# Službeni list C 374/2019

| | ISSN 1977-1088 |
| --- | --- |
| Službeni list
  Europske unije | C 374 |
| | |
| Hrvatsko izdanje | Informacije i objave | Godište 62.5. studenoga 2019. |

ISSN 1977-1088

Službeni list

Europske unije

C 374

Hrvatsko izdanje

Informacije i objave

Godište 62.5. studenoga 2019.

---

| Sadržaj | Stranica |
| --- | --- |
| | V.   Objave |
| | DRUGI |
| | Europska komisija |
| 2019/C 374/01 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 1 |
| 2019/C 374/02 | Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 | 8 |

Sadržaj

Stranica

V.   Objave

DRUGI

Europska komisija

2019/C 374/01

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

1

2019/C 374/02

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

8

---

| HR | |
| --- | --- |

HR

---

V. Objave

DRUGI

Europska komisija

| 5.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/1 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 374/1

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2019/C 374/01)

Ova obavijest objavljuje se u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„CHIANTI”

Referentni broj: PDO-IT-A1228-AM05

Datum obavijesti: 25.7.2019.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Fizikalno-kemijska i organoleptička svojstva vinâ Chianti

Opis i razlozi

Za sve kategorije vina „Chianti” izbrisan je navod o maksimalnom udjelu reducirajućih šećera od 4 grama po litri, stoga je deskriptoru okusa dodan pojam „suh”.

Tom se izmjenom specifikacija usklađuje s primjenjivim zakonodavstvom EU-a u kojem se navodi da za suha vina sadržaj šećera ne smije biti veći od 9 g/l pod uvjetom da ukupna kiselost izražena u gramima vinske kiseline po litri nije više od 2 grama manja od udjela neprevrela šećera.

Tom se izmjenom želi zadovoljiti zahtjeve proizvođačâ i želje krajnjih potrošača.

Ona utječe na članak 6. specifikacije i odjeljak 1.4. jedinstvenog dokumenta, tj. Opis vinâ.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Chianti

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

4.   Opis vina

CHIANTI

boja: svijetla rubin-crvena, starenjem postaje granat-crvena;

miris: intenzivno vinski, ponekad s aromom ljubičica, a u fazi starenja s primjetnijom finoćom;

okus: suh, skladan, pun i pomalo trpki, dozrijevanjem postaje meki baršunasti; ako je primijenjena tehnika governo all’uso Toscano, okus je svjež i pun;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,5 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 20,0 g/l.

Kategorija Riserva: najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u nastavku u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20,00 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20,00

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

CHIANTI iz potpodručja „COLLI ARETINI”

boja: svijetla rubin-crvena, starenjem postaje granat-crvena;

miris: intenzivno vinski, ponekad s aromom ljubičica, a u fazi starenja s primjetnijom finoćom;

okus: suh, skladan, pun i pomalo trpki, dozrijevanjem postaje meki baršunasti; ako je primijenjena tehnika governo all’uso Toscano, okus je svjež i pun;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,50 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 21,0 g/l.

Kategorija Riserva: najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,50 %; najmanja količina suhog ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Ako vrijednost nije navedena u tablici u nastavku, vino je u skladu s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20,00 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20,00

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

CHIANTI iz potpodručja „COLLI FIORENTINI”

boja: svijetla rubin-crvena, starenjem postaje granat-crvena;

miris: intenzivno vinski, ponekad s aromom ljubičica, a u fazi starenja s primjetnijom finoćom;

okus: suh, skladan, pun i pomalo trpki, dozrijevanjem postaje meki baršunasti; ako je primijenjena tehnika governo all’uso Toscano, okus je svjež i pun;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 21,0 g/l.

Kategorija Riserva: najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,50 %; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Ako vrijednost nije navedena u tablici u nastavku, vino je u skladu s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20,00 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20,00

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

CHIANTI iz potpodručja „COLLI SENESI”

boja: svijetla rubin-crvena, starenjem postaje granat-crvena;

miris: intenzivno vinski, ponekad s aromom ljubičica, a u fazi starenja s primjetnijom finoćom;

okus: suh, skladan, pun i pomalo trpki, dozrijevanjem postaje meki baršunasti; ako je primijenjena tehnika governo all’uso Toscano, okus je svjež i pun;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 21,0 g/l.

Kategorija Riserva: najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 13,00 %; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 23,0 g/l.

Ako vrijednost nije navedena u tablici u nastavku, vino je u skladu s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20,00 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20,00

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

CHIANTI iz potpodručja „COLLINE PISANE”

boja: svijetla rubin-crvena, starenjem postaje granat-crvena;

miris: intenzivno vinski, ponekad s aromom ljubičica, a u fazi starenja s primjetnijom finoćom;

okus: suh, skladan, pun i pomalo trpki, dozrijevanjem postaje meki baršunasti; ako je primijenjena tehnika governo all’uso Toscano, okus je svjež i pun;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,50 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 21,0 g/l.

Kategorija Riserva: najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,50 %; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Ako vrijednost nije navedena u tablici u nastavku, vino je u skladu s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20,00 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20,00

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

CHIANTI iz potpodručja „MONTALBANO”

boja: svijetla rubin-crvena, starenjem postaje granat-crvena;

miris: intenzivno vinski, ponekad s aromom ljubičica, a u fazi starenja s primjetnijom finoćom;

okus: suh, skladan, pun i pomalo trpki, dozrijevanjem postaje meki baršunasti; ako je primijenjena tehnika governo all’uso Toscano, okus je svjež i pun;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,50 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 21,0 g/l.

