# Eiropas Savienības C 433/2019

| | ISSN 1977-0952 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 433 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 62. gadagājums2019. gada 23. decembris |

ISSN 1977-0952

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 433

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

62. gadagājums2019. gada 23. decembris

---

| Saturs | Lappuse |
| --- | --- |
| | |
| | EIROPAS PARLAMENTS 2018.‒2019. GADA SESIJA 2018. gada 10.–13. septembra sēdes Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 227, 5.7.2019 . PIEŅEMTIE TEKSTI | 1 |

Saturs

Lappuse

EIROPAS PARLAMENTS 2018.‒2019. GADA SESIJA 2018. gada 10.–13. septembra sēdes Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 227, 5.7.2019 . PIEŅEMTIE TEKSTI

EIROPAS PARLAMENTS

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 227, 5.7.2019 .

1

---

| | I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi |
| --- | --- |
| | REZOLŪCIJAS |
| | Eiropas Parlaments |
| 2019/C 433/02 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par ES kohēzijas politikas ietekmi uz Ziemeļīriju (2017/2225(INI)) | 2 |
| | REZOLŪCIJAS |
| 2019/C 433/03 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par Grieķijai paredzētiem īpašajiem pasākumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2015/1839 (2018/2038(INI)) | 5 |
| 2019/C 433/04 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par risinājumiem attiecībā uz darba ņēmēju reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā pēc traumas vai slimības (2017/2277(INI)) | 9 |
| 2019/C 433/05 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par ES un trešo valstu attiecībām finanšu pakalpojumu reglamentēšanas un uzraudzības jomā (2017/2253(INI)) | 19 |
| 2019/C 433/06 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par izaugsmes un kohēzijas stimulēšanu ES pierobežas reģionos (2018/2054(INI)) | 24 |
| 2019/C 433/07 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par pasākumiem, ar kuriem Eiropas Savienībā novērst un apkarot personas aizskaršanu un seksuālu uzmākšanos darbavietā, sabiedriskās vietās un politiskajā dzīvē (2018/2055(INI)) | 31 |
| 2019/C 433/08 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par valodu līdztiesību digitālajā laikmetā (2018/2028(INI)) | 42 |
| 2019/C 433/09 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par pārredzamu un atbildīgu dabas resursu pārvaldību jaunattīstības valstīs: meži (2018/2003(INI)) | 50 |
| 2019/C 433/10 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūcija par priekšlikumu, kurā Padome tiek aicināta saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu konstatēt, ka ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (2017/2131(INL)) | 66 |
| 2019/C 433/11 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūcija par autonomo ieroču sistēmām (2018/2752(RSP)) | 86 |
| 2019/C 433/12 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūcija par ES un ASV attiecību stāvokli (2017/2271(INI)) | 89 |
| 2019/C 433/13 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūcija par ES un Ķīnas attiecību stāvokli (2017/2274(INI)) | 103 |
| 2019/C 433/14 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Ugandu, opozīcijā esošo parlamenta deputātu arestiem (2018/2840(RSP)) | 121 |
| 2019/C 433/15 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Mjanmu, jo īpaši žurnālistu Wa Lone un Kyaw Soe Oo lietu (2018/2841(RSP)) | 124 |
| 2019/C 433/16 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Kambodžu, jo īpaši Kem Sokha lietu (2018/2842(RSP)) | 128 |
| 2019/C 433/17 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par 2018. gada jūlijā notikušajiem ugunsgrēkiem pie Mati Atikas reģionā (Grieķijā) un ES reaģēšanas pasākumiem (2018/2847(RSP)) | 132 |
| 2019/C 433/18 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Khan al-Ahmar un citiem beduīnu ciematiem draudošo nojaukšanu (2018/2849(RSP)) | 134 |
| 2019/C 433/19 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā (2018/2035(INI)) | 136 |
| 2019/C 433/20 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par aprites ekonomikas paketes īstenošanu: iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas (2018/2589(RSP)) | 146 |
| 2019/C 433/21 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Eiropas Viena veselība rīcības plānu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai (2017/2254(INI)) | 153 |
| 2019/C 433/22 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Eiropa kustībā: ES nākotnes mobilitātes programmu (2017/2257(INI)) | 173 |
| 2019/C 433/23 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (2017/2128(INI)) | 183 |
| 2019/C 433/24 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par divējādas kvalitātes produktiem vienotajā tirgū (2018/2008(INI)) | 191 |

I   Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

2019/C 433/02

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par ES kohēzijas politikas ietekmi uz Ziemeļīriju (2017/2225(INI))

2

REZOLŪCIJAS

2019/C 433/03

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par Grieķijai paredzētiem īpašajiem pasākumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2015/1839 (2018/2038(INI))

5

2019/C 433/04

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par risinājumiem attiecībā uz darba ņēmēju reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā pēc traumas vai slimības (2017/2277(INI))

9

2019/C 433/05

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par ES un trešo valstu attiecībām finanšu pakalpojumu reglamentēšanas un uzraudzības jomā (2017/2253(INI))

19

2019/C 433/06

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par izaugsmes un kohēzijas stimulēšanu ES pierobežas reģionos (2018/2054(INI))

24

2019/C 433/07

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par pasākumiem, ar kuriem Eiropas Savienībā novērst un apkarot personas aizskaršanu un seksuālu uzmākšanos darbavietā, sabiedriskās vietās un politiskajā dzīvē (2018/2055(INI))

31

2019/C 433/08

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par valodu līdztiesību digitālajā laikmetā (2018/2028(INI))

42

2019/C 433/09

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par pārredzamu un atbildīgu dabas resursu pārvaldību jaunattīstības valstīs: meži (2018/2003(INI))

50

2019/C 433/10

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūcija par priekšlikumu, kurā Padome tiek aicināta saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu konstatēt, ka ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (2017/2131(INL))

66

2019/C 433/11

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūcija par autonomo ieroču sistēmām (2018/2752(RSP))

86

2019/C 433/12

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūcija par ES un ASV attiecību stāvokli (2017/2271(INI))

89

2019/C 433/13

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūcija par ES un Ķīnas attiecību stāvokli (2017/2274(INI))

103

2019/C 433/14

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Ugandu, opozīcijā esošo parlamenta deputātu arestiem (2018/2840(RSP))

121

2019/C 433/15

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Mjanmu, jo īpaši žurnālistu Wa Lone un Kyaw Soe Oo lietu (2018/2841(RSP))

Wa Lone

Kyaw Soe Oo

124

2019/C 433/16

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Kambodžu, jo īpaši Kem Sokha lietu (2018/2842(RSP))

Kem Sokha

128

2019/C 433/17

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par 2018. gada jūlijā notikušajiem ugunsgrēkiem pie Mati Atikas reģionā (Grieķijā) un ES reaģēšanas pasākumiem (2018/2847(RSP))

132

2019/C 433/18

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Khan al-Ahmar un citiem beduīnu ciematiem draudošo nojaukšanu (2018/2849(RSP))

Khan al-Ahmar

134

2019/C 433/19

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā (2018/2035(INI))

136

2019/C 433/20

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par aprites ekonomikas paketes īstenošanu: iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas (2018/2589(RSP))

146

2019/C 433/21

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Eiropas Viena veselība rīcības plānu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai (2017/2254(INI))

153

2019/C 433/22

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Eiropa kustībā: ES nākotnes mobilitātes programmu (2017/2257(INI))

173

2019/C 433/23

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (2017/2128(INI))

183

2019/C 433/24

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par divējādas kvalitātes produktiem vienotajā tirgū (2018/2008(INI))

191

---

| | III   Sagatavošanā esoši tiesību akti |
| --- | --- |
| | EIROPAS PARLAMENTS |
| 2019/C 433/25 | P8_TA(2018)0318 Brazīlijā veiktu lauka apskašu atbilstība ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Padomes Lēmumu 2003/17/EK groza attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz lopbarības augu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem Brazīlijā, un attiecībā uz Brazīlijā ražotu lopbarības augu sēklu un graudaugu sēklu līdzvērtīgumu, un attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, dārzeņu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem Moldovā, un attiecībā uz Moldovā ražotu graudaugu sēklu, dārzeņu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD)) | 201 |
| P8_TC1-COD(2017)0297 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2018/..., ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz lopbarības augu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem Brazīlijas Federatīvajā Republikā, un attiecībā uz Brazīlijas Federatīvajā Republikā ražotu lopbarības augu sēklu un graudaugu sēklu līdzvērtīgumu, un attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, dārzeņu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem Moldovas Republikā, un attiecībā uz Moldovas Republikā ražotu graudaugu sēklu, dārzeņu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu | 202 |
| 2019/C 433/26 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS)) | 203 |
| 2019/C 433/27 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajām psihoaktīvajām vielām N-fenil-N-[1-(2- feniletil)piperidīn-4-il]ciklopropānkarboksamīdam (ciklopropilfentanilam) un 2- metoksi-N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidīn-4-il]acetamīdam (metoksiacetilfentanilam) (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE)) | 216 |
| 2019/C 433/28 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD)) | 217 |
| 2019/C 433/29 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2018 projektu, kas pievienots priekšlikumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD)) | 220 |
| 2019/C 433/30 | P8_TA(2018)0328 Eiropas Solidaritātes korpuss ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz Eiropas Solidaritātes korpusa tiesisko regulējumu un groza Regulu (ES) Nr. 1288/2013, (ES) Nr. 1293/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD)) | 222 |
| P8_TC1-COD(2017)0102 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... ar ko paredz Eiropas Solidaritātes korpusa tiesisko regulējumu un groza Regulu (ES) Nr. 1288/2013, Regulu (ES) Nr. 1293/2013 un Lēmumu Nr. 1313/2013/ES | 223 |
| 2019/C 433/31 | P8_TA(2018)0329 Strukturālo reformu atbalsta programma: finansējums un vispārīgais mērķis ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2017/825, lai palielinātu Strukturālo reformu atbalsta programmas finansējumu un pielāgotu tās vispārīgo mērķi (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD)) | 225 |
| P8_TC1-COD(2017)0334 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko groza Regulu (ES) 2017/825, lai palielinātu Strukturālo reformu atbalsta programmas finansējumu un pielāgotu tās vispārīgo mērķi | 226 |
| 2019/C 433/32 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2019.–2020. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu Apvārsnis 2020(COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE)) | 228 |
| 2019/C 433/33 | P8_TA(2018)0334 Nominālie daudzumi, lai Savienības tirgū laistu vienreizējas destilācijas ceļā ražotu šoču ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 110/2008 groza attiecībā uz nominālajiem daudzumiem, lai Savienības tirgū laistu vienreizējas destilācijas ceļā ar pot stillveida destilatoru Japānā ražotu un pudelēs pildītu šoču (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD)) | 244 |
| P8_TC1-COD(2018)0097Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Regulu (EK) Nr. 110/2008 groza attiecībā uz nominālajiem daudzumiem, lai Savienības tirgū laistu vienreizējas destilācijas ceļā ar pot still veida destilatoru Japānā ražotu un pudelēs pildītu šoču | 245 |
| 2019/C 433/34 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Sadarbības memoranda NAT-I-9406 starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību 1. grozījumu (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE)) | 246 |
| 2019/C 433/35 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE)) | 247 |
| 2019/C 433/36 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesībām digitālajā vienotajā tirgū (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) 1 1 | 248 |
| 2019/C 433/37 | P8_TA(2018)0338 Savienības teritorijā ievestās vai no tās izvestās naudas kontrole ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības teritorijā ievestās naudas vai no tās izvestās naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu(COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD)) | 302 |
| P8_TC1-COD(2016)0413 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu | 303 |
| 2019/C 433/38 | P8_TA(2018)0339 Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošana krimināltiesībās ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu krimināltiesībās (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD)) | 304 |
| P8_TC1-COD(2016)0414 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/... par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām | 305 |
| 2019/C 433/39 | Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam, ar ko apstiprina to, ka Eurojust noslēdz Nolīgumu par sadarbību starp Eurojust un Albāniju (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS)) | 306 |
| 2019/C 433/40 | P8_TA(2018)0348 Personu aizsardzība attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīva aprite ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD)) | 307 |
| P8_TC1-COD(2017)0002 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK | 308 |
| 2019/C 433/41 | P8_TA(2018)0349 Vienota digitālā vārteja ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienotas digitālās vārtejas izveidi informācijas, procedūru, palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumu sniegšanai un par Regulas (ES) Nr. 1024/2012 grozījumiem (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD)) | 310 |
| P8_TC1-COD(2017)0086 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko izveido vienotu digitālo vārteju, lai sniegtu piekļuvi informācijai, procedūrām un palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumiem, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1024/2012 | 311 |

III   Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

2019/C 433/25

P8_TA(2018)0318 Brazīlijā veiktu lauka apskašu atbilstība ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Padomes Lēmumu 2003/17/EK groza attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz lopbarības augu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem Brazīlijā, un attiecībā uz Brazīlijā ražotu lopbarības augu sēklu un graudaugu sēklu līdzvērtīgumu, un attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, dārzeņu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem Moldovā, un attiecībā uz Moldovā ražotu graudaugu sēklu, dārzeņu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD))

201

P8_TC1-COD(2017)0297 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2018/..., ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz lopbarības augu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem Brazīlijas Federatīvajā Republikā, un attiecībā uz Brazīlijas Federatīvajā Republikā ražotu lopbarības augu sēklu un graudaugu sēklu līdzvērtīgumu, un attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, dārzeņu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem Moldovas Republikā, un attiecībā uz Moldovas Republikā ražotu graudaugu sēklu, dārzeņu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu

202

2019/C 433/26

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS))

203

2019/C 433/27

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajām psihoaktīvajām vielām N-fenil-N-[1-(2- feniletil)piperidīn-4-il]ciklopropānkarboksamīdam (ciklopropilfentanilam) un 2- metoksi-N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidīn-4-il]acetamīdam (metoksiacetilfentanilam) (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE))

216

2019/C 433/28

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD))

217

2019/C 433/29

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2018 projektu, kas pievienots priekšlikumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD))

220

2019/C 433/30

P8_TA(2018)0328 Eiropas Solidaritātes korpuss ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz Eiropas Solidaritātes korpusa tiesisko regulējumu un groza Regulu (ES) Nr. 1288/2013, (ES) Nr. 1293/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD))

