közötti, valamint az érdekelt felek egymás közötti konstruktív párbeszédének előmozdításában és lehetővé tételében. A Bizottságnak szüksége van a szakemberek és az érdekelt felek szakértelmére. A platform a szakértelem értékes forrása az adózás területén. |
| --- | --- |

(5)

A platform hatékony eszköznek bizonyult az adópolitikai döntéshozatal átláthatóságának fokozásában, és egyúttal a Bizottság és a különböző érdekelt felek közötti, valamint az érdekelt felek egymás közötti konstruktív párbeszédének előmozdításában és lehetővé tételében. A Bizottságnak szüksége van a szakemberek és az érdekelt felek szakértelmére. A platform a szakértelem értékes forrása az adózás területén.

| (6) | A Bizottság részt vesz a 2015-ben több érdekelt fél által „addisz-abebai adózási kezdeményezés” néven létrehozott partnerségben, amelynek célja, hogy fokozza a belföldi bevételek mozgósítását a fejlődő országokban, és ezáltal rendelkezésre álljanak a szóban forgó országok fejlődési menetrendjének megvalósításához szükséges források, és 2030-ra teljesüljenek a fenntartható fejlődési célok. A Bizottságnak továbbra is szüksége lesz a platform szaktanácsaira és segítségére az addisz-abebai adóügyi kezdeményezés alapján folytatott munkájában. |
| --- | --- |

(6)

A Bizottság részt vesz a 2015-ben több érdekelt fél által „addisz-abebai adózási kezdeményezés” néven létrehozott partnerségben, amelynek célja, hogy fokozza a belföldi bevételek mozgósítását a fejlődő országokban, és ezáltal rendelkezésre álljanak a szóban forgó országok fejlődési menetrendjének megvalósításához szükséges források, és 2030-ra teljesüljenek a fenntartható fejlődési célok. A Bizottságnak továbbra is szüksége lesz a platform szaktanácsaira és segítségére az addisz-abebai adóügyi kezdeményezés alapján folytatott munkájában.

| (7) | A méltányos és hatékony adóztatás célkitűzése, amely a Bizottság szakpolitikai prioritásainak egyike, számos jogi kezdeményezéshez, állami támogatási ügyhöz és a puha jog körébe tartozó intézkedéshez vezetett. A Bizottság 2015. március 18-án elfogadta az adózási átláthatóságról szóló csomagot (9). 2015. június 17-én közleményt (10) fogadott el az Unión belüli méltányos és hatékony társaságiadó-rendszerről (a 2015. évi cselekvési terv), amelyben – a platform által szolgáltatott adalékokat felhasználva – beszámolt a 2012. évi ajánlások alkalmazásáról. A Bizottság ebben a közleményében bejelentette, hogy meghosszabbítja a platform megbízatását, kibővíti feladatkörét és megerősíti munkamódszereit. |
| --- | --- |

(7)

A méltányos és hatékony adóztatás célkitűzése, amely a Bizottság szakpolitikai prioritásainak egyike, számos jogi kezdeményezéshez, állami támogatási ügyhöz és a puha jog körébe tartozó intézkedéshez vezetett. A Bizottság 2015. március 18-án elfogadta az adózási átláthatóságról szóló csomagot (9). 2015. június 17-én közleményt (10) fogadott el az Unión belüli méltányos és hatékony társaságiadó-rendszerről (a 2015. évi cselekvési terv), amelyben – a platform által szolgáltatott adalékokat felhasználva – beszámolt a 2012. évi ajánlások alkalmazásáról. A Bizottság ebben a közleményében bejelentette, hogy meghosszabbítja a platform megbízatását, kibővíti feladatkörét és megerősíti munkamódszereit.

| (8) | 2016. január 28-án a Bizottság elfogadta az eredményes adóztatás külügyi stratégiájáról szóló közleményt (11) abból a célból, hogy világszerte előmozdítsa a jó adóügyi kormányzást. A közlemény új tevékenységi területeket jelölt ki a platform számára, nevezetesen az uniós adóügyi és fejlesztési menetrenddel kapcsolatban, valamint a nem együttműködő országok és területek nemzeti listáinak koordinálása terén. E tekintetben az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek uniós jegyzéke (12) továbbra is alapvető fontosságú eszköz a jó adóügyi kormányzás világszerte történő érvényesítésében. |
| --- | --- |

(8)

2016. január 28-án a Bizottság elfogadta az eredményes adóztatás külügyi stratégiájáról szóló közleményt (11) abból a célból, hogy világszerte előmozdítsa a jó adóügyi kormányzást. A közlemény új tevékenységi területeket jelölt ki a platform számára, nevezetesen az uniós adóügyi és fejlesztési menetrenddel kapcsolatban, valamint a nem együttműködő országok és területek nemzeti listáinak koordinálása terén. E tekintetben az adózási szempontból nem együttműködő országok és területek uniós jegyzéke (12) továbbra is alapvető fontosságú eszköz a jó adóügyi kormányzás világszerte történő érvényesítésében.

| (9) | Ahogy az a 2019–2024-es időszakra szóló, 2019 júliusában előterjesztett politikai iránymutatásokban (13) is szerepel, a Bizottság ezentúl is kiemelten fogja kezelni a méltányos és hatékony adóztatás kérdését. |
| --- | --- |

(9)

Ahogy az a 2019–2024-es időszakra szóló, 2019 júliusában előterjesztett politikai iránymutatásokban (13) is szerepel, a Bizottság ezentúl is kiemelten fogja kezelni a méltányos és hatékony adóztatás kérdését.

| (10) | A platformról bebizonyosodott, hogy hasznos fórum, amelynek hatása az adózás átláthatóvá tételére és a méltányos adóztatásra vonatkozó menetrend fejlesztéséhez való hozzájárulása révén számottevő, ezért helyénvaló meghosszabbítani a platform megbízatását. |
| --- | --- |

(10)

A platformról bebizonyosodott, hogy hasznos fórum, amelynek hatása az adózás átláthatóvá tételére és a méltányos adóztatásra vonatkozó menetrend fejlesztéséhez való hozzájárulása révén számottevő, ezért helyénvaló meghosszabbítani a platform megbízatását.

| (11) | A platformnak tanácsokat kell adnia és segítséget kell nyújtania a Bizottságnak. További feladata lenne, hogy az összes érdekelt fél között lehetővé tegye a párbeszédet, a tapasztalatok és a szakértelem megosztását, valamint a véleménycserét. |
| --- | --- |

(11)

A platformnak tanácsokat kell adnia és segítséget kell nyújtania a Bizottságnak. További feladata lenne, hogy az összes érdekelt fél között lehetővé tegye a párbeszédet, a tapasztalatok és a szakértelem megosztását, valamint a véleménycserét.

| (12) | A platform elnöki tisztét a Bizottság képviselőjének kell betöltenie, és a platformnak a tagállami adóhatóságok, valamint az üzleti szférát, illetve civil társadalmat és az adószakértőket képviselő szervezetek képviselőiből kell állnia. |
| --- | --- |

(12)

A platform elnöki tisztét a Bizottság képviselőjének kell betöltenie, és a platformnak a tagállami adóhatóságok, valamint az üzleti szférát, illetve civil társadalmat és az adószakértőket képviselő szervezetek képviselőiből kell állnia.

| (13) | Meg kell határozni azokat a szabályokat, amelyek szerint a platform tagjai információkat hozhatnak nyilvánosságra. |
| --- | --- |

(13)

Meg kell határozni azokat a szabályokat, amelyek szerint a platform tagjai információkat hozhatnak nyilvánosságra.

| (14) | A személyes adatok feldolgozását az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14) megfelelően kell végezni. |
| --- | --- |

(14)

A személyes adatok feldolgozását az (EU) 2018/1725 európai parlamenti és tanácsi rendeletnek (14) megfelelően kell végezni.

| (15) | A platform által végzett tevékenység folyamatosságának biztosítása érdekében indokolt e határozatot visszamenőleges hatállyal alkalmazni. |
| --- | --- |

(15)

A platform által végzett tevékenység folyamatosságának biztosítása érdekében indokolt e határozatot visszamenőleges hatállyal alkalmazni.

| (16) | E határozat alkalmazását célszerű határozott időtartamhoz kötni. A Bizottság kellő időben megfontolja, hogy indokolt-e ezen időtartam meghosszabbítása, |
| --- | --- |

(16)

E határozat alkalmazását célszerű határozott időtartamhoz kötni. A Bizottság kellő időben megfontolja, hogy indokolt-e ezen időtartam meghosszabbítása,

ELFOGADTA EZT A HATÁROZATOT:

1. cikk

Tárgy

E határozat meghosszabbítja a jó adóügyi kormányzással, az agresszív adótervezéssel és a kettős adóztatással foglalkozó platform (a továbbiakban: a platform) elnevezésű szakértői csoport megbízatását.