Kategorija Riserva: najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,50 %; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Ako vrijednost nije navedena u tablici u nastavku, vino je u skladu s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20,00 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20,00

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

CHIANTI iz potpodručja „MONTESPERTOLI”

boja: svijetla rubin-crvena, starenjem postaje granat-crvena;

miris: intenzivno vinski, ponekad s aromom ljubičica, a u fazi starenja s primjetnijom finoćom;

okus: suh, skladan, pun i pomalo trpki, dozrijevanjem postaje meki baršunasti; ako je primijenjena tehnika governo all’uso Toscano, okus je svjež i pun;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 21,0 g/l.

Kategorija Riserva: najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,50 %; najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Ako vrijednost nije navedena u tablici u nastavku, vino je u skladu s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20,00 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20,00

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

CHIANTI iz potpodručja „RUFINA”

boja: svijetla rubin-crvena, starenjem postaje granat-crvena;

miris: intenzivno vinski, ponekad s aromom ljubičica, a u fazi starenja s primjetnijom finoćom;

okus: suh, skladan, pun i pomalo trpki, dozrijevanjem postaje meki baršunasti; ako je primijenjena tehnika governo all’uso Toscano, okus je svjež i pun;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 21,0 g/l.

Kategorija Riserva: najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,50 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Ako vrijednost nije navedena u tablici u nastavku, vino je u skladu s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20,00 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20,00

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

CHIANTI „SUPERIORE”

boja: svijetla rubin-crvena, starenjem postaje granat-crvena;

miris: intenzivno vinski, ponekad s aromom ljubičica, a u fazi starenja s primjetnijom finoćom;

okus: suh, skladan, pun i pomalo trpki, dozrijevanjem postaje meki baršunasti; ako je primijenjena tehnika governo all’uso Toscano, okus je svjež i pun;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 12,00 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 22,0 g/l.

Ako vrijednost nije navedena u tablici u nastavku, vino je u skladu s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | 20,00 |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,50 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

20,00

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

a.   
  Osnovni enološki postupci

Governo all’uso toscano

VINARI MOGU PRIMJENJIVATI TRADICIONALNI POSTUPAK POZNAT POD NAZIVOM GOVERNO ALL’USO TOSCANO U KOJEM FERMENTACIJA POLAKO PONOVNO ZAPOČINJE NAKON PRETOKA VINA S POMOĆU BLAGO OSUŠENOG GROŽĐA DOPUŠTENIH SORTA.

VINA „CHIANTI” S OZNAKOM KONTROLIRANOG I ZAJAMČENOG PODRIJETLA (DOCG) STAVLJAJU SE U RAZLIČITO VRIJEME NA TRŽIŠTE OVISNO O KATEGORIJI I PODRUČJU PODRIJETLA. KATEGORIJA RISERVA MOŽE SE NAVESTI JEDINO ZA VINA KOJA SU PROŠLA NAKNADNI POSTUPAK STARENJA KAKO JE NAVEDENO U SPECIFIKACIJI.

b.   
  Najveći prinosi

Chianti

9 000 kilograma grožđa po hektaru

Chianti

63 hektolitra po hektaru

CHIANTI COLLI ARETINI, COLLI FIORENTINI, COLLINE PISANE, COLLINE PISANE, MONTALBANO, MONTESPERTOLI, RUFINA, COLLI SENESI i RISERVA

8 000 kilograma grožđa po hektaru

CHIANTI COLLI ARETINI, COLLI FIORENTINI, COLLINE PISANE, COLLINE PISANE, MONTALBANO, MONTESPERTOLI, RUFINA, COLLI SENESI i RISERVA

56 hektolitara po hektaru

CHIANTI „SUPERIORE”

7 500 kilograma grožđa po hektaru

CHIANTI „SUPERIORE”

52,5 hektolitra po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Sve različite kategorije i potpodručja vina „Chianti” s oznakom DOCG proizvode se u središnjem dijelu upravnog područja regije Toskane. Područje proizvodnje vina „Chianti” s oznakom DOCG sastoji se od brdovitog terena koji je posebno prikladan za proizvodnju izvrsnih vina, a obuhvaća pokrajine Arezzo, Firenca, Prato, Pistoia, Pisa i Siena.

7.   Glavne sorte vinove loze

Sangiovese N.

8.   Opis povezanosti

RAZLIČITE KATEGORIJE I POTPODRUČJA VINA „CHIANTI” S OZNAKOM D.O.C.G.