222

P8_TC1-COD(2017)0102 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... ar ko paredz Eiropas Solidaritātes korpusa tiesisko regulējumu un groza Regulu (ES) Nr. 1288/2013, Regulu (ES) Nr. 1293/2013 un Lēmumu Nr. 1313/2013/ES

223

2019/C 433/31

P8_TA(2018)0329 Strukturālo reformu atbalsta programma: finansējums un vispārīgais mērķis ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2017/825, lai palielinātu Strukturālo reformu atbalsta programmas finansējumu un pielāgotu tās vispārīgo mērķi (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

225

P8_TC1-COD(2017)0334 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko groza Regulu (ES) 2017/825, lai palielinātu Strukturālo reformu atbalsta programmas finansējumu un pielāgotu tās vispārīgo mērķi

226

2019/C 433/32

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2019.–2020. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu Apvārsnis 2020(COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE))

228

2019/C 433/33

P8_TA(2018)0334 Nominālie daudzumi, lai Savienības tirgū laistu vienreizējas destilācijas ceļā ražotu šoču ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 110/2008 groza attiecībā uz nominālajiem daudzumiem, lai Savienības tirgū laistu vienreizējas destilācijas ceļā ar pot stillveida destilatoru Japānā ražotu un pudelēs pildītu šoču (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD))

244

P8_TC1-COD(2018)0097Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Regulu (EK) Nr. 110/2008 groza attiecībā uz nominālajiem daudzumiem, lai Savienības tirgū laistu vienreizējas destilācijas ceļā ar pot still veida destilatoru Japānā ražotu un pudelēs pildītu šoču

245

2019/C 433/34

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Sadarbības memoranda NAT-I-9406 starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību 1. grozījumu (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE))

246

2019/C 433/35

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE))

247

2019/C 433/36

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par autortiesībām digitālajā vienotajā tirgū (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) 1 1

1 1

248

2019/C 433/37

P8_TA(2018)0338 Savienības teritorijā ievestās vai no tās izvestās naudas kontrole ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības teritorijā ievestās naudas vai no tās izvestās naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu(COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD))

302

P8_TC1-COD(2016)0413 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu

303

2019/C 433/38

P8_TA(2018)0339 Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošana krimināltiesībās ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu krimināltiesībās (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD))

304

P8_TC1-COD(2016)0414 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/... par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām

305

2019/C 433/39

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam, ar ko apstiprina to, ka Eurojust noslēdz Nolīgumu par sadarbību starp Eurojust un Albāniju (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS))

Eurojust

Eurojust

306

2019/C 433/40

P8_TA(2018)0348 Personu aizsardzība attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīva aprite ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD))

307

P8_TC1-COD(2017)0002 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK

308

2019/C 433/41

P8_TA(2018)0349 Vienota digitālā vārteja ***I Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienotas digitālās vārtejas izveidi informācijas, procedūru, palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumu sniegšanai un par Regulas (ES) Nr. 1024/2012 grozījumiem (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD))

310

P8_TC1-COD(2017)0086 Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko izveido vienotu digitālo vārteju, lai sniegtu piekļuvi informācijai, procedūrām un palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumiem, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1024/2012

311

---

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

23.12.2019

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/1 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/1

---

EIROPAS PARLAMENTS

2018.‒2019. GADA SESIJA

2018. gada 10.–13. septembra sēdes

Šīs sesijas sēžu protokoli ir publicēti OV C 227, 5.7.2019.

PIEŅEMTIE TEKSTI

---

I Rezolūcijas, ieteikumi un atzinumi

REZOLŪCIJAS

Eiropas Parlaments

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/2 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/2

---

P8_TA(2018)0323

ES kohēzijas politikas ietekme uz Ziemeļīriju

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par ES kohēzijas politikas ietekmi uz Ziemeļīriju (2017/2225(INI))

(2019/C 433/02)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā ES kohēzijas politikas ietekmi uz Ziemeļīriju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES kohēzijas politikas ietekmi uz Ziemeļīriju,

| — | ņemot vērā 1998. gada Belfāstas nolīguma (Lielās Piektdienas vienošanās) noteikumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1998. gada Belfāstas nolīguma (Lielās Piektdienas vienošanās) noteikumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A8-0240/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas atzinumu (A8-0240/2018),

| A. | tā kā ES kohēzijas politika Ziemeļīrijā darbojas, izmantojot dažādus instrumentus, ieskaitot Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, programmu PEACE Ziemeļīrijai un pierobežas reģionam un pārrobežu programmu INTERREG; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES kohēzijas politika Ziemeļīrijā darbojas, izmantojot dažādus instrumentus, ieskaitot Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai, Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu, programmu PEACE Ziemeļīrijai un pierobežas reģionam un pārrobežu programmu INTERREG;

| B. | tā kā Ziemeļīrija neapšaubāmi ir reģions, kurš ir guvis ievērojamu labumu no ES kohēzijas politikas; tā kā apņemšanās turpināt finansēju Komisijas daudzgadu finanšu shēmas (DFS) projektā 2021.–2027. gadam ir ļoti vēlama; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ziemeļīrija neapšaubāmi ir reģions, kurš ir guvis ievērojamu labumu no ES kohēzijas politikas; tā kā apņemšanās turpināt finansēju Komisijas daudzgadu finanšu shēmas (DFS) projektā 2021.–2027. gadam ir ļoti vēlama;

| C. | tā kā papildus vispārējiem kohēzijas politikas līdzekļiem Ziemeļīrija ir konkrēti guvusi labumu no īpašām pārrobežu un starpkopienu programmām, ieskaitot programmu PEACE; |
| --- | --- |

C.

tā kā papildus vispārējiem kohēzijas politikas līdzekļiem Ziemeļīrija ir konkrēti guvusi labumu no īpašām pārrobežu un starpkopienu programmām, ieskaitot programmu PEACE;

| D. | tā kā ES kohēzijas politika, jo īpaši ar programmu PEACE, ir devusi izšķirīgu ieguldījumu Ziemeļīrijas miera procesā, atbalsta Lielās Piektdienas vienošanos un turpina atbalstīt abu kopienu izlīgumu; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES kohēzijas politika, jo īpaši ar programmu PEACE, ir devusi izšķirīgu ieguldījumu Ziemeļīrijas miera procesā, atbalsta Lielās Piektdienas vienošanos un turpina atbalstīt abu kopienu izlīgumu;

| E. | tā kā pēc pirmās PEACE programmas izveidošanas, kas tika paveikts 1995. gadā, vairāk nekā EUR 1,5 miljardi ir tikuši izlietoti, lai īstenotu divkāršo mērķi — veicināt kohēziju starp konfliktā iesaistītajām kopienām Ziemeļīrijā un Īrijas robežapgabalos, kā arī ekonomisko un sociālo stabilitāti, |
| --- | --- |

E.

tā kā pēc pirmās PEACE programmas izveidošanas, kas tika paveikts 1995. gadā, vairāk nekā EUR 1,5 miljardi ir tikuši izlietoti, lai īstenotu divkāršo mērķi — veicināt kohēziju starp konfliktā iesaistītajām kopienām Ziemeļīrijā un Īrijas robežapgabalos, kā arī ekonomisko un sociālo stabilitāti,

| F. | tā kā ES kohēzijas finansējuma panākumi daļēji izriet no tā, ka to uzskata par “neitrālu naudu”, t. i., tādu, kas nav tieši piesaistīta kādas kopienas interesēm, |
| --- | --- |

F.

tā kā ES kohēzijas finansējuma panākumi daļēji izriet no tā, ka to uzskata par “neitrālu naudu”, t. i., tādu, kas nav tieši piesaistīta kādas kopienas interesēm,

| 1. | uzsver, cik Ziemeļīrijai ir svarīgs un labvēlīgs ES kohēzijas politikas ieguldījums, jo īpaši, lai palīdzētu atlabt trūcīgām pilsētu un lauku teritorijām, pārvarētu ar klimata pārmaiņām saistītas problēmas un veidotu starpkopienu un pārrobežu kontaktus saistībā ar miera procesu; jo īpaši norāda, ka palīdzība trūcīgām pilsētu un lauku teritorijām nereti izpaužas kā atbalsts jaunām ekonomikas izstrādēm, kas veicina uz zināšanām balstītu ekonomiku, piemēram, zinātnes parki Belfāstā un Derijā/Londonderijā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka pašreizējā finansēšanas periodā no ES finansiālās palīdzības vairāk nekā EUR 1 miljards tiks izlietots ekonomiskajai un sociālajai attīstībai Ziemeļīrijā un kaimiņu reģionos, no šīs summas EUR 230 miljonus investēs Ziemeļīrijai paredzētajā programmā PEACE (ar kopējo budžetu gandrīz EUR 270 miljoni) un EUR 240 miljonus — Ziemeļīrijai, Īrijai un Skotijai paredzētajā programmā INTERREG V-A (ar kopējo budžetu EUR 280 miljoni); |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka īpašas ES programmas Ziemeļīrijai, sevišķi programma PEACE, ir ļoti svarīgas ilgstošam miera procesam, jo tās veicina izlīgumu un starpkopienu un pārrobežu kontaktus; norāda, ka šajā ziņā īpaši svarīgi ir starpkopienu un pārrobežu sociālie centri un kopīgi pakalpojumi; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē svarīgos pasākumus, kas jau ir veikti Ziemeļīrijā saskaņā ar PEACE programmu, un atzīst visu šajā procesā iesaistīto pušu darbu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka starpkopienu uzticēšanās veidošanas pasākumiem un mierīgas līdzāspastāvēšanas pasākumiem, piemēram, kopīgām telpām un kopīgiem atbalsta tīkliem, ir bijusi svarīga loma miera procesā, jo kopīgas telpas ļauj kopienām Ziemeļīrijā apvienoties kā vienotai kopienai kopīgām darbībām un raisīt savstarpēju uzticēšanos un cieņu, tādējādi palīdzot mazināt plaisu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver sabiedrības virzītas vietējās attīstības un augšupējās pieejas nozīmi, kas mudina visas kopienas uzņemties atbildību par projektiem, tādējādi veicinot miera procesu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda uz to, lai visas ieinteresētās personas Ziemeļīrijā būtu iesaistītas ES kohēzijas politikas mērķu sasniegšanas turpināšanai šajā reģionā; šajā sakarībā uzsver, cik svarīga nozīme ir koordinētai daudzlīmeņu pārvaldībai un partnerības principam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | tomēr uzskata, ka ir jādara vairāk, lai palielinātu vispārējo izpratni un redzamību attiecībā uz to, kāda ir ietekme ES finansējumam Ziemeļīrijā un cik tas ir nepieciešams, jo īpaši informējot sabiedrību par ES finansēto projektu ietekmi uz miera procesu un ekonomikas attīstību reģionā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē to, ka reģionos pārvaldības un kontroles sistēmas darbojas pareizi un tādēļ ES finansiālā palīdzība tiek izlietota efektīvi; tomēr uzsver, ka, novērtējot šīs programmas darbības rezultātus, līdztekus atbilstībai ir vienmēr jāņem vērā programmas PEACE pamatmērķi; |
| --- | --- |

9.

| 10. | neskarot notiekošās ES un Apvienotās Karalistes sarunas, uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai Ziemeļīrija pēc 2020. gada varētu piedalīties dažās īpašās ES programmās, piemēram, programmā PEACE un programmā INTERREG V-A Ziemeļīrijai, Īrijai un Skotijai, jo tas dotu būtisku labumu ilgtspējīgai ekonomiskajai un sociālajai attīstībai, jo īpaši nelabvēlīgā situācijā esošos apgabalos, lauku apgabalos un pierobežas apgabalos, samazinot pastāvošās nepilnības; turklāt, ņemot vērā DFS laikposmam pēc 2020. gada, mudina izmantot visus attiecīgos finanšu instrumentus, lai varētu turpināt kohēzijas politikas mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata, ka, neskarot pašreizējās ES un Apvienotās Karalistes sarunas, pēc 2020. gada būtu jāturpina ES atbalsts teritoriālajai sadarbībai, jo īpaši attiecībā uz pārrobežu un starpkopienu projektiem, ņemot vērā sasniegumus, kas gūti īpašajās ES kohēzijas programmās Ziemeļīrijai, proti, programmā PEACE un programmās INTERREG, kas ir īpaši svarīgas reģiona stabilitātei; pauž bažas par to, ka šo programmu izbeigšana varētu apdraudēt pārrobežu un starpkopienu uzticēšanās veidošanas pasākumus un līdz ar to — miera procesu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzsver, ka 85 % no finansējuma programmām PEACE un INTERREG tiek saņemti no ES; tādēļ uzskata, ka ir svarīgi, ka Eiropas Savienībai būtu jāturpina sadarboties ar abām kopienām Ziemeļīrijā pēc 2020. gada, aktīvi iesaistoties pieejamā ES kohēzijas un starpkopienu finansējuma Ziemeļīrijā pārvaldībā, tādējādi palīdzot tām pārvarēt sociālo sašķeltību; šajā saistībā uzskata, ka būtu jāsaglabā pienācīgā līmenī finansējums laikposmā pēc 2020. gada; uzsver, ka tas ir svarīgi, lai miera veidošanas darbs varētu turpināties; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju popularizēt Ziemeļīrijas pieredzi attiecībā uz kohēzijas finansējumu, jo īpaši programmu PEACE, kā piemēru tam, kā ES pievēršas starpkopienu konfliktu risināšanai un kopienas sašķeltības pārvarēšanai; šajā sakarā uzsver, ka Ziemeļīrijas izlīguma process ir pozitīvs piemērs citiem ES apgabaliem, kuri ir saskārušies ar konfliktu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka laba prakse kohēzijas finansēšanā un attiecībā uz programmu PEACE būtu jāuzskata par ES modeli un jāveicina, lai pārvarētu neuzticību starp kopienām, starp kurām pastāv konflikts, un panāktu ilgstošu mieru citās Eiropas daļās un pat visā pasaulē; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka ir svarīgi, lai Ziemeļīrijas iedzīvotājiem — un jo īpaši jauniešiem — būtu arī turpmāk pieejama ekonomiskā, sociālā un kultūras apmaiņa visā Eiropā, jo īpaši programma Erasmus+; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda uz Komisijas nodomu ierosināt turpināt programmas PEACE un INTERREG tās 2021.–2027. gada DFS priekšlikumā; turklāt norāda uz Apvienotās Karalistes 2018. gada aprīļa nostājas dokumentu par kohēzijas politikas nākotni, kurā Apvienotā Karaliste pauž vēlmi — papildus savai iesaistei, pildot saistības attiecībā uz PEACE un INTERREG saskaņā ar pašreizējo DFS, — kopīgi ar Ziemeļīrijas izpildvaru, Īrijas valdību un ES izpētīt iespējamo nākamo programmu, kas sekotu programmai PEACE IV, kā arī INTERREG V-A, laikposmam pēc 2020. gada; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Ziemeļīrijas Asamblejai un valdībai un dalībvalstu un to reģionu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

17.