2. cikk

Feladatok

A platform feladata, hogy tanácsot adjon és segítséget nyújtson a Bizottságnak a jó adóügyi kormányzással, az agresszív adótervezéssel és a kettős adóztatással kapcsolatos kérdésekben, továbbá lehetőséget biztosítson olyan párbeszéd folytatására, amely alkalmat ad a tapasztalatok és a szakértelem cseréjére, valamint arra, hogy valamennyi érdekelt fél elmondhassa a véleményét. A platformnak különösen a következőkkel kell foglalkoznia:

| a) | a prioritások meghatározása szempontjából releváns információk szolgáltatása a Bizottság számára olyan területekre vonatkozóan, mint a jó adóügyi kormányzás, az agresszív adótervezés és a kettős adóztatás; |
| --- | --- |

a)

a prioritások meghatározása szempontjából releváns információk szolgáltatása a Bizottság számára olyan területekre vonatkozóan, mint a jó adóügyi kormányzás, az agresszív adótervezés és a kettős adóztatás;

| b) | tanácsadás a Bizottság számára az említett területeken elérendő haladás megfelelő módozatai és eszközei tekintetében; |
| --- | --- |

b)

tanácsadás a Bizottság számára az említett területeken elérendő haladás megfelelő módozatai és eszközei tekintetében;

| c) | az üzleti szféra és a civil társadalom, valamint a nemzeti adóhatóságok szakértői közötti párbeszéd előmozdítása a jó adóügyi kormányzás, az agresszív adótervezés és a kettős adóztatás területéhez tartozó témákban; |
| --- | --- |

c)

az üzleti szféra és a civil társadalom, valamint a nemzeti adóhatóságok szakértői közötti párbeszéd előmozdítása a jó adóügyi kormányzás, az agresszív adótervezés és a kettős adóztatás területéhez tartozó témákban;

| d) | az adóhatóságok, az üzleti szféra és a civil társadalom, valamint az adószakértők által felvetett gyakorlati kérdések megvitatása, továbbá lehetséges megoldások kidolgozása a belső piac zökkenőmentes működését érintő jelenlegi kettős adóztatási problémák hatékonyabb orvoslására; |
| --- | --- |

d)

az adóhatóságok, az üzleti szféra és a civil társadalom, valamint az adószakértők által felvetett gyakorlati kérdések megvitatása, továbbá lehetséges megoldások kidolgozása a belső piac zökkenőmentes működését érintő jelenlegi kettős adóztatási problémák hatékonyabb orvoslására;

| e) | tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság számára az addisz-abebai adóügyi kezdeményezés alapján folytatott munkájával összefüggésben. |
| --- | --- |

e)

tanácsadás és segítségnyújtás a Bizottság számára az addisz-abebai adóügyi kezdeményezés alapján folytatott munkájával összefüggésben.

E határozat alkalmazásában a „jó adóügyi kormányzás” átláthatóságot, információcserét és tisztességes adóversenyt jelent.

3. cikk

Konzultáció

A Bizottság a jó adóügyi kormányzáshoz, az agresszív adótervezéshez, a kettős adóztatáshoz és a 2015. évi cselekvési terv nyomon követéséhez kapcsolódó bármely kérdésben konzultálhat a platformmal.

4. cikk

Tagság

(1)   A platform legfeljebb 43 tagból áll.

(2)   A platform tagjai a következők:

| a) | a tagállamok adóhatóságai (a C(2016) 3301 final bizottsági határozat (15) 7. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti D. típusú tagok); |
| --- | --- |

a)

a tagállamok adóhatóságai (a C(2016) 3301 final bizottsági határozat (15) 7. cikke (2) bekezdésének d) pontja szerinti D. típusú tagok);

| b) | legfeljebb tizenöt, az üzleti szférát, a civil társadalmat, illetve az adószakértőket képviselő, a 2. cikkben említett ügyekben kompetens szervezet (a horizontális szabályok 7. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti C. típusú tagok). |
| --- | --- |

b)

legfeljebb tizenöt, az üzleti szférát, a civil társadalmat, illetve az adószakértőket képviselő, a 2. cikkben említett ügyekben kompetens szervezet (a horizontális szabályok 7. cikke (2) bekezdésének c) pontja szerinti C. típusú tagok).

(3)   A D. típusú tagokat kizárólag köztisztviselők vagy közalkalmazottak képviselhetik. Minden tagállam adóhatósága egy-egy képviselőt jelöl a határokon átnyúló adóztatás területével, azon belül pedig különösen az agresszív adótervezés elleni küzdelemmel foglalkozó tisztviselők közül.

(4)   A C. típusú tagok kinevezésének és a platform vagy az annak keretében működő alcsoportok munkájában való részvételének feltétele, hogy az adott tag szerepeljen az Európai Parlament és a Bizottság által közösen létrehozott átláthatósági nyilvántartásban.

(5)   A C. típusú tag átláthatósági nyilvántartásban való szerepeltetésének felfüggesztése vagy a tagnak a szóban forgó nyilvántartásból történő törlése esetén az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság mindaddig felfüggeszti a tag részvételét a platformban, ameddig annak az átláthatósági nyilvántartásban való regisztrációja helyre nem áll. A felfüggesztés vagy törlés ideje alatt az adott tag nem kap meghívást a csoport üléseire, és dokumentumokat sem továbbítanak számára. Ha hat hónappal az átláthatósági nyilvántartásban való szerepeltetés felfüggesztése vagy a nyilvántartásból való törlés után a regisztráció helyreállítása nem történt meg, az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság kizárja a tagot a platformból. A tagságot érintő bármely ilyen változást rögzíteni kell a bizottsági szakértői csoportok és más hasonló testületek nyilvántartásában (a továbbiakban: a szakértői csoportok nyilvántartása) (16).

(6)   A C. típusú tagoknak állandó képviselőket és pótképviselőket kell jelölniük a platformba vagy annak alcsoportjaiba, és gondoskodniuk kell róla, hogy a képviselőik magas szintű szakértelemmel rendelkezzenek.

5. cikk

Kiválasztási eljárás

(1)   A platform C. típusú tagjait nyilvános pályázati felhívások útján kell kiválasztani. E célból az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság a platform tagjainak kiválasztására vonatkozóan a horizontális szabályok 2. mellékletében előírt szokásos pályázati felhívást használja. Amennyiben azt egyedi követelmények indokolják, az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság a horizontális szabályoknak megfelelően eltérhet az említett felhívástól, illetve kiegészítheti azt.

(2)   A pályázati felhívásokat közzé kell tenni a szakértői csoportok nyilvántartásában. Emellett a pályázati felhívások más módon, például egy külön erre a célra létrehozott honlapon (17) is közzétehetők. A felhívásban pontosan meg kell határozni a kiválasztási kritériumokat, ideértve a szükséges szakértelmet, valamint azt, hogy a feladatok végzése során milyen érdekeket kell képviselni (18). A pályázatra való jelentkezéshez legalább négy hetet kell biztosítani.