Geološki homogeno područje smješteno u središtu toskanskih brda koje na sjeveru graniči s Apeninima, a na jugu seže dalje od Siene. Na području prevladava tzv. klima „toskanskog kopnenog brdskog područja”. To je vinogradarsko područje još od doba Etruščana. Poljoprivredni sustavi radikalno su se promijenili nakon što su poduzetnici 1970-ih prešli sa sustavâ dijeljenja prinosa na izravno upravljanje vinogradima. Gustoća sadnje najnovijih vinograda obično iznosi približno 4 000 po hektaru. Glavna je sorta grožđa Sangiovese u kombinaciji s drugim sortama (crno i bijelo) u postocima koji su se mijenjali tijekom godina. Dopušteno je najviše 10 % bijelih sorta grožđa.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

NE POSTOJE

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14228

---

(1)  Delegirana uredba Komisije (EU) 2019/33 оd 17. listopada 2018. o dopuni Uredbe (EU) br. 1308/2013 Europskog parlamenta i Vijeća u pogledu zahtjeva za zaštitu oznaka izvornosti, oznaka zemljopisnog podrijetla i tradicionalnih izraza u sektoru vina, postupka podnošenja prigovora, ograničenja upotrebe, izmjena specifikacija proizvoda, poništenja zaštite te označivanja i prezentiranja (SL L 9, 11.1.2019., str. 2.).

---

| 5.11.2019 | HR | Službeni list Europske unije | C 374/8 |
| --- | --- | --- | --- |

5.11.2019

HR

Službeni list Europske unije

C 374/8

---

Objava obavijesti o odobrenju standardne izmjene specifikacije proizvoda za naziv u sektoru vina iz članka 17. stavaka 2. i 3. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33

(2019/C 374/02)

Ova se obavijest objavljuje u skladu s člankom 17. stavkom 5. Delegirane uredbe Komisije (EU) 2019/33 (1).

OBAVIJEST O ODOBRENJU STANDARDNE IZMJENE

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco/Valdobbiadene – Prosecco/Conegliano – Prosecco ”

Referentni broj: PDO-IT-A0515-AM03

Datum obavijesti: 2. kolovoza 2019.

OPIS I RAZLOZI ODOBRENE IZMJENE

1.   Uključivanje sorte „na talogu”

Opis i razlozi

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” vrhunsko je pjenušavo vino „na talogu” dobiveno fermentacijom u boci bez uklanjanja taloga od fermentacije. Proizvodi se od grožđa iz jedne berbe fermentacijom u boci u razdoblju od 1. ožujka do 30. lipnja nakon berbe grožđa. Na početku postupka fermentacije u boci serija ne smije biti izložena tlaku koji je veći od 0,5 bara. Proizvod se ne smije pustiti u potrošnju prije nego što prođe najmanje 90 dana fermentacije čitave serije i njezina odležavanja na talogu.

Analitička i organoleptička svojstva uključena su za tu sortu vina.

Ta je sorta rezultat obveze uključivanja sorte pjenušavog vina koja se tradicionalno proizvodi na predmetnom području proizvodnje te se posebno cijeni kao kvalitetni proizvod.

Ta se izmjena odnosi na članke 1., 4., 5., 6. i 7. specifikacije proizvoda i odjeljak 1.4. „Opis vina” u jedinstvenom dokumentu.

2.   Proširenje oznake udjela šećera kako bi se obuhvatila sorta „pjenušavo”

Opis i razlozi

Pojam „extra brut” uključen je za sortu „pjenušavo”.

Takvo uključivanje udjela šećera omogućuje istodobno navođenje količine neprevrelog šećera u pjenušavim vinima i detaljnih informacija za potrošača.

Time se mijenjaju članci 5. i 9. specifikacije proizvodnje, ali ne utječe se na jedinstveni dokument.

3.   Puštanje u potrošnju „pjenušave” sorte s dodatnim zemljopisnim naznakama

Opis i razlozi

Vrhunska sorta vina „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” s riječju „Rive” u dodatnim zemljopisnim naznakama mora se pustiti u potrošnju od početka ožujka godine koja slijedi nakon berbe.

Dan puštanja u potrošnju odgođen je kako bi se omogućio razvoj optimalnih organoleptičkih svojstava proizvoda.

Time se mijenja članak 7. specifikacije proizvodnje, ali ne utječe se na jedinstveni dokument.

4.   Zabrana materijala/proizvoda za ukrašavanje staklenih boca

Opis i razlozi

Materijale/proizvode koji prianjaju na staklo nije dopušteno upotrebljavati za ukrašavanje boca (npr. termoskupljajuće etikete).

Tom se izmjenom zabranjuje ukrašavanje staklenih boca bilo kojom vrstom proizvoda kako se ne bi izmijenila dopuštena shema boja.

Time se mijenja članak 8. specifikacije proizvodnje, ali ne utječe se na jedinstveni dokument.

5.   Sustavi uzgoja vinove loze

Opis i razlozi

Zabranjen je uzgoj vinove loze u obliku slobodnog kordona ili zavjese.

Ta zabrana sustava uzgoja vinove loze primjenjuje se jedino na nove nasade kako bi se potaknuli drugi sustavi uzgoja koji su tradicionalniji na tom području.

Time se mijenja članak 4. specifikacije proizvodnje, ali ne utječe se na jedinstveni dokument.

6.   Analitička i organoleptička svojstva pri potrošnji vrhunske pjenušave sorte vina „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” s riječju „Rive” u dodatnim zemljopisnim naznakama

Opis i razlozi

Navedena su kemijska, fizička i organoleptička svojstva vrhunske pjenušave sorte vina „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” s riječju „Rive” u dodatnim zemljopisnim naznakama.

Kemijska i fizikalna svojstva te sorte navedena su odvojeno od organoleptičkih svojstava koja su bila prethodno uključena u vrhunsku pjenušavu sortu vina „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco”.