---

REZOLŪCIJAS

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/5 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/5

---

P8_TA(2018)0324

Grieķijai paredzētie īpašie pasākumi

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par Grieķijai paredzētiem īpašajiem pasākumiem saskaņā ar Regulu (ES) 2015/1839 (2018/2038(INI))

(2019/C 433/03)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 15. jūlija paziņojumu “Jauns sākums izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai Grieķijā”(COM(2015)0400), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 15. jūlija paziņojumu “Jauns sākums izaugsmes un nodarbinātības veicināšanai Grieķijā”(COM(2015)0400),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 14. oktobra Regulu (ES) 2015/1839, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1303/2013 attiecībā uz Grieķijai paredzētajiem īpašajiem pasākumiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 14. oktobra Regulu (ES) 2015/1839, ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1303/2013 attiecībā uz Grieķijai paredzētajiem īpašajiem pasākumiem (2),

| — | ņemot vērā Regulu (ES) 2017/825, ar ko laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam izveido Strukturālo reformu atbalsta programmu (SRAP) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulu (ES) 2017/825, ar ko laikposmam no 2017. gada līdz 2020. gadam izveido Strukturālo reformu atbalsta programmu (SRAP) (3),

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. septembra Komisijas dienestu darba dokumentu par 2007.–2013. gada ERAF un Kohēzijas fonda ex post novērtējumu (SWD(2016)0318), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. septembra Komisijas dienestu darba dokumentu par 2007.–2013. gada ERAF un Kohēzijas fonda ex post novērtējumu (SWD(2016)0318),

| — | ņemot vērā Grieķijas Ekonomikas un attīstības ministrijas ziņojumu par summu izmantošanu saskaņā ar Regulu (ES) 2015/1839 (2007.–2013. gada plānošanas periods) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Grieķijas Ekonomikas un attīstības ministrijas ziņojumu par summu izmantošanu saskaņā ar Regulu (ES) 2015/1839 (2007.–2013. gada plānošanas periods) (4),

| — | ņemot vērā mutisko jautājumu (O-000100/2017 – B8-0001/2018) Komisijai par Regulas (ES) 2015/1839 attiecībā uz Grieķijai paredzētajiem īpašajiem pasākumiem īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā mutisko jautājumu (O-000100/2017 – B8-0001/2018) Komisijai par Regulas (ES) 2015/1839 attiecībā uz Grieķijai paredzētajiem īpašajiem pasākumiem īstenošanu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, kā arī 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmumā par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A8-0244/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu (A8-0244/2018),

| A. | tā kā kohēzijas politika ir solidaritātes izpausme un galvenais ES ieguldījumu instruments, kas aptver visus reģionus un samazina atšķirības; tā kā daudzkārt ir apstiprinājusies tā pievienotās vērtības un elastības nozīme, reaģējot uz ekonomikas un finanšu krīzi; tā kā ar esošajiem budžeta resursiem kohēzijas politika ir palīdzējusi saglabāt ļoti nepieciešamās publisko ieguldījumu iespējas, ir palīdzējusi novērst krīzes saasināšanos un ir ļāvusi dalībvalstīm un reģioniem pieņemt īpaši pielāgotus reaģēšanas pasākumus, lai palielinātu to izturētspēju pret negaidītiem notikumiem un ārējiem satricinājumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā kohēzijas politika ir solidaritātes izpausme un galvenais ES ieguldījumu instruments, kas aptver visus reģionus un samazina atšķirības; tā kā daudzkārt ir apstiprinājusies tā pievienotās vērtības un elastības nozīme, reaģējot uz ekonomikas un finanšu krīzi; tā kā ar esošajiem budžeta resursiem kohēzijas politika ir palīdzējusi saglabāt ļoti nepieciešamās publisko ieguldījumu iespējas, ir palīdzējusi novērst krīzes saasināšanos un ir ļāvusi dalībvalstīm un reģioniem pieņemt īpaši pielāgotus reaģēšanas pasākumus, lai palielinātu to izturētspēju pret negaidītiem notikumiem un ārējiem satricinājumiem;

| B. | tā kā laikposmā starp 2007. un 2015. gadu atbalsta summa no ERAF un Kohēzijas fonda (KF) Grieķijā sasniedza EUR 15,8 miljardus, kas atbilst apmēram 19 % kopējo valdības kapitālizdevumu; |
| --- | --- |

B.

tā kā laikposmā starp 2007. un 2015. gadu atbalsta summa no ERAF un Kohēzijas fonda (KF) Grieķijā sasniedza EUR 15,8 miljardus, kas atbilst apmēram 19 % kopējo valdības kapitālizdevumu;

| C. | tā kā ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā Grieķijā ir pastāvīgi negatīvi izaugsmes rādītāji, kurus nevarēja risināt ar trijiem starptautiskajiem glābšanas tiesību aktu kopumiem, kā arī nopietnas likviditātes problēmas un publisko līdzekļu trūkums; |
| --- | --- |

C.

tā kā ekonomikas un finanšu krīzes rezultātā Grieķijā ir pastāvīgi negatīvi izaugsmes rādītāji, kurus nevarēja risināt ar trijiem starptautiskajiem glābšanas tiesību aktu kopumiem, kā arī nopietnas likviditātes problēmas un publisko līdzekļu trūkums;

| D. | tā kā Grieķiju un Grieķijas salas ir īpaši smagi skārusi un joprojām skar bēgļu un migrācijas krīze un tās izjūt lielu spiedienu, ko rada pieaugošā migrantu un bēgļu plūsma, kas lielā mērā ietekmē vietējo ekonomisko aktivitāti, jo īpaši tūrisma jomā; |
| --- | --- |

D.

tā kā Grieķiju un Grieķijas salas ir īpaši smagi skārusi un joprojām skar bēgļu un migrācijas krīze un tās izjūt lielu spiedienu, ko rada pieaugošā migrantu un bēgļu plūsma, kas lielā mērā ietekmē vietējo ekonomisko aktivitāti, jo īpaši tūrisma jomā;

| E. | tā kā laikā starp 2007. un 2013. gadu IKP faktiski samazinājās par 26 % un, kaut arī ekonomikas lejupslīde beidzās 2014. gadā, pieaugums pēdējo divu gadu laikā ir bijis mazāks nekā 1 %; tā kā nodarbinātības līmenis 2013. gadā samazinājās no 66 % līdz 53 % un tas nozīmē, ka tikai vairāk nekā puse no iedzīvotājiem darbspējīgā vecumā bija nodarbināti, savukārt bezdarbs palielinājās no 8,4 % līdz 27,5 % tajā pašā laikposmā, ievērojami ietekmējot Grieķijas iedzīvotāju pirktspēju un smagi ietekmējot vairākas nozares, tostarp veselības nozari; tā kā saskaņā ar jaunākajiem Eurostat datiem bezdarba līmenis ir 20,8 % un ir augsts jauniešu bezdarba līmenis; |
| --- | --- |

E.

tā kā laikā starp 2007. un 2013. gadu IKP faktiski samazinājās par 26 % un, kaut arī ekonomikas lejupslīde beidzās 2014. gadā, pieaugums pēdējo divu gadu laikā ir bijis mazāks nekā 1 %; tā kā nodarbinātības līmenis 2013. gadā samazinājās no 66 % līdz 53 % un tas nozīmē, ka tikai vairāk nekā puse no iedzīvotājiem darbspējīgā vecumā bija nodarbināti, savukārt bezdarbs palielinājās no 8,4 % līdz 27,5 % tajā pašā laikposmā, ievērojami ietekmējot Grieķijas iedzīvotāju pirktspēju un smagi ietekmējot vairākas nozares, tostarp veselības nozari; tā kā saskaņā ar jaunākajiem Eurostat datiem bezdarba līmenis ir 20,8 % un ir augsts jauniešu bezdarba līmenis;

| F. | tā kā 2015. gadā Komisija un abi likumdevēji atzina, ka Grieķiju ir skārusi krīze nepieredzētā veidā, kam varētu būt bijusi būtiska ietekme gan uz darbību saskaņā ar 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada darbības programmām pabeigšanu, gan 2014.–2020. gada kohēzijas politikas programmu īstenošanas uzsākšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā 2015. gadā Komisija un abi likumdevēji atzina, ka Grieķiju ir skārusi krīze nepieredzētā veidā, kam varētu būt bijusi būtiska ietekme gan uz darbību saskaņā ar 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada darbības programmām pabeigšanu, gan 2014.–2020. gada kohēzijas politikas programmu īstenošanas uzsākšanu;

| G. | tā kā ar Regulas (ES) 2015/1839 pieņemšanu bija paredzēts nodrošināt Grieķijai likviditāti izšķirīgā brīdī, pirms apstājas programmu īstenošana un tiek zaudētas vajadzīgās ieguldījumu iespējas, jo tiktu atgūtas ievērojamas summas gadījumā, ja netiek pabeigti 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada periodu projekti; |
| --- | --- |

G.

tā kā ar Regulas (ES) 2015/1839 pieņemšanu bija paredzēts nodrošināt Grieķijai likviditāti izšķirīgā brīdī, pirms apstājas programmu īstenošana un tiek zaudētas vajadzīgās ieguldījumu iespējas, jo tiktu atgūtas ievērojamas summas gadījumā, ja netiek pabeigti 2000.–2006. gada un 2007.–2013. gada periodu projekti;

| H. | tā kā ar Regulu (ES) 2015/1839 noteica papildu sākotnējo priekšfinansējumu 2014.–2020. gada plānošanas periodam, sadalītu divos maksājumos — katrs 3,5 % apmērā no atbalsta summas, ko saņem no kohēzijas politikas līdzekļiem un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF), kā arī līdzfinansējuma likmes 100 % apmērā piemērošanu attiecināmajiem izdevumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā un atlikušo 5 % no ES maksājumiem, kas būtu bijis jāsaglabā līdz programmu slēgšanai, priekšlaicīgu izmaksāšanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā ar Regulu (ES) 2015/1839 noteica papildu sākotnējo priekšfinansējumu 2014.–2020. gada plānošanas periodam, sadalītu divos maksājumos — katrs 3,5 % apmērā no atbalsta summas, ko saņem no kohēzijas politikas līdzekļiem un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonda (EJZF), kā arī līdzfinansējuma likmes 100 % apmērā piemērošanu attiecināmajiem izdevumiem 2007.–2013. gada plānošanas periodā un atlikušo 5 % no ES maksājumiem, kas būtu bijis jāsaglabā līdz programmu slēgšanai, priekšlaicīgu izmaksāšanu;

| I. | tā kā regula tika pieņemta ar nolūku pēc iespējas ātrāk reaģēt uz smagu krīzes situāciju un nodrošināt, ka Grieķijai ir pietiekams finansējums, lai varētu pabeigt projektus saskaņā ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu un sākt īstenošanu saskaņā ar pašreizējo plānošanas periodu; |
| --- | --- |

I.

tā kā regula tika pieņemta ar nolūku pēc iespējas ātrāk reaģēt uz smagu krīzes situāciju un nodrošināt, ka Grieķijai ir pietiekams finansējums, lai varētu pabeigt projektus saskaņā ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu un sākt īstenošanu saskaņā ar pašreizējo plānošanas periodu;

| J. | tā kā saskaņā ar 152. panta 6. punkta 2. apakšpunktu Grieķijai bija jāiesniedz līdz 2016. gada beigām ziņojums Komisijai par noteikumu īstenošanu, kas saistīti ar 100 % līdzfinansēšanas likmes piemērošanu un programmu maksājumu maksimālajiem apjomiem plānošanas perioda beigās; |
| --- | --- |

J.

tā kā saskaņā ar 152. panta 6. punkta 2. apakšpunktu Grieķijai bija jāiesniedz līdz 2016. gada beigām ziņojums Komisijai par noteikumu īstenošanu, kas saistīti ar 100 % līdzfinansēšanas likmes piemērošanu un programmu maksājumu maksimālajiem apjomiem plānošanas perioda beigās;

| K. | tā kā ES arī apmaksāja 95 % no kopējām investīciju izmaksām 2007.–2013. gada finansēšanas periodam Grieķijā (parasti tiek piemērots maksimālais likmes apmērs 85 %), izmantojot Regulu (ES) Nr. 1311/2011, kas pieļauj papildinošu pasākumu; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES arī apmaksāja 95 % no kopējām investīciju izmaksām 2007.–2013. gada finansēšanas periodam Grieķijā (parasti tiek piemērots maksimālais likmes apmērs 85 %), izmantojot Regulu (ES) Nr. 1311/2011, kas pieļauj papildinošu pasākumu;

| L. | tā kā 2015. gada oktobrī tika izveidots norobežotais konts, uz kuru tika pārvietoti visi ES finansēto projektu finansēšanai piešķirtie līdzekļi, lai nodrošinātu, ka tie tiek izmantoti tikai maksājumiem saņēmējiem un darbībām saskaņā ar darbības programmām; |
| --- | --- |

L.

tā kā 2015. gada oktobrī tika izveidots norobežotais konts, uz kuru tika pārvietoti visi ES finansēto projektu finansēšanai piešķirtie līdzekļi, lai nodrošinātu, ka tie tiek izmantoti tikai maksājumiem saņēmējiem un darbībām saskaņā ar darbības programmām;

| M. | tā kā kopš 2011. gada Grieķija ir saņēmusi arī atbalstu ar Komisijas darba grupas Grieķijas jautājumos palīdzību, kas sniedz tehnisko palīdzību valsts reformu procesā, un kopš 2015. gada — ar Strukturālo reformu atbalsta dienesta palīdzību, kas sniedz atbalstu izaugsmi veicinošu reformu sagatavošanā, izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā; tā kā Regula (ES) 2017/825, ar ko izveido Strukturālo reformu atbalsta programmas (SRSP) laikposmam no 2017. līdz 2020. gadam, stājās spēkā 2017. gada 20. maijā un iezīmēja svarīgu brīdi Strukturālo reformu atbalsta dienesta saistībām ar ieinteresētajām dalībvalstīm, tostarp Grieķiju, |
| --- | --- |