(3)   A pályázati felhívásra való jelentkezéskor a szervezeteknek egy képviselőt és egy pótképviselőt kell jelölniük; utóbbira ugyanazok a feltételek alkalmazandók, mint a képviselőre. A pótképviselő automatikusan helyettesíti a hiányzó vagy akadályoztatott képviselőt. Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság elutasíthatja valamely képviselő vagy pótképviselő jelölését, amennyiben a jelölést nem találja megfelelőnek; az elutasítást a platformot létrehozó határozatban és/vagy a pályázati felhívásban megállapított követelmények alapján meg kell indokolnia. Ilyen esetben az érintett szervezetet fel kell kérni másik képviselő vagy pótképviselő jelölésére.

(4)   A csoport tagjait az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság főigazgatója nevezi ki azon szakértők közül, akik a 2. cikkben említett területeken szakértelemmel rendelkeznek és jelentkeztek a pályázati felhívásra. A platform szakosodott szervezeteket képviselő tagjainak kiválasztásakor az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóságnak törekednie kell arra, hogy a lehető legnagyobb mértékben biztosítsa a magas szintű szakértelmet, a földrajzi egyensúlyt, valamint a releváns szakismeretek és kompetencia kiegyensúlyozott képviseletét a 2. és a 3. cikkben említett tevékenységi területeken, figyelembe véve a szakértői csoport konkrét feladatait, a megkívánt szakértelem típusát és a pályázati felhívásra beérkezett válaszokat.

(5)   A tagok kinevezése két és fél évre szól. A tagok a helyükbe lépő tagok kinevezéséig vagy hivatali idejük végéig maradnak hivatalban. Hivatali idejük meghosszabbítható.

(6)   A folytonosságnak és a csoport zökkenőmentes működésének a biztosítása érdekében az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság összeállítja a tagok helyettesítésére alkalmas jelöltek tartaléklistáját. A tartaléklistára való felvételük előtt az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság kikéri a jelentkezők hozzájárulását.

(7)   A C. típusú tagok vagy képviselőik az alábbi esetek bármelyikének előfordulása esetén nem kapnak többé meghívást a platform üléseire, és hivatali idejük hátralevő részére lecserélhetők vagy kizárhatók:

| a) | ha a C. típusú tag vagy képviselője a továbbiakban nem képes érdemben hozzájárulni a platform keretében zajló tanácskozásokhoz; |
| --- | --- |

a)

ha a C. típusú tag vagy képviselője a továbbiakban nem képes érdemben hozzájárulni a platform keretében zajló tanácskozásokhoz;

| b) | ha a C. típusú tag vagy képviselője az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság megítélése szerint nem felel meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 339. cikkében meghatározott feltételeknek; |
| --- | --- |

b)

ha a C. típusú tag vagy képviselője az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság megítélése szerint nem felel meg az Európai Unió működéséről szóló szerződés 339. cikkében meghatározott feltételeknek;

| c) | ha a C. típusú tag vagy képviselője lemond. |
| --- | --- |

c)

ha a C. típusú tag vagy képviselője lemond.

Amennyiben szükségessé válik valamely C. típusú tag vagy képviselője lecserélése vagy kizárása, az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság főigazgatója az adott esettől függően másik szervezetet nevezhet ki a (6) bekezdésben említett tartaléklistáról, vagy másik képviselő, illetve pótképviselő jelölésére kérheti fel az érintett szervezetet.

6. cikk

Az elnök

A platform elnöki tisztét az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság főigazgatója vagy a főigazgató képviselője tölti be.

7. cikk

Működés

(1)   A platform az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság felkérésére, a horizontális szabályoknak megfelelően jár el.

(2)   A platform és az annak keretében működő alcsoportok üléseinek helyszínéül alapesetben a Bizottság helyiségei szolgálnak.

(3)   A platform és annak alcsoportjai együttesen ülésezhetnek más szakértői csoportokkal a közös érdeklődésre számot tartó ügyekben.

(4)   A titkársági feladatokat az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság látja el. Az eljárásokban érdekelt, más szervezeti egységekben dolgozó bizottsági tisztviselők részt vehetnek a platform és az annak keretében működő alcsoportok ülésein.

(5)   Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság egyetértésével a platform tagjai egyszerű többséggel határozhatnak a tanácskozások nyilvánosságáról.

(6)   Az egyes napirendi pontok megvitatásáról és a platform által megfogalmazott véleményekről érdemi és hiánytalan jegyzőkönyvet kell készíteni. A jegyzőkönyvet az elnök felelőssége mellett a titkárság készíti el.

(7)   A platform konszenzussal fogadja el véleményeit, ajánlásait és jelentéseit.

8. cikk

Alcsoportok

(1)   A platform hatékony működésének elősegítése érdekében az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság létrehozhat egy, kizárólag kormányzati (a tagállami adóhatóságok által jelölt) képviselőkből álló alcsoportot, valamint egy másik, kizárólag nem kormányzati (az üzleti szféra, a civil társadalom és az adószakértők szervezetei által jelölt) képviselőkből álló alcsoportot.

(2)   Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság egyes konkrét kérdések tanulmányozására további alcsoportokat hozhat létre az általa meghatározott feladatkör alapján. Az ilyen alcsoportokat megbízatásuk teljesítését követően fel kell oszlatni. Az alcsoportok azon tagjait, akik a platformnak nem tagjai, nyilvános pályázati felhívás útján, az 5. cikknek és a horizontális szabályoknak (19) megfelelően kell kiválasztani.

(3)   Minden alcsoportnak a horizontális szabályok alapján kell működnie, és jelentéseket kell készítenie a platformnak.

9. cikk

Meghívott szakértők

Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság a napirenden szereplő kérdésekkel kapcsolatban speciális szakértelemmel rendelkező szakértőket hívhat meg, hogy azok eseti jelleggel részt vegyenek a platform vagy az annak keretében működő alcsoportok munkájában.

10. cikk

Kapcsolat az Európai Parlamenttel

Az Európai Parlament számára továbbítandó információk és az Európai Parlament szakértőinek a platform ülésein való részvétele tekintetében az Európai Parlament és az Európai Bizottság közötti kapcsolatokról szóló keretmegállapodás 15. pontja, valamint I. és II. melléklete alkalmazandó (20).

11. cikk

Megfigyelők

(1)   A horizontális szabályoknak megfelelően, közvetlen meghívás révén magánszemélyek, szervezetek és a tagállami hatóságoktól eltérő közigazgatási intézmények is megfigyelői státuszt kaphatnak.

(2)   A megfigyelőként kijelölt szervezeteknek és közigazgatási intézményeknek ki kell jelölniük saját képviselőiket.

(3)   A megfigyelők és képviselőik számára az elnök engedélyezheti, hogy részt vegyenek a csoport megbeszélésein és szaktanácsokat adjanak. Nem vehetnek azonban részt a platform ajánlásainak vagy tanácsainak kidolgozásában.

12. cikk

Eljárási szabályzat

Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság javaslata alapján és a Főigazgatósággal egyetértésben a platform – tagjainak egyszerű többségével – elfogadja eljárási szabályzatát a szakértői csoportokra vonatkozó rendes eljárási szabályok szerint, összhangban a horizontális szabályokkal.

13. cikk

Szakmai titoktartás és a minősített adatok kezelése

A platform és az annak keretében működő alcsoportok tagjait és azok képviselőit, valamint a meghívott szakértőket és a megfigyelőket szakmai titoktartási kötelezettség terheli, amely a Szerződések és az azokat végrehajtó szabályok révén az intézmények minden tagjára és személyzetére alkalmazandó, ezenkívül vonatkoznak rájuk a Bizottság által az (EU, Euratom) 2015/443 bizottsági határozatban (21) és az (EU, Euratom) 2015/444 bizottsági határozatban (22) megállapított, az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályok. E kötelezettségeik betartásának esetleges elmulasztása esetén a Bizottság minden megfelelő intézkedést meghozhat.