Ta se izmjena odnosi na članak 6. specifikacije proizvoda i odjeljak 1.4. „Opis vina” u jedinstvenom dokumentu.

7.   Poboljšanja organoleptičkih svojstava

Opis i razlozi

Za „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” izrazi navedeni u opisu okusa jesu: „suh do polusuh”.

Za pjenušavu sortu vina „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” dodaje se sljedeći opis pjene: „fina i brzo prolazna”.

Za vrhunsku pjenušavu sortu vina „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” i „Conegliano Valdobbiadene Superiore di Cartizze” ili „Valdobbiadene Superiore di Cartizze” dodan je sljedeći opis za pjenu: „fina i postojana”.

To su poboljšanja organoleptičkih svojstava proizvodâ.

Ta se izmjena odnosi na članak 6. specifikacije proizvoda i odjeljak 1.4. „Opis vina” u jedinstvenom dokumentu.

JEDINSTVENI DOKUMENT

1.   Naziv proizvoda

Conegliano Valdobbiadene – Prosecco

Valdobbiadene – Prosecco

Conegliano – Prosecco

2.   Vrsta oznake zemljopisnog podrijetla

ZOI – zaštićena oznaka izvornosti

3.   Kategorije proizvoda od vinove loze

| 1. | Vino |
| --- | --- |

1.

| 4. | Pjenušavo vino |
| --- | --- |

4.

| 5. | Kvalitetno pjenušavo vino |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kvalitetno aromatično pjenušavo vino |
| --- | --- |

6.

| 8. | Biser vino |
| --- | --- |

8.

4.   Opis vina

Conegliano Valdobbiadene – Prosecco

boja: slamnatožuta različita intenziteta, svijetla;

miris: vinski, svjež, skladan, ugodno voćni;

okus: suh do polusuh, ugodne gorčine i pun;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,5 % vol.;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” Frizzante

pjena: fina i brzo prolazna;

boja: slamnatožuta različita intenziteta, svijetla;

miris: ugodan i karakteristično voćni;

okus: svjež, skladan i voćni;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,5 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” Frizzante fermentirano u boci

može biti mutno;

miris: ugodan i karakteristično voćni s mogućim notama hrskavog kruha i kvasca;

okus: svjež, skladan, ugodno pjenušav, voćni s mogućim notama hrskavog kruha i kvasca;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 10,5 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” Spumante Superiore

pjena: fina i postojana;

boja: slamnatožuta različita intenziteta, svijetla;

miris: ugodan i karakteristično voćni;

okus: svjež, skladan, ugodno voćni, izražen;

najmanja ukupna alkoholna jakost: 11 % vol.;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” Spumante Superiore na talogu

pjena: fina i postojana;

boja: slamnatožuta različita intenziteta, moguće mutna;

miris: ugodan i karakteristično voćni s mogućim notama hrskavog kruha i kvasca;

okus: svjež, skladan, voćni s mogućim notama hrskavog kruha i kvasca;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” Spumante Superiore Rive

pjena: fina i postojana;

boja: slamnatožuta različita intenziteta, svijetla;

miris: ugodan i karakteristično voćni;

okus: svjež, skladan, ugodno voćni, izražen;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,5 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

„Conegliano Valdobbiadene Superiore di Cartizze” ili „Valdobbiadene Superiore di Cartizze”

pjena: fina i postojana;

boja: slamnatožuta različita intenziteta, svijetla;

miris: ugodan i karakteristično voćni;

okus: svjež, skladan, ugodno voćni, izražen;

najmanja ukupna alkoholna jakost izražena volumenom: 11,5 %;

najmanja količina ekstrakta bez šećera: 14 g/l.

Svi analitički parametri koji nisu navedeni u tablici u skladu su s ograničenjima propisanima nacionalnim zakonodavstvom i zakonodavstvom EU-a.

| Opća analitička svojstva |
| --- |
| Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela) | |
| Najmanja ukupna kiselost | 4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina |
| Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri) | |
| Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri) | |

Opća analitička svojstva

Najveća ukupna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja stvarna alkoholna jakost (u % volumnog udjela)

Najmanja ukupna kiselost

4,5 grama po litri, izraženo kao vinska kiselina

Najveći sadržaj hlapljivih kiselina (u miliekvivalentima po litri)

Najveći ukupni udio sumporova dioksida (u miligramima po litri)

5.   Enološki postupci

a.   Osnovni enološki postupci

Priprema serije namijenjene za proizvodnju pjenušavog vina

Poseban enološki postupak

Za pripremu sastojaka koji se upotrebljavaju za proizvodnju pjenušavog vina dopušten je tradicionalni postupak upotrebe vina proizvedenog od sorti Pinot i/ili Chardonnay. Količine ne smiju biti veće od 15 % ukupnog volumena.

b.   Najveći prinosi

Conegliano Valdobbiadene – Prosecco

13 500 kg grožđa po hektaru

Conegliano Valdobbiadene – Prosecco „Rive”

13 000 kg grožđa po hektaru

Conegliano Valdobbiadene – Prosecco „Superiore di Cartizze”