M.

tā kā kopš 2011. gada Grieķija ir saņēmusi arī atbalstu ar Komisijas darba grupas Grieķijas jautājumos palīdzību, kas sniedz tehnisko palīdzību valsts reformu procesā, un kopš 2015. gada — ar Strukturālo reformu atbalsta dienesta palīdzību, kas sniedz atbalstu izaugsmi veicinošu reformu sagatavošanā, izstrādē, īstenošanā un novērtēšanā; tā kā Regula (ES) 2017/825, ar ko izveido Strukturālo reformu atbalsta programmas (SRSP) laikposmam no 2017. līdz 2020. gadam, stājās spēkā 2017. gada 20. maijā un iezīmēja svarīgu brīdi Strukturālo reformu atbalsta dienesta saistībām ar ieinteresētajām dalībvalstīm, tostarp Grieķiju,

| 1. | atkārtoti uzsver, ka kohēzijas politika ir svarīga, lai sasniegtu ES mērķus — gudru, ilgtspējīgu un integrējošu izaugsmi, cīnītos pret bezdarbu, mazinātu nevienlīdzību un stiprinātu visu ES reģionu konkurētspēju, paužot Eiropas solidaritāti un papildinot citas politikas jomas; turklāt atgādina, ka Eiropas strukturālie un investīciju fondi (ESI fondi) ir lielākais tiešo ieguldījumu avots Grieķijā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai ziņojumu par Regulā (ES) 2015/1839 paredzēto summu izmantošanu saistībā ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu, kas bija jāiesniedz līdz 2016. gada beigām; norāda, ka Grieķijas iestādes ziņojumu iesniedza 2017. gada maijā un tas tika darīts pieejams Parlamentam 2017. gada decembrī pēc vairākkārtējiem pieprasījumiem; atzinīgi vērtē to, ka Komisija ir sniegusi Parlamentam provizorisku novērtējumu par 181 prioritāriem projektiem, kuru kopējā summa ir EUR 11,5 miljardi un kas ir aptuveni 55 % no kopējiem ERAF, KF un ESF piešķīrumiem Grieķijai 2007.–2013. gadā, no kuriem 118 jau bija veiksmīgi īstenoti līdz plānošanas perioda beigām, bet 24 — uzskatīti par pakāpeniski izbeigtiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka saskaņā ar iepriekš minētajā ziņojumā sniegtajiem datiem pēc tam, kad tika pieņemta regula attiecībā uz Grieķijai paredzētajiem īpašajiem pasākumiem, tiešā ietekme uz likviditāti 2015. gadā bija EUR 1 001 709 731,50 un 2016. gada ielaides sasniedza EUR 467 674 209,45; turklāt norāda, ka kopā ar sākotnējā priekšfinansējuma 2014.–2020. gada plānošanas periodam palielināšanos Grieķija 2015.–2016. gadā saņēma aptuveni EUR 2 miljardus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē to, ka izmaksātās summas tika novirzītas visdažādākajiem projektiem: transporta un citām infrastruktūrām (vides, tūrisma, kultūras, pilsētu un lauku vides reģenerācijas, sociālās infrastruktūras), informācijas sabiedrības projektiem un pasākumiem, lai attīstītu cilvēkresursus; turklāt atzinīgi vērtē faktu, ka 63 % kopējo maksājumu valsts atbalsta projektiem attiecās uz atbalstu uzņēmumiem un projektiem, kas tiešā veidā palīdz sasniegt konkurētspēju un samazināt uzņēmējdarbības risku, savukārt 37 % attiecās uz valsts atbalsta pasākumiem infrastruktūras projektiem, kas papildina pasākumus tirgus apstākļu un uzņēmējdarbības vides uzlabošanas jomā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzinīgi vērtē to, ka ziņojumā, ko iesniegušas Grieķijas iestādes, tiek atzīts, ka likviditātes pieaugums vienlaikus nozīmēja to, ka uzlabojās finanšu ieņēmumi — par aptuveni EUR 1,5 miljardiem — un valsts ieguldījumu programma 2015.–2016. gadam; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atzinīgi vērtē pasākumu iedarbīgumu attiecībā uz saimnieciskās darbības uzlabošanu, apgrozījuma un apgrozāmā kapitāla normalizāciju un konsolidāciju ievērojamam skaitam uzņēmumu, darba vietu radīšana un saglabāšana un svarīgu ražošanas infrastruktūru izveides pabeigšanu, kas atspoguļojas arī kā ievērojama ietekme uz nodokļu ieņēmumiem budžetā; |
| --- | --- |

6.

| 7. | saprot, ka finansējums, kuru ES maksā regulas īstenošanas rezultātā, 2015. gadā tika izmantoti, lai pabeigtu projektus saskaņā ar darbības programmām līdz atbilstības perioda beigām, un ka 2016. gadā atlikusī summa, kas tika izmaksāta kopā ar valsts resursiem, veicināja arī citu projektu pabeigšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzinīgi vērtē to, ka Grieķijas iestādes apņēmās reorganizēt projektu klasifikāciju un noteikt galvenos projektus, kas tiks atlasīti to pabeigšanai; uzsver, ka tas ir ievērojami palīdzējis pārvarēt institucionālos un administratīvos šķēršļus un noteikt prioritārās darbības, kas jāīsteno bez turpmākas kavēšanās, tādējādi novēršot arī finanšu korekcijas; atzinīgi vērtē to, ka finansējums, kuru ES maksā saskaņā ar Regulu (ES) 2015/1839, būtiski samazināja to projektu skaitu, kas deklarēti par nepilnīgiem; norāda, ka — salīdzinājumā ar 2000.–2006. gada plānošanas periodu, kurā netika pabeigti 900 projekti, — laikā, kad tika iesniegti galīgie pieprasījumi par 2007.–2013. gada plānošanas periodu, vēl nebija pabeigti 79 projekti, bet sagaidāms, ka tie tiks pabeigti, izmantojot valsts līdzekļus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka struktūrfondu apguve ir ievērojami uzlabojusies un 2016. gada marta beigās maksājumu līmenis Grieķijā 2007.– 2013. gada plānošanas periodam pārsniedza 97 % (5) un ka saskaņā ar stāvokli 2018. gada 31. martā attiecībā uz kopējo maksājumu izpildi un “reste à liquider”(RAL) attiecībā uz 2007.–2013. gada programmām Grieķijai nav RAL 1.b kategorijā (6); atzinīgi vērtē to, ka Grieķija bija pirmā dalībvalsts, kas ir pilnībā izmantojusi pieejamos resursus un sasniegusi 100 % apgūšanas līmeni salīdzinājumā ar ES vidējo rādītāju — 96 %; |
| --- | --- |

9.

| 10. | tomēr atzīst, ka līdzekļu apguves līmenis sniedz tikai indikatīvu informāciju un ka uzsvars, kas likts uz līdzekļu apguvi, nedrīkstētu būt uz ieguldījumu kvalitātes, efektivitātes un pievienotās vērtības rēķina; norāda, ka īpašie pasākumi ir makroekonomiski un ka ir grūti izsekot, kā tie izpaužas uz atsevišķiem projektiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atgādina, ka ESI fondiem ir būtiska ietekme uz IKP un citiem rādītājiem vairākās dalībvalstīs, kā arī uz sociālo, ekonomisko un teritoriālo kohēziju kopumā, un tiek lēsts, ka ieguldījumi, kurus atbalsta ar kohēzijas politiku un lauku attīstības politiku Grieķijā, ir palielinājuši IKP 2015. gadā, beidzoties iepriekšējam plānošanas periodam, par vairāk kā 2 % virs tā līmeņa, kāds būtu bijis, ja šis finansējums netiktu sniegts; atgādina, ka ES struktūrfondu izmantošanai vienmēr jābūt vērstai uz Līgumā noteikto mērķu sasniegšanu, patiesu ES pievienoto vērtību un ES prioritātēm, neaprobežojoties tikai ar IKP pieaugumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | pieņem zināšanai analīzi, kas ir galvenokārt kvantitatīva, Grieķijas iestāžu iesniegtajā ziņojumā par to, kā izlietotas summas saskaņā ar Regulu (ES) 2015/1839 saistībā ar 2007.–2013. gada plānošanas periodu, izpildot juridiskās prasības; atzīst, ka īpašo pasākumu ietekmi nevar nodalīt no ESI fondu vispārējās ietekmes Grieķijā, bet uzskata, ka kvalitatīvais novērtējums, kaut arī to ir grūti īstenot, palīdzētu papildināt analīzi un izprast sasniegtos rezultātus; mudina Komisiju sniegt vairāk informācijas par konkurētspējas un ražīguma uzlabošanu un ilgtspēju no sociālā un ekoloģijas aspekta; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē to, ka saskaņā ar galīgajiem datiem, kas Komisijai tika paziņoti 2016. gada 31. decembrī, Grieķijas iestāžu maksājuma pieprasījumu summa bija EUR 1,6 miljardi un ka Grieķija uzrādīja 2018. gada 31. martā 28 % izpildes līmeni attiecībā uz 2014.–2020. gada plānošanas periodu (7), kopumā ierindojoties starp dalībvalstīm, kurās ir vislabākie rezultāti, neraugoties uz dažām atšķirībām, kas jāpiemin attiecībā uz iedalījuma līmeni vai līdzekļu apguves līmeni fondā; turklāt apstiprina, ka Regulas (ES) Nr. 2015/1839 pieņemšana ir svarīgs pasākums, kas ir piemērots, lai sniegtu īpaši pielāgotu atbalstu Grieķijai izšķiroši svarīgā brīdī; atzinīgi vērtē to, ka atbilstoši noteiktajam papildu priekšfinansējumu pilnībā sedza ar starpposma maksājumu pieprasījumiem no ERAF un KF, vienlaikus norādot, ka to nesedza pilnībā Eiropas Sociālais fonds (aptuveni 4 %) vai Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, cik nozīmīgas ir attiecīgās strukturālās reformas; atzinīgi vērtē īstenotos centienus un aicina Grieķiju turpināt pilnībā izmantot atbalsta iespējas saskaņā ar SRAP, lai radītu stabilu uzņēmējdarbības vidi lietderīgai un efektīvai ESI fondu izmantošanai un to sociālekonomiskās ietekmes palielināšanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīst, ka, atbalstot valsts ieguldījumus un elastīgi pielietojot ES investīcijas, izmantojot līdzekļu pārplānošanu vai palielinot līdzfinansējuma likmes, reģionālā politika mazināja finanšu krīzes un ilgstošas fiskālās konsolidācijas ietekmi vairākās dalībvalstīs; šajā sakarā uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt pienācīgu finansējumu nākamajai daudzgadu finanšu shēmai; tomēr atkārtoti norāda, ka kohēzijas politika būtu jāuztver kā galvenais valsts ieguldījumu instruments un kā katalizators papildu publiskā un privātā finansējuma piesaistīšanai un ka līdzīgi pasākumi, kuru rezultātā tiek samazinātas valsts līdzfinansējuma kvotas, kas Grieķijai vai citai dalībvalstij vajadzīgas, lai saņemtu finansējumu darbības programmām, kuras tiek finansētas no struktūrfondiem, būtu jāparedz tikai izņēmuma kārtā un pirms to pieņemšanas un īstenošanas jāizskata no to efektivitātes viedokļa un pienācīgi jāpamato; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka daži reģioni saskaras ar grūtībām projektu līdzfinansēšanā ESI fondu satvarā; tādēļ aicina Komisiju steidzamības kārtā saistībā ar Eiropas pusgadu un Stabilitātes un izaugsmes paktu apsvērt tādu reģionālo ieguldījumu, ko līdzfinansē, izmantojot ESI fondus, jo īpaši — mazāk attīstītajos reģionos, ietekmi uz valsts budžeta deficīta aprēķiniem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina Grieķijas iestādēm, cik svarīgi ir nodrošināt pienācīgu saziņu un to ieguldījumu pamanāmību, kuri tiek finansēti no ESI fondiem; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atzinīgi vērtē sākotnējo izvērtējumu, ka paredzams, ka 2007.–2013. gada plānošanas periods tiks noslēgts, nezaudējot līdzekļus Grieķijai; prasa Komisijai informēt Parlamentu par slēgšanas procesa rezultātiem, kurus paredzēts pabeigt 2018. gada pirmajā pusē, kā arī sniegt atjauninātu informāciju par projektiem, kas jāpabeidz ar valsts līdzekļiem, un projektiem, kas 2018. gada 31. martā vēl nebija pabeigti; |
| --- | --- |

18.

| 19. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2)  OV L 270, 15.10.2015., 1. lpp.

(3)  OV L 129, 19.5.2017., 1. lpp.

(4)  Atēnas, 2017. gada maijs.

(5)  Komisijas dienestu darba dokuments par 2007.–2013. gada ERAF un Kohēzijas fonda ex post novērtējumu.

(6)  Kopējais maksājumu izpildes līmenis un “reste à liquider”(RAL) līmenis 1.b kategorijā (2007.–2013. gada programmas) – Valsts atbildīgo iestāžu iecelšana un starpposma maksājumu izpildes līmenis 2014.–2020. gada ESI fondu darbības programmām (stāvoklis 2018. gada 31. martā).

(7)  Kopējais maksājumu izpildes līmenis un “reste à liquider”(RAL) līmenis 1.b kategorijā (2007.–2013. gada programmas) – Valsts atbildīgo iestāžu iecelšana un starpposma maksājumu izpildes līmenis 2014.–2020. gada ESI fondu darbības programmām (stāvoklis 2018. gada 31. martā).