14. cikk

Átláthatóság

(1)   A platformnak és alcsoportjainak szerepelniük kell a szakértői csoportok nyilvántartásában.

(2)   A platform összetétele tekintetében a következő adatokat kell közzétenni a szakértői csoportok nyilvántartásában:

| a) | a tagszervezetek neve; a képviselt érdekek; |
| --- | --- |

a)

a tagszervezetek neve; a képviselt érdekek;

| b) | a megfigyelők neve; |
| --- | --- |

b)

a megfigyelők neve;

| c) | a tagállami hatóságok neve (23). |
| --- | --- |

c)

a tagállami hatóságok neve (23).

(3)   Az Adóügyi és Vámuniós Főigazgatóság közzéteszi a platform és az annak keretében működő alcsoportok minden releváns dokumentumát, köztük a napirendeket, a jegyzőkönyveket és a résztvevők beadványait, vagy a szakértői csoportok nyilvántartásában, vagy pedig egy ott feltüntetett, olyan weboldalra mutató hivatkozás segítségével, amelyen ezek az információk megtalálhatók. Az ilyen weboldalakhoz való hozzáférés nem köthető felhasználói regisztrációhoz vagy más korlátozáshoz. Az ülés előtt a napirendet és a többi releváns háttéranyagot, az ülés után pedig a jegyzőkönyvet megfelelő időben közzé kell tenni.

(4)   A közzétételtől csak akkor lehet eltekinteni, ha valamely dokumentum közzététele az 1049/2001/EK európai parlamenti és tanácsi rendelet (24) 4. cikkében foglaltak szerint kedvezőtlenül befolyásolná valamely közérdek vagy magánérdek védelmét.

15. cikk

A személyes adatok védelme

A személyes adatokat az (EU) 2018/1725 rendeletnek megfelelően kell kezelni.

16. cikk

Az ülésekkel kapcsolatos kiadások

(1)   A platform és az annak keretében működő alcsoportok tevékenységeiben részt vevők nem részesülnek díjazásban szolgálataikért.

(2)   A platform és az alcsoportok tevékenységeiben részt vevők utazási és ellátási költségeit a Bizottság a hatályos bizottsági rendelkezéseknek megfelelően téríti meg. A C. és a D. típusú tagok utazási és ellátási költségeit a Bizottság a hatályos bizottsági rendelkezéseknek megfelelően téríti meg. A megfigyelőként kijelölt szervezetek számára semmilyen körülmények között sem nyújtható költségtérítés. A meghívott szakértők utazási és ellátási költségeit meg kell téríteni.

(3)   A (2) bekezdés szerinti költségtérítések az éves forráselosztási eljárás keretében megállapított, rendelkezésre álló előirányzatok erejéig folyósíthatók.

17. cikk

Alkalmazás

Ez a határozat 2019. június 17-től 2024. június 16-ig alkalmazandó.

Kelt Brüsszelben, 2019. december 16-án.

a Bizottság részéről

Paolo GENTILONI

a Bizottság tagja

---

(1)  COM(2012) 722 final.

1

(2)  COM(2012) 8806 final.

2

(3)  COM(2012) 8805 final.

3

(4)  A Bizottság C(2013) 2236 határozata (2013. április 23.) a jó adóügyi kormányzással, az agresszív adótervezéssel és a kettős adóztatással foglalkozó platform elnevezésű bizottsági szakértői csoport létrehozásáról.

4

(5)  COM(2011) 712 végleges.

5

(6)  A Bizottság C(2015) 4095 határozata (2015. június 17.) a jó adóügyi kormányzással, az agresszív adótervezéssel és a kettős adóztatással foglalkozó platform elnevezésű bizottsági szakértői csoport létrehozásáról és a C(2013) 2236 határozat felváltásáról.

6

(7)  Az Európai Parlament 2015. március 25-i állásfoglalása az adózásról szóló éves jelentésről.

7

(8)  Az Ecofin Tanács 2014. december 9-i ülése, az Európai Tanács 2014. december 18-i ülése.

8

(9)  Az adócsalás és az adókikerülés elleni küzdelmet szolgáló adózási átláthatóságról szóló közlemény (COM(2015) 136 final), amelynek nyomán az adózás területére vonatkozó kötelező automatikus információcsere tekintetében a következő irányelvek módosították a 2011/16/EU irányelvet: az (EU) 2015/2376 tanácsi irányelv (HL L 332., 2015.12.18., 1. o.) a határokon átnyúló vonatkozású feltételes adómegállapításokat és az előzetes ármegállapításokat illetően; az (EU) 2016/881 tanácsi irányelv (HL L 146., 2016.6.3., 8. o.) az országonkénti jelentések vonatkozásában, valamint a 2018. május 25-i (EU) 2018/822 tanácsi irányelv (HL L 139., 2018.6.5., 1. o.) az adatszolgáltatási kötelezettség alá tartozó, határokon átnyúló konstrukciókkal kapcsolatban.

9

(10)  COM(2015) 302 final.

10

(11)  COM(2016) 24 final.

11

(12)  https://www.consilium.europa.eu/hu/policies/eu-list-of-non-cooperative-jurisdictions/

12

(13)  https://ec.europa.eu/commission/interim_hu#political-guidelines

13

(14)  Az Európai Parlament és a Tanács (EU) 2018/1725 rendelete (2018. október 23.) a természetes személyeknek a személyes adatok uniós intézmények, szervek, hivatalok és ügynökségek általi kezelése tekintetében való védelméről és az ilyen adatok szabad áramlásáról, valamint a 45/2001/EK rendelet és az 1247/2002/EK határozat hatályon kívül helyezéséről (HL L 295., 2018.11.21., 39. o.).

14

(15)  A Bizottság C(2016) 3301 final határozata (2016. május 30.) a bizottsági szakértői csoportok létrehozására és működésére vonatozó horizontális szabályok megállapításáról (a továbbiakban: a horizontális szabályok).

15

(16)  https://ec.europa.eu/transparency/regexpert/index.cfm?Lang=HU

16

(17)  https://ec.europa.eu/taxation_customs/business/company-tax/tax-good-governance/platform-tax-good-governance_en

17

(18)  Ez kizárólag a tagszervezetek esetében releváns.

18

(19)  Lásd a horizontális szabályok 10. cikkét és 14. cikkének (2) bekezdését.

19

(20)  HL L 304., 2010.11.20., 47. o.

20

(21)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/443 határozata (2015. március 13.) a Bizottságon belüli biztonságról (HL L 72., 2015.3.17., 41. o.).

21

(22)  A Bizottság (EU, Euratom) 2015/444 határozata (2015. március 13.) az EU-minősített adatok védelmét szolgáló biztonsági szabályokról (HL L 72., 2015.3.17., 53. o.).

22

(23)  A horizontális szabályok értelmében nem kötelező közzétenni a tagállami hatóságok nevét. A szóban forgó országok azon konkrét közigazgatási szerveinek neve, amelyekhez az üléseken rendszerint részt vevő szakértők tartoznak, közzétehető a szakértői csoportok nyilvántartásában. Lásd a horizontális szabályok 23. cikke (1) bekezdésének b) pontját.

23

(24)  Az Európai Parlament és a Tanács 1049/2001/EK rendelete (2001. május 30.) az Európai Parlament, a Tanács és a Bizottság dokumentumaihoz való nyilvános hozzáférésről (HL L 145., 2001.5.31., 43. o.). E kivételek célja a közbiztonság, a katonai ügyek, a nemzetközi kapcsolatok, a pénzügyi, monetáris vagy gazdaságpolitikai érdekek, valamint a személyiség és a magánszemély becsületének védelme, illetve a kereskedelmi érdekek, a bírósági eljárások és a jogi tanácsadás, az ellenőrzések/vizsgálatok/könyvvizsgálatok és az intézményi döntéshozatali folyamatok védelme.