12 000 kg grožđa po hektaru

6.   Razgraničeno zemljopisno područje

Područje proizvodnje grožđa za proizvodnju vinâ „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” s oznakom kontroliranog i zajamčenog podrijetla (DOCG) nalazi se u proizvodnom području vina „Prosecco” s oznakom kontroliranog podrijetla (DOC). Razgraničeno je na sljedeći način:

| A) | Proizvodno područje grožđa za proizvodnju vinâ „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” iz članka 1. stavka 1. obuhvaća brdsko područje sljedećih općina: Conegliano – San Vendemiano – Colle Umberto – Vittorio Veneto – Tarzo – Cison di Valmarino – San Pietro di Feletto – Refrontolo – Susegana – Pieve di Soligo – Farra di Soligo – Follina – Miane – Vidor – Valdobbiadene.
  Točnije, područje je razgraničeno kako slijedi. Polazišna je točka za određivanje granica lokacija Fornace (nadmorska visina 175 m), približno tri kilometra zapadno od općine Valdobbiadene, gdje se upravna granica između općina Valdobbiadene i Segusino spaja s cestom u pravcu Valdobbiadene – Segusino.
  Razgraničenje zatim prati upravnu granicu između tih općina sve do prijevoja Col Antich, gdje na nadmorskoj visini od 500 m skreće do Ca’Pardolin, u blizini naselja Combai, gdje se s nadmorske visine od 500 m spušta do glavnog gradskog trga, najprije ulicom Via Cimavilla, a zatim ulicom Via Trieste. Otamo se, prateći ulicu koja vodi do crkve, proteže do seoske kuće Duel i potom prolazi duž vršnog grebena brda i preko ceste u pravcu Miane – Campea te se penje po brdu Tenade i prati njegov vršni greben do lokacije Tre Ponti na cesti u pravcu Follina – Pieve di Soligo.
  Po prelasku ceste granica se penje na brdo Croda di Zuel i prati ga duž vršnog grebena, pritom prolazeći iznad kapelice Santa Lucia na nadmorskoj visini od 356 m, iznad sela Zuel di Là i iznad naselja Resera. Granica nakon toga prati cestu u pravcu Resera – Tarzo do njezina spajanja s cestom u pravcu Revine – Tarzo. Od tog raskrižja granica prati istu cestu do naselja Tarzo i potom do raskrižja s cestom u pravcu Refrontolo – Cozzuolo na lokaciji Ponte Maset u naselju Corbanese. Zatim se nastavlja kroz općine Tarzo i Vittorio Veneto sve do lokalne ceste poznate pod nazivom „dei Piai” i „delle Perdonanze”. Prati tu cestu do potoka Cervada, a potom se spušta niz potok do ceste u pravcu Cozzuolo – Vittorio Veneto te nastavlja u smjeru općine Vittorio Veneto sve do raskrižja s cestom koja vodi od općine Conegliano do središta općine Vittorio Veneto. Zatim se spušta prema općini Conegliano sve do naselja San Giacomo di Veglia i otamo se usmjerava prema naselju San Martino u općini Colle Umberto. Nakon sela Campion skreće desno po općinskoj cesti u naselju San Martino kako bi došla do Colle Umberto, gdje se spaja s državnom cestom br. 51 (poznate pod nazivom Alemagna) sve do izlaza br. 5 i otamo nastavlja prema gradu Conegliano.
  Nakon što prođe kraj izlaza prema naselju Gai s državne ceste br. 13, poznate pod nazivom Pontebbana, prati novu obilaznicu oko grada Conegliano i zatim se opet spaja s državnom cestom br. 13 iz lokacije Ferrera.
  Nakon tog spajanja granica se proteže do naselja Susegana i odmah nakon njega skreće prema zapadu na cestu koja vodi do naselja Colfosco, a poznata je pod nazivom „strada della Barca”.
  Iz naselja Colfosco, prateći cestu „Mercatelli”, granica se nastavlja do izlaza za Falzè, gdje skreće i nastavlja starom cestom prema naselju Pieve di Soligo (cesta u pravcu Ponte Priula – Pieve di Soligo koja vodi do ulice Via Chisini).
  Granica prolazi kroz središte grada i nastavlja se duž ulice Via Schiratti do naselja Soligo, gdje skreće lijevo i nastavlja se duž autoceste u pravcu Soligo – Ponte di Vidor, prolazeći kroz naselja Farra di Soligo, Col San Martino, Colbertaldo i Vidor, do naselja Ponte di Vidor gdje skreće ulijevo kako bi došla do naselja Bigolino. Nakon naselja Bigolino granica silazi s ceste koja vodi do naselja Valdobbiadene te skreće lijevo i nastavlja općinskom cestom prema elektrani ENEL i selu Villanova sve do prelaska potoka La Roggia. Prati tok potoka do riječne terase neposredno iznad rijeke Piave. Nastavlja se duž terase (vidjeti priloženu regionalnu kartu „Pregled granica riječne terase”) i potom se penje na cestu u pravcu Valdobbiadene – Segusino kod kapelice San Giovanni nakon crkve San Vito. Otamo prati autocestu u pravcu Valdobbiadene – Segusino i vraća se do lokacije Fornace i time zatvara perimetar razgraničenog područja. |
| --- | --- |

A)

Proizvodno područje grožđa za proizvodnju vinâ „Conegliano Valdobbiadene – Prosecco” iz članka 1. stavka 1. obuhvaća brdsko područje sljedećih općina: Conegliano – San Vendemiano – Colle Umberto – Vittorio Veneto – Tarzo – Cison di Valmarino – San Pietro di Feletto – Refrontolo – Susegana – Pieve di Soligo – Farra di Soligo – Follina – Miane – Vidor – Valdobbiadene.