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/9 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/9

---

P8_TA(2018)0325

Risinājumi attiecībā uz darba ņēmēju reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā pēc traumas vai slimības

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par risinājumiem attiecībā uz darba ņēmēju reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā pēc traumas vai slimības (2017/2277(INI))

(2019/C 433/04)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Iestāžu kopīgo proklamāciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iestāžu kopīgo proklamāciju par Eiropas sociālo tiesību pīlāru,

| — | ņemot vērā 1996. gada 3. maija Eiropas Sociālo hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1996. gada 3. maija Eiropas Sociālo hartu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 15. septembra rezolūciju par Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (“Nodarbinātības vienlīdzības direktīva) (1), piemērošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 15. septembra rezolūciju par Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvas 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (“Nodarbinātības vienlīdzības direktīva) (1), piemērošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Hronisko slimību alianses 2017. gada novembra kopīgo paziņojumu “Improving the employment of people with chronic diseases in Europe”(Personu ar hroniskām slimībām nodarbinātības veicināšana Eiropā), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Hronisko slimību alianses 2017. gada novembra kopīgo paziņojumu “Improving the employment of people with chronic diseases in Europe”(Personu ar hroniskām slimībām nodarbinātības veicināšana Eiropā),

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) un tās stāšanos spēkā ES 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD) un tās stāšanos spēkā ES 2011. gada 21. janvārī saskaņā ar Padomes 2009. gada 26. novembra Lēmumu 2010/48/EK,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 25. novembra rezolūciju par ES stratēģisko satvaru par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) 2014. gada kopīgo ziņojumu “Psihosociālie riski Eiropā — izplatība un novēršanas stratēģijas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) un Eiropas Dzīves un darba apstākļu uzlabošanas fonda (Eurofound) 2014. gada kopīgo ziņojumu “Psihosociālie riski Eiropā — izplatība un novēršanas stratēģijas”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 30. novembra rezolūciju par Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā īstenošanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 30. novembra rezolūciju par Eiropas stratēģijas invaliditātes jomā īstenošanu (3),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūciju par ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot UNCRPD komitejas noslēguma apsvērumiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūlija rezolūciju par ANO Konvencijas par personu ar invaliditāti tiesībām īstenošanu, īpašu uzmanību pievēršot UNCRPD komitejas noslēguma apsvērumiem (4),

| — | ņemot vērā 1944. gada 10. maija Filadelfijas deklarāciju par Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) mērķiem un uzdevumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1944. gada 10. maija Filadelfijas deklarāciju par Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) mērķiem un uzdevumiem,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2007. gada 23. maija rezolūciju par pienācīgas kvalitātes darba visiem veicināšanu (5),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu par atjauninātu sociālo programmu — iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā (COM(2008)0412), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 2. jūlija paziņojumu par atjauninātu sociālo programmu — iespējas, pieejamība un solidaritāte 21. gadsimta Eiropā (COM(2008)0412),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 24. februāra ziņojumu par Eiropas sociālo partneru pieņemtā Pamatnolīguma par stresu darbā īstenošanu (SEC(2011)0241), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 24. februāra ziņojumu par Eiropas sociālo partneru pieņemtā Pamatnolīguma par stresu darbā īstenošanu (SEC(2011)0241),

| — | ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. februāra paziņojumu par darba kvalitātes un produktivitātes uzlabošanu: Kopienas stratēģija par drošību un veselības aizsardzību darbā 2007. līdz 2012. gadam (COM(2007)0062), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2007. gada 21. februāra paziņojumu par darba kvalitātes un produktivitātes uzlabošanu: Kopienas stratēģija par drošību un veselības aizsardzību darbā 2007. līdz 2012. gadam (COM(2007)0062),

| — | ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2000. gada 27. novembra Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju (6),

| — | ņemot vērā Direktīvu 2000/78/EK par diskriminācijas novēršanu un Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru, piemēram, Tiesas 2013. gada 11. aprīļa spriedumu apvienotajās lietās C-335/11 un C-337/11 (HK Denmark), kuri kopā ievieš aizliegumu darba devējiem īstenot diskrimināciju gadījumos, kad ilgstoša slimība var izraisīt invaliditāti, kā arī pienākumu darba devējiem veikt darba apstākļu saprātīgu pielāgošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Direktīvu 2000/78/EK par diskriminācijas novēršanu un Eiropas Savienības Tiesas (EST) judikatūru, piemēram, Tiesas 2013. gada 11. aprīļa spriedumu apvienotajās lietās C-335/11 un C-337/11 (HK Denmark), kuri kopā ievieš aizliegumu darba devējiem īstenot diskrimināciju gadījumos, kad ilgstoša slimība var izraisīt invaliditāti, kā arī pienākumu darba devējiem veikt darba apstākļu saprātīgu pielāgošanu,

| — | ņemot vērā 2013. gadā sākto vienoto rīcību garīgās veselības un labklājības jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gadā sākto vienoto rīcību garīgās veselības un labklājības jomā,

| — | ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) kampaņu “Veselīgas darbavietas uzvar stresu”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Darba drošības un veselības aizsardzības aģentūras (EU-OSHA) kampaņu “Veselīgas darbavietas uzvar stresu”,

| — | ņemot vērā neseno izmēģinājuma projektu attiecībā uz gados vecāku darba ņēmēju veselību un drošību, ko īsteno EU-OSHA, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā neseno izmēģinājuma projektu attiecībā uz gados vecāku darba ņēmēju veselību un drošību, ko īsteno EU-OSHA,

| — | ņemot vērā EU-OSHA 2016. gada ziņojumu „Rehabilitācija un atgriešanās darbā: analīzes ziņojums par ES un dalībvalstu politikas virzieniem, stratēģijām un programmām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EU-OSHA 2016. gada ziņojumu „Rehabilitācija un atgriešanās darbā: analīzes ziņojums par ES un dalībvalstu politikas virzieniem, stratēģijām un programmām”,

| — | ņemot vērā Eurofound 2014. gada ziņojumu par nodarbinātības iespējām cilvēkiem ar hroniskām slimībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eurofound 2014. gada ziņojumu par nodarbinātības iespējām cilvēkiem ar hroniskām slimībām,

| — | ņemot vērā Eiropas Biznesa konfederācijas (Business Europe) 2012. gada ziņojumu par darba devēju praksi attiecībā uz aktīvām vecumdienām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Biznesa konfederācijas (Business Europe) 2012. gada ziņojumu par darba devēju praksi attiecībā uz aktīvām vecumdienām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A8-0208/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas ziņojumu (A8-0208/2018),

| A. | tā kā ar darbu saistītais stress ir aizvien lielāka problēma un otrā visbiežāk minētā ar darbu saistībā veselības problēma Eiropā; tā kā 25 % darba ņēmēju (7) pauž viedokli, ka viņi saskaras ar stresu darbā; tā kā ar darbu saistītais stress var kaitēt indivīda tiesībām uz veselībai nekaitīgiem darba apstākļiem; tā kā ar darbu saistītais stress veicina darba kavējumus un neapmierinātību ar darbu, nelabvēlīgi ietekmē darba ražīgumu un ik gadu izraisa gandrīz pusi no visiem darbdienu kavējumiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā ar darbu saistītais stress ir aizvien lielāka problēma un otrā visbiežāk minētā ar darbu saistībā veselības problēma Eiropā; tā kā 25 % darba ņēmēju (7) pauž viedokli, ka viņi saskaras ar stresu darbā; tā kā ar darbu saistītais stress var kaitēt indivīda tiesībām uz veselībai nekaitīgiem darba apstākļiem; tā kā ar darbu saistītais stress veicina darba kavējumus un neapmierinātību ar darbu, nelabvēlīgi ietekmē darba ražīgumu un ik gadu izraisa gandrīz pusi no visiem darbdienu kavējumiem;

| B. | tā kā Eiropas darbaspēka novecošana rada jaunas problēmas attiecībā uz darba vidi un pārmaiņas darba organizācijā; tā kā novecošana ir saistīta ar lielāku risku saskarties ar hroniskām garīgās un fiziskās veselības problēmām, tostarp invaliditāti un slimībām, un tādēļ profilakse, reintegrācija un rehabilitācija ir nozīmīgi politikas virzieni, kuru mērķis ir saglabāt darbvietas, kā arī pensiju un sociālā nodrošinājuma sistēmu ilgtspēju; tā kā hroniskas slimības neattiecas tikai uz gados vecākiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

B.

tā kā Eiropas darbaspēka novecošana rada jaunas problēmas attiecībā uz darba vidi un pārmaiņas darba organizācijā; tā kā novecošana ir saistīta ar lielāku risku saskarties ar hroniskām garīgās un fiziskās veselības problēmām, tostarp invaliditāti un slimībām, un tādēļ profilakse, reintegrācija un rehabilitācija ir nozīmīgi politikas virzieni, kuru mērķis ir saglabāt darbvietas, kā arī pensiju un sociālā nodrošinājuma sistēmu ilgtspēju; tā kā hroniskas slimības neattiecas tikai uz gados vecākiem iedzīvotājiem;

| C. | tā kā ilgtermiņa darba kavējumi negatīvi ietekmē garīgo un fizisko veselību, rada augstas sociālās un ekonomiskās izmaksas un var novērst atgriešanos darbā; tā kā veselībai un labjutībai ir galvenā nozīme ilgtspējīgas ekonomikas veidošanā; tā kā ir svarīgi ņemt vērā slimību vai invaliditātes nopietnās finansiālās sekas uz ģimenēm, ja attiecīgās personas nevar atgriezties darbā; |
| --- | --- |

C.

tā kā ilgtermiņa darba kavējumi negatīvi ietekmē garīgo un fizisko veselību, rada augstas sociālās un ekonomiskās izmaksas un var novērst atgriešanos darbā; tā kā veselībai un labjutībai ir galvenā nozīme ilgtspējīgas ekonomikas veidošanā; tā kā ir svarīgi ņemt vērā slimību vai invaliditātes nopietnās finansiālās sekas uz ģimenēm, ja attiecīgās personas nevar atgriezties darbā;

| D. | tā kā, lai gan pastāv atšķirības starp invaliditāti, traumu, slimību un ar vecumu saistītu veselības stāvokli, šīs situācijas bieži vien pārklājas un to risināšanai vajadzīga visaptveroša, taču vienlaikus individuāla pieeja; |
| --- | --- |

D.

tā kā, lai gan pastāv atšķirības starp invaliditāti, traumu, slimību un ar vecumu saistītu veselības stāvokli, šīs situācijas bieži vien pārklājas un to risināšanai vajadzīga visaptveroša, taču vienlaikus individuāla pieeja;

| E. | tā kā novecošana ir viena no lielākajām ES sociālajām problēmām; tā kā tādēļ ir vajadzīga politika, kuras mērķis ir veicināt aktīvas vecumdienas, lai ļautu cilvēkiem ilgāk saglabāt aktivitāti un nodarbinātību līdz pensionēšanās vecumam vai ilgāk, ja viņi to vēlas; tā kā vecākā paaudze un tās pieredze ir neatsverama darba tirgū; tā kā gados vecāki cilvēki, kuri vēlas turpināt strādāt, bieži vien meklē tādu darbu, kas piedāvā elastīgu vai individuālu darba režīmu; tā kā slimībai, invaliditātei un izstumšanai no darba tirgus ir būtiskas finansiālas sekas; |
| --- | --- |

E.

tā kā novecošana ir viena no lielākajām ES sociālajām problēmām; tā kā tādēļ ir vajadzīga politika, kuras mērķis ir veicināt aktīvas vecumdienas, lai ļautu cilvēkiem ilgāk saglabāt aktivitāti un nodarbinātību līdz pensionēšanās vecumam vai ilgāk, ja viņi to vēlas; tā kā vecākā paaudze un tās pieredze ir neatsverama darba tirgū; tā kā gados vecāki cilvēki, kuri vēlas turpināt strādāt, bieži vien meklē tādu darbu, kas piedāvā elastīgu vai individuālu darba režīmu; tā kā slimībai, invaliditātei un izstumšanai no darba tirgus ir būtiskas finansiālas sekas;

| F. | tā kā smēķēšana un pārmērīga alkohola un narkotisko vielu lietošana cita starpā ir būtiskākie veselības riska faktori darbspējīgā vecuma iedzīvotājiem ES gan saistībā ar traumām, gan dažādām neinfekciozām slimībām (8); tā kā 20–25 % no visiem nelaimes gadījumiem darbā ir iesaistītas personas alkohola reibumā (9) un tā kā tiek lēsts, ka 5–20 % no darbspējīgā vecuma iedzīvotājiem Eiropā ir nopietnas problēmas saistībā ar alkohola lietošanu (10); atzīst, ka tādu darba ņēmēju reintegrācija kvalitatīvā nodarbībā, kuri cietuši no reibinošo vielu pārmērīgas lietošanas izraisītiem traucējumiem, rada īpašas problēmas darba devējiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā smēķēšana un pārmērīga alkohola un narkotisko vielu lietošana cita starpā ir būtiskākie veselības riska faktori darbspējīgā vecuma iedzīvotājiem ES gan saistībā ar traumām, gan dažādām neinfekciozām slimībām (8); tā kā 20–25 % no visiem nelaimes gadījumiem darbā ir iesaistītas personas alkohola reibumā (9) un tā kā tiek lēsts, ka 5–20 % no darbspējīgā vecuma iedzīvotājiem Eiropā ir nopietnas problēmas saistībā ar alkohola lietošanu (10); atzīst, ka tādu darba ņēmēju reintegrācija kvalitatīvā nodarbībā, kuri cietuši no reibinošo vielu pārmērīgas lietošanas izraisītiem traucējumiem, rada īpašas problēmas darba devējiem;

| G. | tā kā personas ar invaliditāti vai hroniskām slimībām vai personas, kas atveseļojas pēc traumas vai slimības, ir neaizsargātā situācijā un tām būtu vajadzīgs individuāli pielāgots atbalsts, atgriežoties darbā vai darba tirgū; tā kā dažas personas ar hroniskām slimībām nevēlas vai nevar atgriezties darbā; |
| --- | --- |

G.

tā kā personas ar invaliditāti vai hroniskām slimībām vai personas, kas atveseļojas pēc traumas vai slimības, ir neaizsargātā situācijā un tām būtu vajadzīgs individuāli pielāgots atbalsts, atgriežoties darbā vai darba tirgū; tā kā dažas personas ar hroniskām slimībām nevēlas vai nevar atgriezties darbā;

| H. | tā kā profesionālās rehabilitācijas un atgriešanās darbā veicināšanas joma varētu piedāvāt vērtīgas brīvprātīgā darba iespējas, piemēram, iesaistot brīvprātīgajā darbā personas pēc pensionēšanās; tā kā brīvprātīgais darbs būtu jāatbalsta jebkurā vecumā; |
| --- | --- |