24

---

V Hirdetmények

A VERSENYPOLITIKA VÉGREHAJTÁSÁRA VONATKOZÓ ELJÁRÁSOK

Európai Bizottság

| 20.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/41 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/41

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.9503 — Gardner Denver/Ingersoll Industrials)

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 428/09)

1.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | az Ingersoll-Rand plc (Írország) csoporthoz tartozó Ingersoll-Rand U.S. HoldCo, Inc. („IR Industrials”, Egyesült Államok), |
| --- | --- |

—

az Ingersoll-Rand plc (Írország) csoporthoz tartozó Ingersoll-Rand U.S. HoldCo, Inc. („IR Industrials”, Egyesült Államok),

| — | Gardner Denver Holdings, Inc. („GDI”, Egyesült Államok). |
| --- | --- |

—

Gardner Denver Holdings, Inc. („GDI”, Egyesült Államok).

A GDI az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja értelmében teljes irányítást szerez az IR Industrials felett.

Az összefonódásra részesedés vásárlása útján kerül sor.

2.

| — | Az IR Industrials az Ingersoll-Rand ipari vállalkozása, amely a levegő- és gázkompresszorok, fúvóberendezések, gázrendszerek és -szolgáltatások, szerszámgépek és anyagmozgató rendszerek, valamint kis sebességű közüzemi és fogyasztói járművek terén tevékenykedik. |
| --- | --- |

—

Az IR Industrials az Ingersoll-Rand ipari vállalkozása, amely a levegő- és gázkompresszorok, fúvóberendezések, gázrendszerek és -szolgáltatások, szerszámgépek és anyagmozgató rendszerek, valamint kis sebességű közüzemi és fogyasztói járművek terén tevékenykedik.

| — | A GDI az ipari, energetikai és orvosi ágazatok számára értékesített lég- és gázkompressziós berendezéseket, valamint pótalkatrészeket és értékesítés utáni szolgáltatásokat biztosít. A GDI kompresszorokat, szivattyúkat és fúvóberendezéseket, valamint szívógépeket tervez, gyárt és forgalmaz számos ipari alkalmazáshoz. |
| --- | --- |

—

A GDI az ipari, energetikai és orvosi ágazatok számára értékesített lég- és gázkompressziós berendezéseket, valamint pótalkatrészeket és értékesítés utáni szolgáltatásokat biztosít. A GDI kompresszorokat, szivattyúkat és fúvóberendezéseket, valamint szívógépeket tervez, gyárt és forgalmaz számos ipari alkalmazáshoz.

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

4.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9503 — Gardner Denver/Ingersoll Industrials

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

| Postai cím: |
| --- |
| European Commission |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

Postai cím:

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

---

| 20.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/43 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/43

---

Összefonódás előzetes bejelentése

(Ügyszám M.9701 – InfraVia/Iliad/Iliad 73)

Egyszerűsített eljárás alá vont ügy

(EGT-vonatkozású szöveg)

(2019/C 428/10)

1.

2019. december 13-án a Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet (1) 4. cikke szerint bejelentést kapott egy tervezett összefonódásról.

E bejelentés az alábbi vállalkozásokat érinti:

| — | Iliad S.A. (a továbbiakban: Iliad, Franciaország), |
| --- | --- |

—

Iliad S.A. (a továbbiakban: Iliad, Franciaország),

| — | InfraVia Capital Partners (a továbbiakban: InfraVia, Franciaország). |
| --- | --- |

—

InfraVia Capital Partners (a továbbiakban: InfraVia, Franciaország).

Az Iliad és az InfraVia az összefonódás-ellenőrzési rendelet 3. cikke (1) bekezdésének b) pontja és 3. cikke (4) bekezdése értelmében közös irányítást szereznek egy újonnan alapított közös vállalkozás felett.

Az összefonódásra újonnan alapított közös vállalkozásban szerzett részesedés útján kerül sor.

2.

| — | az Iliad esetében: vezetékes és mobiltelefon-szolgáltatás, valamint internet-hozzáférési és tárhelyszolgáltatás, |
| --- | --- |

—

az Iliad esetében: vezetékes és mobiltelefon-szolgáltatás, valamint internet-hozzáférési és tárhelyszolgáltatás,

| — | az InfraVia esetében: az infrastruktúra-ágazatra szakosodott befektetési alapok kezelése, |
| --- | --- |

—

az InfraVia esetében: az infrastruktúra-ágazatra szakosodott befektetési alapok kezelése,

| — | a közös vállalkozás esetében: helyi nagykereskedelmi hozzáférés nyújtása egy meghatározott franciaországi helyszínen. |
| --- | --- |

—

a közös vállalkozás esetében: helyi nagykereskedelmi hozzáférés nyújtása egy meghatározott franciaországi helyszínen.

3.

A Bizottság előzetes vizsgálatára alapozva megállapítja, hogy a bejelentett összefonódás az összefonódás-ellenőrzési rendelet hatálya alá tartozhat, a végleges döntés jogát azonban fenntartja.

A Bizottság a 139/2004/EK tanácsi rendelet szerinti egyes összefonódások kezelésére vonatkozó egyszerűsített eljárásról szóló közleménye (2) szerint az ügyet egyszerűsített eljárásra utalhatja.

2

4.

A Bizottság felhívja az érdekelt harmadik feleket, hogy az összefonódás kapcsán esetlegesen felmerülő észrevételeiket nyújtsák be a Bizottságnak.

Az észrevételeknek a közzétételt követő tíz napon belül kell a Bizottsághoz beérkezniük. Az alábbi hivatkozási számot minden esetben fel kell tüntetni:

M.9701 – InfraVia/Iliad/Iliad 73

Az észrevételeket faxon, e-mailben vagy postai úton lehet a Bizottsághoz eljuttatni. Az elérhetőségi adatok a következők:

E-mail:COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 229 64301

Postai cím:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  HL L 24., 2004.1.29., 1. o. (az összefonódás-ellenőrzési rendelet).

1

(2)  HL C 366., 2013.12.14., 5. o.

2

---

EGYÉB JOGI AKTUSOK

Európai Bizottság

| 20.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/44 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/44

---

Az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet 17. cikkének (2) és (3) bekezdésében említett, egy borágazati elnevezéshez tartozó termékleírás standard módosításának jóváhagyásáról szóló értesítés közzététele

(2019/C 428/11)

Ez az értesítés az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló bizottsági rendelet (1) 17. cikke (5) bekezdésének megfelelően kerül közzétételre.

ÉRTESÍTÉS STANDARD MÓDOSÍTÁS JÓVÁHAGYÁSÁRÓL

„Barbanza e Iria”

PGI-ES-A1255-AM02

Az értesítés időpontja: 2019.10.11.

A JÓVÁHAGYOTT MÓDOSÍTÁS LEÍRÁSA ÉS INDOKOLÁSA

1.   Az analitikai jellemzők új határértékei

Leírás és indokolás

Az illósavtartalom és a kén-dioxid esetében a termékleírásban foglalt jelenlegi határértékek túlzottan korlátozóak, ezért a „Barbanza e Iria” borokra jellemző tulajdonságokat és az előírt érzékszervi jellemzőket mutató borok besorolása nem lehetséges.

Az illósavtartalom termékleírás szerinti jelenlegi határértéke az összes bortípushoz 0,80 gramm/liter ecetsavat határoz meg. Mivel azonban az e savtartalom emberi szagérzékeléssel észlelhető küszöbértéke valamivel magasabb, e határértéket fel kell emelni 0,9 gramm/liter értékre az elkészítésük évében értékesített borok, illetve 1,0 gramm/liter értékre a forgalomba hozataluk előtt legalább egy évig érlelt borok esetében.