Točnije, područje je razgraničeno kako slijedi. Polazišna je točka za određivanje granica lokacija Fornace (nadmorska visina 175 m), približno tri kilometra zapadno od općine Valdobbiadene, gdje se upravna granica između općina Valdobbiadene i Segusino spaja s cestom u pravcu Valdobbiadene – Segusino.

Razgraničenje zatim prati upravnu granicu između tih općina sve do prijevoja Col Antich, gdje na nadmorskoj visini od 500 m skreće do Ca’Pardolin, u blizini naselja Combai, gdje se s nadmorske visine od 500 m spušta do glavnog gradskog trga, najprije ulicom Via Cimavilla, a zatim ulicom Via Trieste. Otamo se, prateći ulicu koja vodi do crkve, proteže do seoske kuće Duel i potom prolazi duž vršnog grebena brda i preko ceste u pravcu Miane – Campea te se penje po brdu Tenade i prati njegov vršni greben do lokacije Tre Ponti na cesti u pravcu Follina – Pieve di Soligo.

Po prelasku ceste granica se penje na brdo Croda di Zuel i prati ga duž vršnog grebena, pritom prolazeći iznad kapelice Santa Lucia na nadmorskoj visini od 356 m, iznad sela Zuel di Là i iznad naselja Resera. Granica nakon toga prati cestu u pravcu Resera – Tarzo do njezina spajanja s cestom u pravcu Revine – Tarzo. Od tog raskrižja granica prati istu cestu do naselja Tarzo i potom do raskrižja s cestom u pravcu Refrontolo – Cozzuolo na lokaciji Ponte Maset u naselju Corbanese. Zatim se nastavlja kroz općine Tarzo i Vittorio Veneto sve do lokalne ceste poznate pod nazivom „dei Piai” i „delle Perdonanze”. Prati tu cestu do potoka Cervada, a potom se spušta niz potok do ceste u pravcu Cozzuolo – Vittorio Veneto te nastavlja u smjeru općine Vittorio Veneto sve do raskrižja s cestom koja vodi od općine Conegliano do središta općine Vittorio Veneto. Zatim se spušta prema općini Conegliano sve do naselja San Giacomo di Veglia i otamo se usmjerava prema naselju San Martino u općini Colle Umberto. Nakon sela Campion skreće desno po općinskoj cesti u naselju San Martino kako bi došla do Colle Umberto, gdje se spaja s državnom cestom br. 51 (poznate pod nazivom Alemagna) sve do izlaza br. 5 i otamo nastavlja prema gradu Conegliano.

Nakon što prođe kraj izlaza prema naselju Gai s državne ceste br. 13, poznate pod nazivom Pontebbana, prati novu obilaznicu oko grada Conegliano i zatim se opet spaja s državnom cestom br. 13 iz lokacije Ferrera.

Nakon tog spajanja granica se proteže do naselja Susegana i odmah nakon njega skreće prema zapadu na cestu koja vodi do naselja Colfosco, a poznata je pod nazivom „strada della Barca”.

Iz naselja Colfosco, prateći cestu „Mercatelli”, granica se nastavlja do izlaza za Falzè, gdje skreće i nastavlja starom cestom prema naselju Pieve di Soligo (cesta u pravcu Ponte Priula – Pieve di Soligo koja vodi do ulice Via Chisini).

Granica prolazi kroz središte grada i nastavlja se duž ulice Via Schiratti do naselja Soligo, gdje skreće lijevo i nastavlja se duž autoceste u pravcu Soligo – Ponte di Vidor, prolazeći kroz naselja Farra di Soligo, Col San Martino, Colbertaldo i Vidor, do naselja Ponte di Vidor gdje skreće ulijevo kako bi došla do naselja Bigolino. Nakon naselja Bigolino granica silazi s ceste koja vodi do naselja Valdobbiadene te skreće lijevo i nastavlja općinskom cestom prema elektrani ENEL i selu Villanova sve do prelaska potoka La Roggia. Prati tok potoka do riječne terase neposredno iznad rijeke Piave. Nastavlja se duž terase (vidjeti priloženu regionalnu kartu „Pregled granica riječne terase”) i potom se penje na cestu u pravcu Valdobbiadene – Segusino kod kapelice San Giovanni nakon crkve San Vito. Otamo prati autocestu u pravcu Valdobbiadene – Segusino i vraća se do lokacije Fornace i time zatvara perimetar razgraničenog područja.