H.

tā kā profesionālās rehabilitācijas un atgriešanās darbā veicināšanas joma varētu piedāvāt vērtīgas brīvprātīgā darba iespējas, piemēram, iesaistot brīvprātīgajā darbā personas pēc pensionēšanās; tā kā brīvprātīgais darbs būtu jāatbalsta jebkurā vecumā;

| I. | tā kā darba devēji ir pirmie, kuriem jāveicina veselības un drošības kultūra darbavietā; tā kā brīvprātīga dalība darba aizsardzības un veselības veicināšanas pasākumos, piemēram, darba grupās, arī varētu veicināt izmaiņas minētajā kultūrā; |
| --- | --- |

I.

tā kā darba devēji ir pirmie, kuriem jāveicina veselības un drošības kultūra darbavietā; tā kā brīvprātīga dalība darba aizsardzības un veselības veicināšanas pasākumos, piemēram, darba grupās, arī varētu veicināt izmaiņas minētajā kultūrā;

| J. | tā kā darbam ir būtiska nozīme atveseļošanās un rehabilitācijas procesa veicināšanā, ņemot vērā to, ka darbs sniedz svarīgus pozitīvus psiholoģiskos un sociālos ieguvumus darba ņēmējiem; tā kā labai darba aizsardzības praksei ir ārkārtīgi svarīga nozīme tāda produktīva un motivēta darbaspēka nodrošināšanā, kas uzņēmumiem palīdz saglabāt konkurētspēju un būt novatoriskiem, nodrošina darba ņēmēju labjutību un palīdz saglabāt vērtīgas prasmes un darba pieredzi, samazināt kadru mainību un novērst atstumtību, negadījumus un traumas; tā kā tādēļ Komisija tiek aicināta izvērtēt visu izmaksu aprēķinus aktīvas un sociālas integrācijas jomā; tā kā piemērotu un individuāli pielāgotu pieeju pieņemšana attiecībā uz to cilvēku reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā, kuri atveseļojas pēc traumas vai slimības, ir svarīgs faktors papildu darba kavējumu vai slimības prezenteisma novēršanā; |
| --- | --- |

J.

tā kā darbam ir būtiska nozīme atveseļošanās un rehabilitācijas procesa veicināšanā, ņemot vērā to, ka darbs sniedz svarīgus pozitīvus psiholoģiskos un sociālos ieguvumus darba ņēmējiem; tā kā labai darba aizsardzības praksei ir ārkārtīgi svarīga nozīme tāda produktīva un motivēta darbaspēka nodrošināšanā, kas uzņēmumiem palīdz saglabāt konkurētspēju un būt novatoriskiem, nodrošina darba ņēmēju labjutību un palīdz saglabāt vērtīgas prasmes un darba pieredzi, samazināt kadru mainību un novērst atstumtību, negadījumus un traumas; tā kā tādēļ Komisija tiek aicināta izvērtēt visu izmaksu aprēķinus aktīvas un sociālas integrācijas jomā; tā kā piemērotu un individuāli pielāgotu pieeju pieņemšana attiecībā uz to cilvēku reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā, kuri atveseļojas pēc traumas vai slimības, ir svarīgs faktors papildu darba kavējumu vai slimības prezenteisma novēršanā;

| K. | tā kā dažādās dalībvalstīs var atšķirties to cilvēku definīcija, kuriem ir ierobežota darbspēja; |
| --- | --- |

K.

tā kā dažādās dalībvalstīs var atšķirties to cilvēku definīcija, kuriem ir ierobežota darbspēja;

| L. | tā kā MVU un mikrouzņēmumiem šajā kontekstā ir īpašas vajadzības, jo to rīcībā ir mazāk resursu, kas vajadzīgi, lai izpildītu ar veselības un nelaimes gadījumu profilaksi saistītos pienākumus, un tāpēc tiem bieži ir vajadzīgs atbalsts darba aizsardzības mērķu sasniegšanā; tā kā, no otras puses, labai darba aizsardzības praksei ir izšķiroša nozīme MVU un mikrouzņēmumos, jo īpaši to darbības ilgtspējas nodrošināšanai; tā kā dažādas ES finansētas programmas piedāvā vērtīgas inovāciju un paraugprakses apmaiņas iespējas ilgtspējīgas darba aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

L.

tā kā MVU un mikrouzņēmumiem šajā kontekstā ir īpašas vajadzības, jo to rīcībā ir mazāk resursu, kas vajadzīgi, lai izpildītu ar veselības un nelaimes gadījumu profilaksi saistītos pienākumus, un tāpēc tiem bieži ir vajadzīgs atbalsts darba aizsardzības mērķu sasniegšanā; tā kā, no otras puses, labai darba aizsardzības praksei ir izšķiroša nozīme MVU un mikrouzņēmumos, jo īpaši to darbības ilgtspējas nodrošināšanai; tā kā dažādas ES finansētas programmas piedāvā vērtīgas inovāciju un paraugprakses apmaiņas iespējas ilgtspējīgas darba aizsardzības jomā;

| M. | tā kā negatīvi psihosociālie faktori darba vietā ir saistīti ne tikai ar ietekmi uz veselību, bet arī veicina darba kavējumus un zemu apmierinātību ar darbu; tā kā individuāli pielāgoti darba aizsardzības pasākumi var dot iespēju personai ar atšķirīgām darba spējām palikt darbā un sniegt ieguldījumu visu darba ņēmēju labā; tā kā prombūtne no darba dažreiz ir medicīniski nepieciešama, cilvēki, kuri ilgāku laiku nestrādā un kuriem tādēļ ir mazāk iespēju jebkad atgriezties darbā, saskaras ar papildu negatīvām psihosociālajām sekām; tā kā agrīni koordinēta aprūpe, kurā galvenā uzmanība pievērsta darbinieku labjutībai, ir būtiski svarīga, lai uzlabotu cilvēku atgriešanos darbā un nepieļautu negatīvas ilgtermiņa sekas; |
| --- | --- |

M.

tā kā negatīvi psihosociālie faktori darba vietā ir saistīti ne tikai ar ietekmi uz veselību, bet arī veicina darba kavējumus un zemu apmierinātību ar darbu; tā kā individuāli pielāgoti darba aizsardzības pasākumi var dot iespēju personai ar atšķirīgām darba spējām palikt darbā un sniegt ieguldījumu visu darba ņēmēju labā; tā kā prombūtne no darba dažreiz ir medicīniski nepieciešama, cilvēki, kuri ilgāku laiku nestrādā un kuriem tādēļ ir mazāk iespēju jebkad atgriezties darbā, saskaras ar papildu negatīvām psihosociālajām sekām; tā kā agrīni koordinēta aprūpe, kurā galvenā uzmanība pievērsta darbinieku labjutībai, ir būtiski svarīga, lai uzlabotu cilvēku atgriešanos darbā un nepieļautu negatīvas ilgtermiņa sekas;

| N. | tā kā arodslimību datu pieejamība un salīdzināmība ES līmenī bieži vien ir nepietiekama; tā kā saskaņā ar Eurofound datiem aptuveni 28 % eiropiešu ir kāda hroniska fiziskās vai garīgās veselības problēma, slimība vai invaliditāte (11); tā kā tiek lēsts, ka katrai ceturtajai personai darbspējīgā vecumā ir ilgstošas veselības problēmas (12); tā kā invaliditāte un slikta veselība vienlaikus ir gan nabadzības iemesls, gan sekas; tā kā ESAO pētījumā tika secināts, ka personu ar invaliditāti ienākumi ir vidēji par 12 % mazāki nekā pārējai sabiedrības daļai (13); tā kā dažās valstīs šīs darba samaksas atšķirības ir pat 30 %; tā kā 2013. gadā veikta pētījuma rezultāti uzskatāmi parādīja, ka 21,8 % vēža slimnieku 18–57 gadu vecumā kļuva par bezdarbniekiem tūlīt pēc diagnozes noteikšanas, savukārt 91,6 % personu šajā grupā kļuva par bezdarbniekiem 15 mēnešu laikā pēc diagnozes noteikšanas (14); tā kā 2011. gada Eurostat pētījumā (15) tika konstatēts, ka to nodarbināto cilvēku vidū, kuriem ir ierobežotas darba spējas ilgstošas veselības problēmas un/vai grūtību veikt kādu pamatdarbību dēļ, tikai 5,2 % ir pauduši, ka izmanto īpašu darba režīmu; tā kā saskaņā ar to pašu Eurostat pētījumu 24,2 % no tiem, kuri ir bezdarbnieki, ir precizējuši, ka būtu nepieciešams īpašs darba režīms, lai atvieglotu atgriešanos darbā; |
| --- | --- |

N.

tā kā arodslimību datu pieejamība un salīdzināmība ES līmenī bieži vien ir nepietiekama; tā kā saskaņā ar Eurofound datiem aptuveni 28 % eiropiešu ir kāda hroniska fiziskās vai garīgās veselības problēma, slimība vai invaliditāte (11); tā kā tiek lēsts, ka katrai ceturtajai personai darbspējīgā vecumā ir ilgstošas veselības problēmas (12); tā kā invaliditāte un slikta veselība vienlaikus ir gan nabadzības iemesls, gan sekas; tā kā ESAO pētījumā tika secināts, ka personu ar invaliditāti ienākumi ir vidēji par 12 % mazāki nekā pārējai sabiedrības daļai (13); tā kā dažās valstīs šīs darba samaksas atšķirības ir pat 30 %; tā kā 2013. gadā veikta pētījuma rezultāti uzskatāmi parādīja, ka 21,8 % vēža slimnieku 18–57 gadu vecumā kļuva par bezdarbniekiem tūlīt pēc diagnozes noteikšanas, savukārt 91,6 % personu šajā grupā kļuva par bezdarbniekiem 15 mēnešu laikā pēc diagnozes noteikšanas (14); tā kā 2011. gada Eurostat pētījumā (15) tika konstatēts, ka to nodarbināto cilvēku vidū, kuriem ir ierobežotas darba spējas ilgstošas veselības problēmas un/vai grūtību veikt kādu pamatdarbību dēļ, tikai 5,2 % ir pauduši, ka izmanto īpašu darba režīmu; tā kā saskaņā ar to pašu Eurostat pētījumu 24,2 % no tiem, kuri ir bezdarbnieki, ir precizējuši, ka būtu nepieciešams īpašs darba režīms, lai atvieglotu atgriešanos darbā;

| O. | tā kā digitalizācija var izraisīt būtiskas pārmaiņas darba organizācijā un var palīdzēt uzlabot to darba ņēmēju iespējas, kuriem, piemēram, ir ierobežotas fiziskās spējas; tā kā vecāka gadagājuma cilvēki, visdrīzāk, saskarsies ar unikālām problēmām šajā sakarā; tā kā viņiem vajadzētu arī gūt labumu no šīm izmaiņām; |
| --- | --- |

O.

tā kā digitalizācija var izraisīt būtiskas pārmaiņas darba organizācijā un var palīdzēt uzlabot to darba ņēmēju iespējas, kuriem, piemēram, ir ierobežotas fiziskās spējas; tā kā vecāka gadagājuma cilvēki, visdrīzāk, saskarsies ar unikālām problēmām šajā sakarā; tā kā viņiem vajadzētu arī gūt labumu no šīm izmaiņām;

| P. | tā kā ikviena darba ņēmēja tiesības uz veselībai nekaitīgiem, drošiem un cilvēka cieņai atbilstīgiem darba apstākļiem ir paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un labiem darba apstākļiem pašiem par sevi ir pozitīva vērtība; tā kā visiem cilvēkiem ir tiesības uz tādu dzīves līmeni, kāds atbilst viņu veselībai un labjutībai, un tiesības strādāt un tiesības uz taisnīgiem un labvēlīgiem darba apstākļiem saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju; tā kā darba ņēmēju veselības stāvokļa un reintegrācijas uzlabošanās palielina sabiedrības vispārējo labklājību un nodrošina ekonomiskus ieguvumus dalībvalstīm, darba ņēmējiem un darba devējiem, tostarp gados vecākiem darba ņēmējiem un personām, kurām ir medicīniskas problēmas, kā arī palīdz saglabāt prasmes, kuras citādi tiktu zaudētas; tā kā darba devēji, darba ņēmēji, ģimenes un kopienas iegūst, ja darbnespēja tiek pārveidota par darbspēju, |
| --- | --- |

P.

tā kā ikviena darba ņēmēja tiesības uz veselībai nekaitīgiem, drošiem un cilvēka cieņai atbilstīgiem darba apstākļiem ir paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un labiem darba apstākļiem pašiem par sevi ir pozitīva vērtība; tā kā visiem cilvēkiem ir tiesības uz tādu dzīves līmeni, kāds atbilst viņu veselībai un labjutībai, un tiesības strādāt un tiesības uz taisnīgiem un labvēlīgiem darba apstākļiem saskaņā ar Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju; tā kā darba ņēmēju veselības stāvokļa un reintegrācijas uzlabošanās palielina sabiedrības vispārējo labklājību un nodrošina ekonomiskus ieguvumus dalībvalstīm, darba ņēmējiem un darba devējiem, tostarp gados vecākiem darba ņēmējiem un personām, kurām ir medicīniskas problēmas, kā arī palīdz saglabāt prasmes, kuras citādi tiktu zaudētas; tā kā darba devēji, darba ņēmēji, ģimenes un kopienas iegūst, ja darbnespēja tiek pārveidota par darbspēju,