A termékleírás szerint az egyfajtás boroknál 125 milligramm/liter, az egyéb bortípusoknál pedig 150 milligramm/liter a kén-dioxid-tartalom jelenlegi határértéke. Az utóbbi években folyamatosan emelkedett az ezzel az oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel forgalomba hozott borok kora. Mivel a hosszabb ideig érlelt borok az oxidáció kockázatának is hosszabb időn át vannak kitéve, ezért néha túllépik a jelenlegi határértéket, így a nagyon jó érzékszervi tulajdonságokkal rendelkező és a kén-dioxid-tartalom törvényi határértékén belül lévő borok nem használhatják a földrajzi árujelzőt. Ennek megfelelően javasoljuk a kén-dioxid-tartalom határértékét a fehérboroknál 175 milligramm/liter, a vörösboroknál pedig 150 milligramm/liter értékre emelni.

A termékleírás e változtatásai az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikke alapján standard módosításnak minősülnek.

E módosítás a termékleírás 2.a) pontját és az egységes dokumentum 1.4. pontját érinti.

2.   A fehér szőlőfajták magasabb hektáronkénti hozama

Leírás és indokolás

Mivel az utóbbi évek tapasztalata azt mutatja, hogy számos szőlőparcella a jelenleg engedélyezettnél nagyobb hozamra képes, az ebből készülő borok minőségének romlása nélkül, ezért a fehér szőlőfajták hozamát 10 000-ről 12 000kilogramm/hektár értékre kell növelni.

A termékleírás e változtatása az (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikke alapján standard módosításnak minősül.

E módosítás a termékleírás 5. pontját és az egységes dokumentum 1.5.2. pontját érinti.

3.   Új fajta

Leírás és indokolás

A Merenzao fajtát hozzá kell adni a szőlőfajták jegyzékéhez. Ez a fajta – noha kis mennyiségben – már jelen van a területen, és bár alacsony hozamai és rothadásra való fogékonysága miatt nem általánosan elterjedt, Galíciában hagyományos fajtaként termesztik. Rövid növekedési ciklusa jól illeszkedik e földrajzi árujelző természetes környezetéhez: a helyi körülmények között jól érik és jó minőségű mustokat ad.

A termékleírás e változtatása a 2018. október 17-i (EU) 2019/33 felhatalmazáson alapuló rendelet 14. cikke alapján standard módosításnak minősül.

E módosítás a termékleírás 6. pontjára vonatkozik, de nem érinti az egységes dokumentumot.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

1.   A termék elnevezése

Barbanza e Iria

2.   A földrajzi árujelző típusa

OFJ – oltalom alatt álló földrajzi jelzés

3.   A szőlőből készült termékek kategóriái

1. Bor

4.   A bor(ok) leírása

BOR – Fehérborok, vörösborok és egyfajtás borok

Jó színmélységük mellett e borok könnyűek, tiszták és fényesek. Határozott és hibátlan aromájuk tükrözi a borok készítéséhez felhasznált nyersanyag jellemzőit, mérsékelt alkoholtartalom, illetve virágos és gyümölcsös felhangok mellett. A szájpadláson lágy, friss, gazdag és kiegyensúlyozott ízt adó borok enyhén savas jellegűek.

Az egyfajtás borok minimális tényleges alkoholtartalma: 11 %

A legalább egy éves érlelést követően forgalomba hozott borok maximális illósavtartalma: 16,66 meq/l

A fehérborok maximális kén-dioxid-tartalma: 175 mg/l

| Általános analitikai jellemzők |
| --- |
| Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék) | |
| Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék) | 10 |
| Minimális összes savtartalom | 5 g/l, borkősavban kifejezve |
| Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter) | 15 |
| Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter) | 150 |

Általános analitikai jellemzők

Maximális összes alkoholtartalom (térfogatszázalék)

Minimális tényleges alkoholtartalom (térfogatszázalék)

10

Minimális összes savtartalom

5 g/l, borkősavban kifejezve

Maximális illósavtartalom (milliekvivalens/liter)

15

Maximális összes kén-dioxid-tartalom (milligramm/liter)

150

5.   Borkészítési eljárások

a)   Alapvető borászati eljárások

Konkrét borászati eljárás

A szőlőből kinyert és a törkölytől elkülönített must hozama 100 kilogramm szőlőre számítva legfeljebb 67 liter lehet.

b)   Maximális hozamok

Fehér szőlőfajták:

12 000kg szőlő/hektár

Fehér szőlőfajták:

80,4 hektoliter/hektár

Vörös szőlőfajták:

8 000kg szőlő/hektár

Vörös szőlőfajták:

53,6 hektoliter/hektár

6.   Körülhatárolt földrajzi terület

A területet a következők alkotják: Boiro, Catoira, Dodro, A Pobra do Caramiñal, Pontecesures, Rianxo, Ribeira és Valga települések; Lousame település Camboño, Fruíme és Tállara nevű közigazgatási körzetei; Padrón település Iria Flavia és Padrón nevű közigazgatási körzetei; Porto do Son település Baroña, Caamaño, Queiruga, Ribasieira, San Pedro de Muro és Xuño nevű közigazgatási körzetei.

E földrajzi terület nagy része A Coruña tartományban található, kivéve Catoira, Valga és Pontecesures településeket, amelyek Pontevedra tartományhoz tartoznak.

7.   Fontosabb borszőlőfajták

ALBARIÑO

8.   A kapcsolat(ok) leírása

A borok a helyi hőmérséklet, csapadékmennyiség és termesztési feltételek mellett az emberi tényezőt is tükrözik, amely a fajták (főleg őshonos fajták) és a legjobb talajok (az e földrajzi területre jellemző mély, vízáteresztő vályogtalajok) kiválasztásában, illetve a tőkék nagy szakértelemmel történő kézi metszését és művelését is magukban foglaló helyes termesztési eljárások alkalmazásában nyilvánul meg, lehetővé téve a terület bortermelési potenciáljának kiaknázását. E feltételek összessége kiváló aromaprofillal rendelkező, jól eltartható, kiegyensúlyozott és harmonikus borokat eredményez.

9.   További alapvető feltételek (csomagolás, címkézés, egyéb követelmények)

Jogi keret:

A nemzeti jogszabályokban

A további feltétel típusa:

Csomagolás a körülhatárolt területen belül

A feltétel leírása:

A borok palackozását az előállításuk szerinti körülhatárolt földrajzi területen kell végezni. A bornak a borkészítési területen kívülre történő szállítása és ottani palackozása veszélyeztetheti a minőséget, mert a bor oxidáció/redukció hatásának, hőmérséklet-változásoknak és egyéb hatásoknak lehet kitéve. Minél többet utazik a bor, annál nagyobb a kockázat. A származási területen történő palackozással biztosítható a termék jellemzőinek és minőségének megőrzése. Az említettek, valamint a „Barbanza e Iria” oltalom alatt álló földrajzi jelzéssel ellátott borászatokban a borok különleges jellemzőit illetően az idők során felhalmozott tapasztalatok és alapos ismeretek teszik szükségessé a származási területen történő palackozást, ily módon megőrizve a borok összes fizikai, kémiai és érzékszervi jellemzőjét.

Jogi keret:

A nemzeti jogszabályokban

A további feltétel típusa:

A címkézésre vonatkozó kiegészítő rendelkezések

A feltétel leírása:

Valamennyi palackot az OFJ logót feltüntető, számozott másodlagos címkével kell ellátni.

A termékleíráshoz vezető link

https://mediorural.xunta.gal/fileadmin/arquivos/alimentacion/produtos_calidade/tramitacion/IGP_BARBANZA_e_IRIA_Pliego_de_condiciones_final_julio_2019.pdf

---

(1)  HL L 9., 2019.1.11., 2. o.