| B) | Pjenušavo vino proizvedeno od grožđa ubranog u naselju San Pietro di Barbozza, na području pod nazivom Cartizze, može nositi dodatnu oznaku „Superiore di Cartizze”.
  To potpodručje razgraničeno je kako slijedi. Polazišna je točka most preko rijeke Teva, koji se nalazi zapadno od naselja Soprapiana na općinskoj cesti u pravcu Piovine – Soprapiana, između naselja Case Boret (nadmorska visina 184 m) i naselja Soprapiana (nadmorska visina 197 m). Otamo se granica penje sjeverno duž rijeke Teva sve do ušća u kanal Zente koji prati sve do ušća u kanal Piagar. Zatim prati kanal Piagar do međe čestica br. 63 i br. 71: (naselje San Pietro di Barbozza, sekcija B, list VII).
  Od te međe tih čestica granica prolazi kroz čestice br. 540 i br. 543 i prati smjer posljednjeg dijela međe čestice br. 547 i br. 735 sve do sjeverne granice čestice br. 542 na raskrižju s općinskom cestom Vettorazzi.
  Granica se proteže duž sjeverne strane prethodno navedene ceste. Nakon prvog raskrižja (Fontana del Bicio) prati lokalnu cestu Menegazzi sve do točke u kojem se ona spaja s vršnim grebenom brda Vettoraz. Kreće se duž vršnog grebena brda, prelazeći iznad kuće Misotto te se priključuje lokalnoj cesti Tresiese (tri živice).
  Granica se nastavlja duž prethodno navedene ceste do lokalne ceste Mont i njezina prvog zavoja (čestica br. III u naselju San Pietro di Barbozza, sekcija B, list X). Tada se s ceste penje prema području koje je zasađeno vinogradima i prolazi uz njegov rub te se ponovno spušta na cestu Mont u blizini svetišta.
  Granica prati cestu do raskrižja s općinskom cestom Piander. Zatim se spušta duž lokalne ceste Strett i nastavlja u istom smjeru sve do spajanja s cestom u pravcu Saccol – Follo istočno od kuće Agostinetto Sergio. Spušta se cestom Cal de Sciap do potoka Valle della Riveta (potok Borgo). Granica prati potok do međe čestica br. 149 i br. 151 u općini Valdobbiadene, sekcija B, list XI, i nastavlja sjeverno kroz čestice od br. 149 do br. 151 te od br. 148 do br. 151. Prelazi lokalnu cestu Campion, koja obuhvaća čestice od br. 178 do br. 184, od br. 179 do br. 184, od br. 179 do br. 167, od br. 179 do br. 182 i od br. 181 do br. 185 te dopire do kanala Tevicella na području Col Zancher i Pra Ospitale. Zatim prolazi kroz čestice od br. 21. do br. 65 naselja San Pietro di Barbozza, sekcija B, list XIII, a zatim od br. 22 do br. 67 i od br. 66 do br. 67, pri čemu prelazi cestu Bisoi [sic] (fordera) i spaja se s općinskom cestom Cavalier i prolazi kroz čestice od br. 24 do br. 28 te se nastavlja duž ceste i vraća u polazišnu točku (most preko rijeke Teva). |
| --- | --- |

B)

Pjenušavo vino proizvedeno od grožđa ubranog u naselju San Pietro di Barbozza, na području pod nazivom Cartizze, može nositi dodatnu oznaku „Superiore di Cartizze”.

To potpodručje razgraničeno je kako slijedi. Polazišna je točka most preko rijeke Teva, koji se nalazi zapadno od naselja Soprapiana na općinskoj cesti u pravcu Piovine – Soprapiana, između naselja Case Boret (nadmorska visina 184 m) i naselja Soprapiana (nadmorska visina 197 m). Otamo se granica penje sjeverno duž rijeke Teva sve do ušća u kanal Zente koji prati sve do ušća u kanal Piagar. Zatim prati kanal Piagar do međe čestica br. 63 i br. 71: (naselje San Pietro di Barbozza, sekcija B, list VII).

Od te međe tih čestica granica prolazi kroz čestice br. 540 i br. 543 i prati smjer posljednjeg dijela međe čestice br. 547 i br. 735 sve do sjeverne granice čestice br. 542 na raskrižju s općinskom cestom Vettorazzi.

Granica se proteže duž sjeverne strane prethodno navedene ceste. Nakon prvog raskrižja (Fontana del Bicio) prati lokalnu cestu Menegazzi sve do točke u kojem se ona spaja s vršnim grebenom brda Vettoraz. Kreće se duž vršnog grebena brda, prelazeći iznad kuće Misotto te se priključuje lokalnoj cesti Tresiese (tri živice).

Granica se nastavlja duž prethodno navedene ceste do lokalne ceste Mont i njezina prvog zavoja (čestica br. III u naselju San Pietro di Barbozza, sekcija B, list X). Tada se s ceste penje prema području koje je zasađeno vinogradima i prolazi uz njegov rub te se ponovno spušta na cestu Mont u blizini svetišta.

Granica prati cestu do raskrižja s općinskom cestom Piander. Zatim se spušta duž lokalne ceste Strett i nastavlja u istom smjeru sve do spajanja s cestom u pravcu Saccol – Follo istočno od kuće Agostinetto Sergio. Spušta se cestom Cal de Sciap do potoka Valle della Riveta (potok Borgo). Granica prati potok do međe čestica br. 149 i br. 151 u općini Valdobbiadene, sekcija B, list XI, i nastavlja sjeverno kroz čestice od br. 149 do br. 151 te od br. 148 do br. 151. Prelazi lokalnu cestu Campion, koja obuhvaća čestice od br. 178 do br. 184, od br. 179 do br. 184, od br. 179 do br. 167, od br. 179 do br. 182 i od br. 181 do br. 185 te dopire do kanala Tevicella na području Col Zancher i Pra Ospitale. Zatim prolazi kroz čestice od br. 21. do br. 65 naselja San Pietro di Barbozza, sekcija B, list XIII, a zatim od br. 22 do br. 67 i od br. 66 do br. 67, pri čemu prelazi cestu Bisoi [sic] (fordera) i spaja se s općinskom cestom Cavalier i prolazi kroz čestice od br. 24 do br. 28 te se nastavlja duž ceste i vraća u polazišnu točku (most preko rijeke Teva).