Profilakse un agrīna iejaukšanās

| 1. | uzskata, ka ir būtiski uzlabot slimības atvaļinājuma pārvaldību dalībvalstīs, kā arī darba vietas labāk pielāgot cilvēkiem ar hroniskām slimībām un invaliditāti, novēršot diskrimināciju un labāk īstenojot Direktīvu 2000/78/EK, ar ko nosaka kopēju sistēmu vienlīdzīgai attieksmei pret nodarbinātību un profesiju; atzīst, ka uzlabojumu panākšanai dalībvalstīs ir jānodrošina funkcionējoši tiesību akti un efektīva pārraudzība, lai nodrošinātu, ka darba devēji padara darbavietas iekļaujošākas attiecībā uz tiem, kuri cieš no hroniskām slimībām un invaliditātes, tostarp, piemēram, pielāgojot uzdevumus un aprīkojumu un sekmējot prasmju pilnveidošanu; mudina dalībvalstis atbalstīt saprātīgus pielāgojumus darbavietās, lai nodrošinātu savlaicīgu atgriešanos darbā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju veicināt integrācijas un rehabilitācijas pasākumus un atbalstīt dalībvalstu centienus palielināt izpratni, apzināt labu praksi un veikt tās apmaiņu tādos jautājumos kā darba vietas aprīkojums un pielāgojumi; aicina visas attiecīgās personas, kas ir ieinteresētas sekmēt atgriešanos darbā, veicināt informācijas apmaiņu par iespējamiem ar veselības stāvokli nesaistītiem šķēršļiem, kas kavē atgriešanos darbā, un koordinēt darbības to apzināšanai un risināšanai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina Eurofound sīkāk izpētīt un analizēt nodarbinātības iespējas un nodarbināmības pakāpi cilvēkiem ar hroniskām slimībām; aicina uz pierādījumiem balstītas politikas izmantošanu padarīt par standarta praksi un šo politiku izmantot par pamatu pieejām, kuru mērķis ir veicināt atgriešanos darbā; aicina politikas veidotājus uzņemties vadību, nodrošinot to, ka darba devējiem un darba ņēmējiem ir pieejama informācija un medicīniskā aprūpe un ka šī paraugprakse tiek sekmēta Eiropas līmenī; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka nākamajā ES stratēģiskajā satvarā par drošību un veselības aizsardzību darbā laikposmam pēc 2020. gada būtu jāturpina par prioritāti uzskatīt ES līdzekļu ieguldījumus, kuru mērķis ir pagarināt un sekmēt veselīgāku dzīvi un darba mūžu, ieviest individuāli pielāgotu darba režīmu un sekmēt pieņemšanu darbā un labi pielāgotu atgriešanos darbā, ja persona to vēlas un ja to ļauj veselības stāvoklis; uzskata, ka šīs stratēģijas neatņemama daļa ir ieguldījumi primārās un sekundārās profilakses mehānismos, piemēram, nodrošinot e-veselības tehnoloģijas; aicina Komisiju un dalībvalstis par prioritāti noteikt risku un slimību novēršanu darbavietā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | mudina dalībvalstis pilnībā iesaistīties nākamajā 2020.–2022. gada ES mēroga kampaņā par darba izraisītu balsta un kustību aparāta slimību novēršanu, rast novatoriskus neleģislatīvus risinājumus un apmainīties ar informāciju un labu praksi ar sociālajiem partneriem; aicina dalībvalstis aktīvi iesaistīties EU-OSHA sniegtās informācijas izplatīšanā; atkārtoti aicina Komisiju nekavējoties iesniegt tiesību akta priekšlikumu attiecībā uz balsta un kustību aparāta slimībām; aicina dalībvalstis veikt pētījumus, sniedzot sadalījumu pēc dzimuma, vecuma un ekonomiskās aktivitātes, par balsta un kustību aparāta slimību izplatību, lai novērstu un apkarotu šādu traucējumu parādīšanos un izstrādātu visaptverošu ES stratēģiju hronisko slimību profilakses un agrīnās iejaukšanās jomā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina dalībvalstis un darba devējus aktīvi rīkoties, lai EU-OSHA sniegto informāciju integrētu politikā un programmās, kas saistītas ar darba vietu; atzinīgi vērtē EU-OSHA tīmekļa vietnē nesen izveidoto sadaļu, kas veltīta ar darbu saistītām slimībām, rehabilitācijai un atgriešanās darbā jautājumiem, ar mērķi sniegt informāciju par profilakses politiku un praksi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzskata, ka sistēmiska psihosociālo risku novēršana ir svarīga mūsdienīgu darbavietu iezīme; ar bažām norāda uz to, ka pēdējos gados ir palielinājies ar garīgās veselības un psihosociālām problēmām saistīto apzināto gadījumu skaits un ka stress darbā ir aizvien lielāka problēma darbiniekiem un darba devējiem; aicina dalībvalstis un sociālos partnerus sniegt atbalstu uzņēmumiem, īstenojot saskaņotu darbavietas politiku un programmas, lai veicinātu minēto problēmu profilaksi, novērstu ar garīgo veselību saistītos stereotipus un sniegtu atbalstu personām, kurām problēmas rada pašreizējie apstākļi, nodrošinot tām piekļuvi psiholoģiskam atbalstam; lai turpmāk motivētu darba devējus rīkoties, uzsver psihosociālo risku profilakses un veselības veicināšanas ieguvumus, tostarp pierādīto ieguldījumu atdevi; norāda, ka dažādās dalībvalstīs atšķiras tiesību akti un psihosociālo risku un garīgās veselības problēmu, piemēram, hroniska stresa un izdegšanas sindroma, atzīšana; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka ir būtiski atjaunināt un nodrošināt vienotus veselības rādītājus un definīcijas ar darbu saistītajām slimībām, ieskaitot stresu darbā, un apkopot ES mēroga statistikas datus, lai noteiktu mērķus arodslimību skaita mazināšanai; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un īstenot programmu psihosociālo risku, tostarp stresa, depresijas un izdegšanas sindroma, skarto darba ņēmēju sistemātiskai uzraudzībai, pārvaldībai un atbalstam, lai cita starpā izstrādātu efektīvus ieteikumus un pamatnostādnes šo risku apkarošanai; uzsver, ka hronisks stress darbā ir atzīts par ievērojamu traucēkli darba ražīgumam un dzīves kvalitātei; norāda, ka psihosociālie riski un ar darbu saistītais stress bieži vien ir strukturāla problēma, kas saistīta ar darba organizāciju, un ka šos riskus ir iespējams novērst un pārvaldīt; uzsver, ka ir jāveic pētījumi, jāuzlabo profilakse un jāapmainās ar labāko praksi un instrumentiem skarto personu reintegrācijai darba tirgū; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina izbeigt garīgās veselības problēmu un mācīšanās traucējumu stigmatizāciju; atbalsta iniciatīvas, ar ko veicina izpratni un rosina pārmaiņas šajā jomā, uzņēmumu līmenī izstrādājot psihosociālo risku novēršanas politikas virzienus un darbības; šajā sakarībā atzinīgi vērtē sociālo partneru darbības dalībvalstīs, kas sekmē pozitīvas pārmaiņas; atgādina, ka ir svarīgi pienācīgi apmācīt darba aizsardzības pakalpojumu sniedzējus un darba inspektorus psihosociālo risku pārvaldības metožu izmantošanā; aicina īstenot ciešāku to ES iniciatīvu sadarbību un atjaunināšanu, kuru mērķis ir mazināt psihosociālos riskus darbā, un izvirzīt šo jautājumu par prioritāti nākamajā ES stratēģiskajā satvarā darba aizsardzības jomā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzīst, ka tādu darba ņēmēju reintegrācija, kuriem ir bijušas problēmas ar atkarību izraisošu vielu pārmērīgu lietošanu, rada īpašus sarežģījumus darba devējiem; šajā sakarībā kā piemēru min “Alna”modeli, ko izmanto sociālie partneri Zviedrijā (16), lai sniegtu atbalstu darbavietām, veicot aktīvus un agrīnus intervences pasākumus un sniedzot atbalstu tādu darbinieku rehabilitācijas procesā, kuriem ir bijušas problēmas ar atkarību izraisošu vielu pārmērīgu lietošanu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē kampaņu „Drošas un veselībai nekaitīgas darbvietas uzvar stresu”; uzsver, ka iniciatīvās ar darbu saistītā stresa novēršanai ir jāiekļauj dzimuma dimensija, ņemot vērā specifiskos darba apstākļus, kādos strādā sievietes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzsver, ka ir būtiski vairāk ieguldīt risku novēršanas politikā un atbalstīt profilakses kultūru; atzīmē, ka profilakses dienestu darba kvalitāte ir ārkārtīgi svarīga uzņēmumu atbalstīšanā; aicina dalībvalstis īstenot efektīvu politiku attiecībā uz veselīgu uzturu, alkohola un tabakas patēriņu un gaisa kvalitāti, kā arī veicināt šādas politikas īstenošanu darbavietā; turklāt aicina dalībvalstis izstrādāt integrētus veselības aizsardzības pakalpojumus, kas ietver sociālos, psiholoģiskā atbalsta, ar nodarbinātību saistītus un arodmedicīnas pakalpojumus; mudina dalībvalstis nodrošināt darba ņēmēju pienācīgu piekļuvi veselības aprūpei, lai savlaicīgi konstatētu fiziskas un garīgas saslimšanas sākumu un veicinātu reintegrācijas procesu; atgādina, ka savlaicīgi ieguldījumi un profilaktiska rīcība var samazināt ilgtermiņa psihosociālo ietekmi uz cilvēkiem, kā arī vispārējās ilgtermiņa izmaksas sabiedrībai; |
| --- | --- |

13.

| 14. | prasa nodrošināt, lai reintegrācijas politika:






  — | būtu saskaņota ar dzīves cikla pieeju izglītības, mūžizglītības, sociālajai un nodarbinātības politikai; |
| --- | --- | --- |

14.

—

būtu saskaņota ar dzīves cikla pieeju izglītības, mūžizglītības, sociālajai un nodarbinātības politikai;

| — | būtu pielāgota, mērķtiecīga un orientēta uz vajadzībām, neizvirzot iesaistītajām personām prasības, kuras, visticamāk, nevar tikt izpildītas veselības stāvokļa dēļ, |
| --- | --- |

—

būtu pielāgota, mērķtiecīga un orientēta uz vajadzībām, neizvirzot iesaistītajām personām prasības, kuras, visticamāk, nevar tikt izpildītas veselības stāvokļa dēļ,

| — | būtu orientēta uz līdzdalību un balstīta uz integrētu pieeju, kā arī |
| --- | --- |

—

būtu orientēta uz līdzdalību un balstīta uz integrētu pieeju, kā arī

| — | ņemtu vērā vajadzīgos priekšnoteikumus, lai sekmētu līdzdalību, neradot nosacījumus, kuri apdraud ienākumu minimumu; |
| --- | --- |

—

ņemtu vērā vajadzīgos priekšnoteikumus, lai sekmētu līdzdalību, neradot nosacījumus, kuri apdraud ienākumu minimumu;

| 15. | uzskata, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina mērķtiecīgi papildu pabalsti personām ar invaliditāti vai hroniskām slimībām, kas sedz papildu izmaksas cita starpā saistībā ar individuālo atbalstu un palīdzību, īpašu iespēju un medicīniskās un sociālās aprūpes izmantošanu, un cita starpā jānosaka pieejams zāļu cenu līmenis nelabvēlīgākā situācijā esošajām sociālajām grupām; uzsver nepieciešamību nodrošināt pienācīgu invaliditātes un vecuma pensijas līmeni; |
| --- | --- |

15.

Atgriešanās darbā

| 16. | atzīst, ka darbs ir svarīgs personu pozitīvas psihosociālās labjutības avots un ka ilgtermiņa bezdarbnieku integrācija darba dzīvē, izmantojot individuāli pielāgotus pasākumus, ir būtisks faktors nabadzības un sociālās atstumtības apkarošanā un nodrošina arī citus preventīvus psihosociālus ieguvumus; uzsver, ka to personu integrācijai, kas atgriežas darbā pēc fiziskas vai garīgas traumas vai slimības, ir vairāku veidu pozitīva ietekme — tā sekmē attiecīgo personu labjutību, mazina valstu sociālā nodrošinājuma sistēmu un atsevišķu uzņēmumu izmaksas, nodrošina plašāku atbalstu ekonomikai, piemēram, padarot pensiju un sociālā nodrošinājuma sistēmas ilgtspējīgākas nākamajām paaudzēm; norāda uz grūtībām, ar kurām darba ņēmēji saskaras saistībā ar kompensācijas sistēmām un kuras var radīt nevajadzīgu kavēšanos saistībā ar ārstēšanas saņemšanu, kā arī dažos gadījumos var veicināt atsvešināšanos; stingri aicina piemērot uz klientu vērstu pieeju visās administratīvajās procedūrās, kas saistītas ar darba ņēmēju reintegrāciju; aicina dalībvalstis rīkoties, sadarbojoties ar Komisiju un attiecīgām ES aģentūrām, lai novērstu negatīvo ietekmi, ko rada ilgtermiņa darba kavējumi, piemēram, izolāciju, psihosociālas problēmas, sociālekonomiskās sekas un zemāku nodarbināmību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka gan dalībvalstīm, gan darba devējiem būtu jāīsteno pozitīva un uz nodarbinātību orientēta pieeja darba ņēmējiem ar invaliditāti, gados vecākiem darba ņēmējiem un tiem, kurus skārusi garīga vai fiziska slimība vai trauma, tostarp cilvēkiem, kuriem diagnosticēta neārstējama slimība, koncentrējoties uz indivīda atlikušo spēju un gatavības strādāt agrīnu novērtējumu un agrīnā posmā organizējot psiholoģiskas, sociālas un nodarbinātības konsultācijas, ņemot vērā personas nodarbošanos un sociālekonomisko situāciju, kā arī uzņēmuma situāciju; mudina dalībvalstis uzlabot to sociālā nodrošinājuma sistēmu noteikumus, ar kuriem sekmē atgriešanos darbā, ja darba ņēmējs to vēlas un ja to ļauj veselības stāvoklis; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda uz pozitīvo ietekmi, ko ilgtermiņa bezdarbnieku reintegrēšanā darba tirgū ir radījuši darbā iekārtošanas sociālie uzņēmumi (WISE); aicina dalībvalstis nodrošināt šādiem uzņēmumiem nepieciešamo atzīšanu un tehnisko atbalstu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | šajā sakarībā mudina atsaukties uz ANO Konvenciju par UNCRDP un tās fakultatīvo protokolu (A/RES/61/106) un visos attiecīgajos pasākumos un politikas virzienos izmantot Pasaules Veselības organizācijas (PVO) Starptautisko klasifikāciju par funkcionalitāti, invaliditāti un veselību (ICF); piekrīt viedoklim, ka invaliditāte ir veselības pieredze, ar ko saskaras sociāli ekonomiskajā kontekstā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt un sniegt pamatnostādnes par paraugpraksi un konsultācijas, atbalstu un padomus darba devējiem par to, kā izstrādāt un īstenot reintegrācijas plānus, vienlaikus nodrošinot pastāvīgu sociālo partneru dialogu un to, ka darbinieki ir informēti par savām tiesībām, jau uzsākot atgriešanās darbā procesu; mudina apmainīties ar labu praksi starp dalībvalstīm, profesionālām kopienām, sociālajiem partneriem, NVO un politikas veidotājiem par to darba ņēmēju reintegrāciju, kuri atveseļojas pēc slimības vai traumas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem sniegt ārēju atbalstu, lai nodrošinātu konsultācijas un tehnisku atbalstu MVU un mikrouzņēmumiem, kuriem ir neliela pieredze profesionālās rehabilitācijas un atgriešanās darbā pasākumu veikšanā; atzīst, ka ir būtiski ņemt vērā ne tikai MVU un mikrouzņēmumu, bet arī konkrētu publisko pakalpojumu nozaru situāciju un specifiskās vajadzības, kā arī grūtības panākt atbilstību saistībā ar pasākumu īstenošanu uzņēmumu līmenī; uzsver, ka informētības uzlabošanai, labas prakses apmaiņai, konsultācijām un tiešsaistes platformām ir ārkārtīgi būtiska nozīme, palīdzot MVU un mikrouzņēmumiem šajā procesā; aicina Komisiju un dalībvalstis turpināt izstrādāt praktiskus instrumentus un pamatnostādnes, kas var palīdzēt sniegt atbalstu MVU un mikrouzņēmumiem, kuriem ir neliela pieredze profesionālās rehabilitācijas un atgriešanās darbā pasākumu veikšanā; atzīst, ka ir svarīgi ieguldīt vadošo darbinieku apmācībā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka radošāku pieeju izmantošana no darba tirgus atstumto personu reintegrācijai darba tirgū var nesaņemt finansējumu, ko drīzāk mēdz piešķirt šaurākai pieejai, kuras pamatā ir viegli izmērāmi rezultāti; tādēļ aicina Komisiju uzlabot finansējumu augšupējām pieejām saskaņā ar struktūrfondiem, jo īpaši ESF; |
| --- | --- |