---

| 20.12.2019 | HU | Az Európai Unió Hivatalos Lapja | C 428/48 |
| --- | --- | --- | --- |

20.12.2019

HU

Az Európai Unió Hivatalos Lapja

C 428/48

---

Elnevezés bejegyzése iránti kérelem közzététele a mezőgazdasági termékek és az élelmiszerek minőségrendszereiről szóló 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet 50. cikke (2) bekezdésének a) pontja alapján

(2019/C 428/12)

Ez a közzététel az 1151/2012/EU európai parlamenti és tanácsi rendelet (1) 51. cikke alapján jogot keletkeztet a módosítás iránti kérelem elleni felszólalásra a közzététel időpontjától számított három hónapon belül.

EGYSÉGES DOKUMENTUM

„ΦΑΣΌΛΙΑ ΚΑΤΤΑΒΙΆΣ ΡΌΔΟΥ” (FASOLIA KATTAVIAS RODOU)/

„ΛΌΠΙΑ ΚΑΤΤΑΒΙΆΣ ΡΌΔΟΥ” (LOPIA KATTAVIAS RODOU)

EU-szám: PGI-GR-02422 – 2018.6.12.

OEM ( )
  OFJ (X)

1.   Elnevezés

„Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou) / „Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Lopia Kattavias Rodou)

2.   Tagállam vagy harmadik ország

Görögország

3.   A mezőgazdasági termék vagy élelmiszer leírása

3.1.   A termék típusa

1.6. osztály: Gyümölcs, zöldségfélék és gabonafélék, frissen vagy feldolgozva

3.2.   Az 1. pontban szereplő elnevezéssel jelölt termék leírása

A „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) oltalom alatt álló földrajzi jelzés az öntözés nélkül termesztett bokorbab fajtától származó babszemeket jelöli (Phaseolus vulgaris L.), amely fajta tökéletesen alkalmazkodott Kattavia talaj- és éghajlati viszonyaihoz.

A „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou) / „Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Lopia Kattavias Rodou) babok jellemzői a következők:

3.2.1.   Fizikai tulajdonságok:

A babszemek fehér színűek, majdnem vese alakúak, tömegük 1 000 szemre vetítve 200–240 gramm (apró szemű).

3.2.2.   Kémiai jellemzők:

| — | Teljes szénhidráttartalom: magas, szárazanyagra vetítve legalább 60 % |
| --- | --- |

—

Teljes szénhidráttartalom: magas, szárazanyagra vetítve legalább 60 %

| — | Maximális víztartalom: 15 % |
| --- | --- |

—

Maximális víztartalom: 15 %

3.2.3.   Érzékszervi jellemzők:

| — | Zamatos (édeskés) babíz |
| --- | --- |

—

Zamatos (édeskés) babíz

A babszemek könnyen főzhetők (főzési idejük rövid), a főtt bab héja alig érzékelhető

3.3.   Takarmány (kizárólag állati eredetű termékek esetében) és nyersanyagok (kizárólag feldolgozott termékek esetében)

—

3.4.   Az előállítás azon műveletei, amelyeket a meghatározott földrajzi területen kell elvégezni

A „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) elnevezéssel jelölt babot a 4. pontban meghatározott földrajzi területen kell termeszteni.

Ez azt jelenti, hogy a talajelőkészítést, a vetést, a betakarítást, valamint a babszemek szárítását és tisztítását a földrajzi területen kell végezni. A vetéshez kizárólag a 3.2.1. pontban megjelölt fizikai jellemzőkkel rendelkező, szárazbabnak való bokorbab fajta saját vetőmagjai használhatók. A vetőmagokat az előző termés betakarításakor, a cséplés után különítik el és fénytől védett helyen zsákokban tárolják.

3.5.   A bejegyzett elnevezést viselő termék szeletelésére, aprítására, csomagolására stb. vonatkozó egyedi szabályok

—

3.6.   A bejegyzett elnevezést viselő termék címkézésére vonatkozó egyedi szabályok

—

4.   A földrajzi terület tömör meghatározása

A „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) OFJ-vel ellátott bab termesztési területe a dél-égei régió rodoszi regionális egységében található dél-rodoszi önkormányzati egységhez tartozó Kattavia település körzetének felel meg.

5.   Kapcsolat a földrajzi területtel

A „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) bab földrajzi területtel való kapcsolata a termék különleges minőségi jellemzőin és hírnevén alapul.

A szárazbabnak való „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) bokorbab fajtát a tengertől legfeljebb egy kilométeres távolságra fekvő, agyagos-meszes talajokon termesztik. A talaj víz- és tápanyag-megtartó képességének javítása érdekében a vetést két talajmegmunkálás előzi meg annak érdekében, hogy a vetemény bírja a vízhiányt (az öntözés nélküli termesztést).

A földrajzi terület éghajlata a földközi-tengeri szigetekre jellemző, mérsékelt éghajlat, enyhe és viszonylag csapadékos telekkel és száraz nyarakkal. Az éves átlagos csapadékmennyiség évről évre változó és egyenlőtlen eloszlású, mivel az esőzések az őszi és legfőképpen a téli időszakra koncentrálódnak. A hagyományos termesztési mód az öntözés nélküli termesztés. A vetés előtt (januárban és februárban), illetve a vetés után (márciusban és áprilisban) hulló csapadéknak köszönhetően a talaj meg tudja tartani az ahhoz szükséges nedvességet, hogy a „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) termesztése a vízhiány és az öntözés nélküli művelés mellett is kielégítő terméshozamot biztosítson.

A „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) érési és betakarítási időszakában enyhe a hőmérséklet, azért ez a szárazbabnak való bokorbab fajta korábban érik be, mint a többi fajta (az érés általában a június közepe és június vége közötti időszakra esik). E bokorbab fajta korai érése lehetővé teszi az öntözés nélküli termesztést, mivel nem esik bele a júliusi és augusztusi nagy melegbe.

A betakarítást a nap első óráiban, a földközi-tengeri nedves nyugati szélben és a hajnali harmatos időben végzik. A páratartalom fontos szerepet játszik a betakarítás idején, mert elkerülhetővé teszi, hogy a hüvelyek kinyíljanak és a szemek kihulljanak.

A földrajzi területen évente legalább 300 napon keresztül süt a nap és a legnapsütésesebb hónapok a májustól szeptemberig tartó időszakra esnek. Kattavia területének különleges mikroklímája ideális a szárazbabnak való bokorbab fajta termesztéséhez, mert a veteménybab kedveli a meleget és a napsütést, és rendkívül kényes a talaj nedvességtartalmára.

A termék és a földrajzi terület közötti történelmi kapcsolatot az tükrözi, hogy a babfélék a régmúlt idők óta fontos helyet foglalnak el Kattavia lakosainak gazdasági és társadalmi életében, és még ma is az étrendjük legfontosabb alkotórészének számítanak. A régió egy még ma is élő lakosának elmondása szerint Kattaviában már 1935-ben is foglalkoztak a veteménybab öntözés nélküli termesztésével. A rodoszi közkönyvtárban lévő dokumentumok szerint, amelyek az olasz megszállás idejéig nyúlnak vissza, a megművelt földek elsődleges terményét a száraz zöldségfélék jelentették Kattavia lakosai számára, és korai érésük elősegítette egy virágzó kereskedelem kialakulását. A „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) bab helyi termelői még ma is alkalmazzák a nemzedékről nemzedékre szálló, hagyományos termesztési technikákat. A régió változékony éghajlati viszonyai miatt, különösen ami a csapadékosságot és a hőmérsékletet illeti, csak a helyi tapasztalatokkal rendelkező mezőgazdasági termelők képesek meghatározni, hogy mely időszak a legalkalmasabb a vetésre, a betakarításra és a szárításra.