| C) | Područje proizvodnje sorti grožđa Pinot Bianco, Pinot Nero, Pinot Grigio i Chardonnay koje se upotrebljavaju u tradicionalnim postupcima iz članka 5. stavka 3. obuhvaća upravno područje sljedećih općina u pokrajini Treviso: Cappella Maggiore, Cison di Valmarino, Colle Umberto, Conegliano, Cordignano, Farra di Soligo, Follina, Fregona, Miane, Pieve di Soligo, Refrontolo, Revine Lago, San Fior, San Pietro di Feletto, San Vendemiano, Sarmede, Segusino, Susegana, Tarzo, Valdobbiadene, Vidor, Vittorio Veneto, Asolo, Caerano S. Marco, Castelcucco, Cavaso del Tomba, Cornuda, Crocetta del Montello, Fonte, Giavera del Montello, Maser, Monfumo, Montebelluna, Nervesa della Battaglia, Paderno del Grappa, Pederobba, Possagno, S. Zenone degli Ezzelini, Volpago del Montello, Borso del Grappa i Crespano del Grappa. |
| --- | --- |

C)

Područje proizvodnje sorti grožđa Pinot Bianco, Pinot Nero, Pinot Grigio i Chardonnay koje se upotrebljavaju u tradicionalnim postupcima iz članka 5. stavka 3. obuhvaća upravno područje sljedećih općina u pokrajini Treviso: Cappella Maggiore, Cison di Valmarino, Colle Umberto, Conegliano, Cordignano, Farra di Soligo, Follina, Fregona, Miane, Pieve di Soligo, Refrontolo, Revine Lago, San Fior, San Pietro di Feletto, San Vendemiano, Sarmede, Segusino, Susegana, Tarzo, Valdobbiadene, Vidor, Vittorio Veneto, Asolo, Caerano S. Marco, Castelcucco, Cavaso del Tomba, Cornuda, Crocetta del Montello, Fonte, Giavera del Montello, Maser, Monfumo, Montebelluna, Nervesa della Battaglia, Paderno del Grappa, Pederobba, Possagno, S. Zenone degli Ezzelini, Volpago del Montello, Borso del Grappa i Crespano del Grappa.

7.   Glavne sorte vinove loze

Glera W. – Serprino

8.   Opis povezanosti

Conegliano Valdobbiadene – Prosecco (it)/Valdobbiadene – Prosecco (it)/Conegliano – Prosecco (it)

Brda koja se protežu od istoka prema zapadu sastoje se od tla od pješčenjaka i lapora na karbonatnom supstratu, što grožđu daje vrlo intenzivnu i finu aromatsku notu s jakim mineralnim okusom. Umjerena klima i temperaturne razlike proizvode aromatičan i kiselkast okus, što vinu daje vinske i cvjetne note. Ljudi stoljećima obrađuju zemlju na strmim brdima. Uzgoj sorte Prosecco na tim brdima prvi puta spominje 1772. Francesco Maria Malvolti, plemić iz naselja Conegliano, u sedmom svesku novina Giornale d’Italia.

Naziv je registrirana oznaka izvornosti (DOC) od 1969. te oznaka kontrolirane i zajamčene izvornosti (DOCG) od 2009.

9.   Osnovni dodatni uvjeti (pakiranje, označivanje, ostali zahtjevi)

Upotreba upućivanja na izraz „Rive”

Pravni okvir:

zakonodavstvo EU-a

Vrsta dodatnog uvjeta:

dodatne odredbe u pogledu označivanja

Opis uvjeta:

Pri označavanju i predstavljanju pjenušavog vina mogu se navesti općine ili sela s popisa A specifikacije proizvoda, pod uvjetom da se uz naziv općine ili sela u kojem je grožđe ubrano navede i izraz „Rive” te da su ta upućivanja u registru vinove loze.

Dodatne zemljopisne jedinice jesu sljedeće:

1. San Vito, 2. Bigolino, 3. San Giovanni, 4. San Pietro di Barbozza, 5. Santo Stefano, 6. Guia, 7. Vidor, 8. Colbertaldo, 9. Miane, 10. Combai, 11. Campea, 12. Premaor, 13. Farra di Soligo, 14. Col San Martino, 15. Soligo, 16. Follina, 17. Farrò, 18. Cison di Valmarino, 19. Rolle, 20. Pieve di Soligo, 21. Solighetto, 22. Refrontolo, 23. San Pietro di Feletto, 24. Rua di Feletto, 25. Santa Maria di Feletto, 26. San Michele di Feletto, 27. Bagnolo, 28. Tarzo, 29. Resera, 30. Arfanta, 31. Corbanese, 32. Susegana, 33. Colfosco, 34. Collalto, 35. Formeniga, 36. Cozzuolo, 37. Carpesica, 38. Manzana, 39. Scomigo, 40. Collalbrigo-Costa, 41. Ogliano, 42. San Vendemiano i 43. Colle Umberto.

Poveznica na specifikaciju proizvoda

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14207

---

(1)  SL L 9, 11.1.2019., str. 2.

---