A termelők által a hagyományos termesztési technikák terén szerzett sokéves tapasztalat, így különösen:

| — | a következő vetéskor felhasználásra kerülő, saját termesztésű vetőmagok kiválasztása a termék tisztaságának megőrzése és az öntözés nélküli termesztés lehetővé tétele érdekében, mivel ezek a vetőmagok kiválóan alkalmazkodnak a régió talaj- és éghajlati viszonyaihoz, |
| --- | --- |

—

a következő vetéskor felhasználásra kerülő, saját termesztésű vetőmagok kiválasztása a termék tisztaságának megőrzése és az öntözés nélküli termesztés lehetővé tétele érdekében, mivel ezek a vetőmagok kiválóan alkalmazkodnak a régió talaj- és éghajlati viszonyaihoz,

| — | a talaj vetés előtti előkészítése (két talajmegmunkálás) a talaj víz- és tápanyag-megtartó képességének javítása és a várható esők jobb kiaknázása érdekében, |
| --- | --- |

—

a talaj vetés előtti előkészítése (két talajmegmunkálás) a talaj víz- és tápanyag-megtartó képességének javítása és a várható esők jobb kiaknázása érdekében,

| — | a betakarítás megfelelő időpontjának kiválasztása, amikor a hüvelyek színe jellegzetes barnás sárgára változik, és |
| --- | --- |

—

a betakarítás megfelelő időpontjának kiválasztása, amikor a hüvelyek színe jellegzetes barnás sárgára változik, és

| — | a babszemek szárításának megfelelő kivitelezése, hogy azok könnyen elváljanak a hüvelytől, |
| --- | --- |

—

a babszemek szárításának megfelelő kivitelezése, hogy azok könnyen elváljanak a hüvelytől,

közvetlenül kihat a termék minőségére és jellemzőire. Pontosan a helyi termelők jártassága az, ami – a földrajzi terület talaj- és éghajlati viszonyaival és a Kattavia ezen különleges területén több mint egy évszázada termesztett szárazbab bokorbab fajta alkalmazásával párosulva – lehetővé tette a „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) öntözés nélküli termesztését, és ez biztosítja a végtermék különleges minőségi jellemzőit.

A „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) babok egyedi jellemzői közé tartozik zamatos (édeskés) ízük, könnyű főzhetőségük (rövid főzési idő) és hírnevük. Ezek a minőségi jellemzők különösen vonzóvá tették a terméket a fogyasztók körében és megalapozták a hírnevét, ahogyan ezt a hagyományos recepteket tartalmazó weboldalakon található számtalan hivatkozás és a helyi újságcikkekben megjelent említések is bizonyítják.

A végtermék az agyagos-meszes talajok és az öntözés nélküli termesztés, az érési időszak éghajlati jellemzői, valamint a helyi termelők által egy évszázada apáról fiúra átadott termesztési technikák együttes hatásának köszönhetően tesz szert különleges tulajdonságaira.

A termék zamatos (édeskés) íze a helyi termelők által választott, a régióhoz és az öntözés nélküli termesztési technikákhoz jól alkalmazkodott szárazbab bokorbab fajta magas szénhidráttartalmának köszönhető. A babszemek íze a magas szénhidráttartalom következtében lesz édeskés. Ezenfelül a fajta genotípusa, valamint a növény növekedésekor és a szemek érésekor érvényesülő környezeti tényezők is befolyásolják a babszem minőségét.

A fogyasztók a rövid főzési idejüknek köszönhető könnyű főzhetőségük miatt nagyra értékelik a „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) babokat. Ez a fogyasztói szempontból rendkívül fontos tulajdonság a magas szénhidráttartalomnak tulajdonítható. Tudományos vizsgálatok bizonyítják, hogy a szemek magas szénhidráttartalma csökkenti a főzési időt, mert elősegíti, hogy a szemek a főzéskor vizet vegyenek fel, amelyek ennek következtében kevésbé tapadnak egymáshoz és kevésbé kemények. A tudományos publikációk alapján a „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) babok magas szénhidráttartalma a körülhatárolt földrajzi területen alkalmazott öntözés nélküli termesztésnek és a vetéshez használt bab egyedi genotípusának tulajdonítható. Az öntözés nélküli termesztés lényegében egy hatékony szállítómechanizmust hoz működésbe a vízhiányos viszonyoknak ellenálló „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) babfajtánál, amely a növény leveleiből a hüvelyek felé szállítja a szacharózt és ezáltal elősegíti a szénhidrátok keletkezését és magas koncentrációját a babszemekben. A babszemek érését a földrajzi terület talaj- és éghajlati viszonyai és a hagyományos termesztési technikák befolyásolják. A vetés előtti esőknek köszönhetően a régió agyagos-meszes talajai meg tudják tartani a szükséges nedvességet. A „Φασόλια Κατταβιάς Ρόδου / Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Fasolia Kattavias Rodou / Lopia Kattavias Rodou) érési és betakarítási időszakában enyhe a hőmérséklet, azért ez a szárazbabnak való bokorbab fajta korábban érik be, mint a többi fajta (az érés általában a június közepe és június vége közötti időszakra esik), ami lehetővé teszi az öntözés nélküli termesztést, mivel nem esik bele a júliusi és augusztusi hőségek időszakába. Ezenfelül a talaj vetés előtti előkészítése (két talajmegmunkálás) a várható esők jobb kiaknázása érdekében javítja a talaj víz- és tápanyag-megtartó képességét. A babszemek érését az is elősegíti, hogy a termelők saját termesztésű vetőmagokat válogatnak ki, amelyeket a következő vetéskor használnak fel, mivel az ettől a bokorbab fajtától származó vetőmagok kiválóan alkalmazkodtak a régió talaj- és éghajlati viszonyaihoz és az öntözés nélküli termesztéshez.

A termék hírneve az egyedi érzékszervi jellemzőihez, vagyis zamatos (édeskés) ízéhez és könnyű főzhetőségéhez (rövid főzési idejéhez) kapcsolódik, melyek a földrajzi terület különleges jellemzőinek tulajdoníthatók. E babfajták hírnevét tanúsítja, hogy a rodoszi helyi újságokban számtalan cikkben méltatják és sokszor említik meg e babfajták zamatos ízét, valamint az is, hogy Kattavia területén évente megrendezik a bableves ünnepét, amely rengeteg látogatót és helyi szereplőt vonz, és amelyet több éve szerveznek meg köszönhetően annak a hírnévnek, amelynek a termék a helyi közösség körében örvend. Hírnevét továbbá az is öregbíti, hogy a szaksajtóban és a szakácskönyvekben is említést tesznek róla. A „Η Ροδιακή” (I Rodiaki) nevű helyi napilap 2016. március 12-i száma a dél-égei régió által Berlinben szervezett idegenforgalmi kiállítás alkalmával megjelent, „Tarolnak a »Λόπια Κατταβιάς« (Lopia Kattavias) babok” című cikkében utal a termék hírnevére és arra, hogy a „Λόπια Κατταβιάς Ρόδου” (Lopia Kattavias Rodou) bab nagy sikert aratott a sajtó képviselőinek szervezett vacsorán. Az ugyanebben a helyi napilapban 2017. október 17-én megjelent cikk is említést tesz a termék hírnevéről és arról számol be, hogy „A »Λόπια Ρόδου« (Lopia Rodou) babok »meghódítják« a piacot”: „A »Λόπια Κατταβιάς« (Lopia Kattavias) babok zamatos ízüknek és sajátos tápértéküknek köszönhetően »meghódítják« a fogyasztókat és betörnek a hüvelyes növények piacára.”.

Hivatkozás a termékleírás közzétételére

(e rendelet 6. cikke (1) bekezdésének második albekezdése)

http://www.minagric.gr/images/stories/docs/agrotis/POP-PGE/prodiagrafes_fasolia_katavias_rodou.pdf

---

(1)  HL L 343., 2012.12.14., 1. o.

---