22.

| 23. | pieņem zināšanai panākumus, kas gūti, reintegrācijas programmās īstenojot atsevišķu lietu izskatīšanas pieeju, un uzsver, ka ir jānodrošina individuāli izstrādāts un integrēts atbalsts, ko sniedz sociālie darbinieki vai īpaši izraudzīti konsultanti; uzskata, ka ir svarīgi nodrošināt, lai uzņēmumi tādas darba ņēmēju prombūtnes laikā, ko izraisījusi slimība vai trauma, saglabātu ciešus kontaktus ar darba ņēmējiem vai viņu pārstāvjiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka atgriešanās darbā un reintegrācijas politika būtu jāiekļauj plašākā holistiskā pieejā, lai veicinātu veselīgu darba dzīvi, nodrošinot fiziski un garīgi drošu un veselībai nekaitīgu darba vidi visā cilvēka darba dzīves laikā un visu darba ņēmēju aktīvu un veselīgu novecošanu; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt saziņu, speciālistu (darba palīgu) atbalstu profesionālās rehabilitācijas pārvaldībā un integrētu pieeju, iesaistot visas ieinteresētās personas darba ņēmēju sekmīgā fiziskajā un profesionālajā rehabilitācijā; uzskata, ka sistēmās, kas veicina atgriešanos darbā, uzmanības centrā jābūt darba vietai; atzinīgi vērtē Austrijas “fit2work” (17) programmas nebirokrātiskās un praktiskās pieejas panākumus, jo tajā galvenā uzmanība pievērsta vienkāršai saziņai, kas pieejama visiem darba ņēmējiem (piemēram, vienkāršotas valodas lietojums); |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka ir svarīgi saglabāt to cilvēku nodarbinātību, kuriem ir ierobežota darbspēja, tostarp nodrošinot, ka MVU un mikrouzņēmumiem ir vajadzīgie resursi šā mērķa efektīvai īstenošanai; stingri atbalsta tādu darba ņēmēju reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā, kuri atveseļojas pēc slimības vai traumas, ja viņi to vēlas un ja to ļauj viņu veselības stāvoklis, izmantojot pārkvalificēšanas un kvalifikācijas celšanas pasākumus integrācijai atvērtā darba tirgū; uzsver, ka ir svarīgi politikas pasākumus vērst uz personu spēju strādāt un parādīt darba devējiem ieguvumus no darba ņēmēja pieredzes un zināšanām, kas var tikt zaudētas, darba ņēmējam dodoties ilgstošā slimības atvaļinājumā; tomēr atzīst, ka ļoti svarīgi ir tas, lai personām, kuras nevar atgriezties darbā, būtu uzticams drošības tīkls, ko nodrošina valsts sociālā nodrošinājuma sistēma; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju un dalībvalstis ieviest aktīvu darba tirgus politiku un politikas stimulus darba devējiem, lai atbalstītu personu ar invaliditāti un hroniskām slimībām nodarbinātību, tostarp veicot piemērotus pielāgojumus un likvidējot šķēršļus darba vietā, lai atvieglotu viņu reintegrāciju; atgādina, ka ir ļoti svarīgi informēt uzņēmumus un iesaistītās personas par pieejamajiem stimuliem un tiesībām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | šajā sakarībā atzīst, ka elastīgam, individuāli pielāgotam un adaptīvam darba režīmam, piemēram, tāldarbam, elastīgam darba laikam, pielāgotam aprīkojumam un saīsinātam darba laikam vai samazinātai darba slodzei, ir svarīga loma, atgriežoties darbā; uzsver, ka ir svarīgi veicināt agrīnu un/vai pakāpenisku atgriešanos darbā (ja to ļauj veselības stāvoklis), ko varētu papildināt ar daļējiem slimības pabalstiem, lai nodrošinātu, ka attiecīgās personas, atgriežoties darbā, necieš no ienākumu zuduma, un vienlaikus saglabāt finanšu stimulus uzņēmumiem; uzsver, ka šādam darba režīmam, kas ietver ģeogrāfisku, laika plānošanas un funkcionālo elastību, ir jābūt īstenojamam gan no darba ņēmēju, gan darba devēju puses, sekmējot darba pārvaldības organizēšanu un ņemot vērā ražošanas ciklu atšķirības; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atzinīgi vērtē dalībvalstu programmas un iniciatīvas, kuras ir palīdzējušas veicināt personu ar hroniskām slimībām reintegrāciju kvalitatīvā nodarbinātībā, piemēram, Vācijas programmu “Job4000” (18), kurā izmantota integrēta pieeja, lai uzlabotu tādu personu stabilu profesionālo integrāciju, kurām ir smaga invaliditāte un īpašas grūtības atrast darbu, vai reintegrācijas aģentūru izveidi, lai palīdzētu personām ar hroniskām slimībām atrast darbu, kas pielāgots viņu situācijai un spējām (19); |
| --- | --- |

28.

| 29. | ņem vērā nozīmīgos psiholoģiskos ieguvumus un uzlabotu darba ražīgumu, ko nodrošina augsts neatkarības līmenis darbavietā; uzskata, ka neatkarības līmenis darbavietā var būt ļoti svarīgs, lai atvieglotu reintegrācijas procesu darba ņēmējiem pēc slimības vai traumas, jo šo personu veselības stāvoklis un vajadzības ir ļoti atšķirīgas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzīst atgriešanās darbā vērtību aprūpes procesā, jo daudzām personām darbs nodrošina finansiālu neatkarību un paildzina mūžu, kā arī reizēm var būt izšķirošs faktors atveseļošanās procesā; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina dalībvalstis nepārtraukt sociālā nodrošinājuma pabalstu izmaksu, līdzko personas ar hroniskām slimībām atrod darbu, tādējādi palīdzot viņām izvairīties no tā dēvētā pabalstu slazda; |
| --- | --- |

31.

Attieksmes maiņa pret darba ņēmēju reintegrāciju

| 32. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar sociālajiem partneriem nodrošināt, lai ar to paziņojumiem, pamatnostādnēm un politikas virzieniem tiktu sekmēts tas, ka darba devēji uztver reintegrācijas procesu kā iespēju gūt labumu no darba ņēmēju prasmēm, kompetences un pieredzes; uzskata, ka darba devēji un darba ņēmēju pārstāvji ir svarīgi atgriešanās darbā procesa dalībnieki jau no paša sākuma un ir daļa no lēmumu pieņemšanas procesa; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atgādina par Konvencijas par UNCRPD 26. un 27. pantu, kas dalībvalstīm uzliek pienākumu organizēt, nostiprināt un paplašināt rehabilitācijas pakalpojumus un programmas, jo īpaši veselības aizsardzības, nodarbinātības, izglītības un sociālo pakalpojumu jomā, un veicināt personu ar invaliditāti karjeras virzību darba tirgū, kā arī sniegt palīdzību darba atsākšanā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka izpratnes veidošana par profesionālās rehabilitācijas un atgriešanās darbā politikas virzieniem un programmām un labāka uzņēmējdarbības kultūra ir ļoti svarīgi veiksmes faktori atgriešanās darbā procesā un negatīvas attieksmes, kā arī stereptipu un diskriminācijas apkarošanā; uzskata, ka profesionālās rehabilitācijas jomā apmācītu tādu speciālistu kā psihologi un konsultanti grupas varētu efektīvi izmantot vairāki uzņēmumi, tādējādi ļaujot arī mazākiem uzņēmumiem gūt labumu no šo speciālistu īpašajām zināšanām; uzskata, ka šajā procesā atbalstu un papildu ieguldījumu varētu sniegt NVO un brīvprātīgie; |
| --- | --- |

34.

| 35. | pauž atzinību uzņēmumiem, kuri īsteno iniciatīvas, lai sniegtu atbalstu cilvēkiem ar veselības problēmām, invaliditāti vai izmainītu darbspēju, īstenojot, piemēram, visaptverošas preventīvas programmas, pienākumu pielāgošanu, apmācību un pārkvalifikāciju vai citu darbinieku sagatavošanu to darba ņēmēju, kuri atgriežas darbā, izmainītajām spējām, tādējādi atvieglojot viņu reintegrāciju; stingri mudina vairāk uzņēmumu iesaistīties šādu centienu īstenošanā un nākt klajā ar šādām iniciatīvām; uzskata, ka ir svarīgi, lai pasākumi, ar ko sekmē darba ņēmēju reintegrāciju uzņēmumos, būtu daļa no uzņēmumu kultūras; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina veidot labāku izpratni par problēmām un diskrimināciju, kuras dēļ cilvēkiem ar veselības problēmām vai invaliditāti ir mazāk iespēju, jo īpaši par tādām problēmām kā sapratnes trūkums, aizspriedumi, uzskati par zemu produktivitāti un sociālie aizspriedumi; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzskata, ka izglītībai un pārmaiņām uzņēmumu kultūrā, kā arī tādām ES mēroga kampaņām kā “Vision Zero”, ir būtiska nozīme sabiedrības uzskatu mainīšanā; aicina palielināt informētību par demogrāfiskajām problēmām, ar kurām saskaras Eiropas darba tirgi; uzskata par nepieņemamu to, ka vecāka gadagājuma cilvēki bieži vien saskaras ar diskrimināciju vecuma dēļ; uzsver, ka ir svarīgi īstenot kampaņas pret diskrimināciju, kuras pamatā ir darba ņēmēju vecums, veicinot profilakses un darba aizsardzības pasākumus; aicina dalībvalstis un Savienību ņemt vērā secinājumus, kas izdarīti, īstenojot Parlamenta izmēģinājuma projektu attiecībā uz vecāku darba ņēmēju veselību un drošību; |
| --- | --- |

37.

| 38. | uzskata, ka dalībvalstu politikas satvaram ir izšķirīga nozīme tādas vides veidošanā, kas sekmē vecuma struktūras pārvaldību un aktīvu un veselīgu novecošanu; uzskata, ka to varētu sekmēt ar ES līmeņa pasākumiem, piemēram, politikas virzieniem, pamatnostādnēm, zināšanu apmaiņu un dažādu finanšu instrumentu, piemēram, ESF un ESI fondu, izmantošanu; aicina dalībvalstis veicināt gados vecākiem darba ņēmējiem paredzētus rehabilitācijas un reintegrācijas pasākumus, ja tas iespējams un ja attiecīgās personas to vēlas, piemēram, ņemot vērā rezultātus, kas gūti, īstenojot ES izmēģinājuma projektu attiecībā uz gados vecāku darba ņēmēju veselību un drošību; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atzīst, ka personām, kurām diagnosticēta neārstējama slimība, joprojām ir pamattiesības uz darbu; atzīst arī, ka šīs personas saskaras ar īpašām problēmām, kas saistītas ar viņu nodarbinātības situāciju un kas atšķiras no problēmām, ar kurām saskaras citas pacientu grupas, jo šīm personām bieži vien ir maz laika, lai pielāgotos savai mainīgajai situācijai un lai tiktu veikti darba vietas pielāgojumi; atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā “Dying to Work”kampaņu, kuras mērķis ir palielināt izpratni par šo konkrēto problēmu kopumu; mudina darba devējus uzturēt pēc iespējas intensīvu dialogu ar darbiniekiem, kuriem diagnosticēta neārstējama slimība, lai nodrošinātu, ka var veikt visus nepieciešamos un iespējamos pielāgojumus, kas vajadzīgi, lai šādi darbinieki varētu turpināt strādāt, ja viņi to vēlas; uzskata, ka daudziem pacientiem iespēja turpināt strādāt ir ļoti svarīga personisku, psiholoģisku vai ekonomisku apsvērumu dēļ, kā arī ārkārtīgi nozīmīgs aspekts cieņas un dzīves kvalitātes saglabāšanā; aicina dalībvalstis atbalstīt darba vietu saprātīgu pielāgošanu, lai ņemtu vērā to īpašo problēmu kopumu, kas ir raksturīgas šai cilvēku grupai; aicina Komisiju rīkoties, lai novērstu datu trūkumu attiecībā uz vēža slimnieku nodarbinātības statusu, un atbalstīt labāku un salīdzināmu dalībvalstu datu apkopošanu, lai uzlabotu šādām personām sniegtos atbalsta pakalpojumus; |
| --- | --- |

39.

| 40. | šajā sakarībā uzsver, ka ir svarīgi pilnveidot un atjaunot darba ņēmēju prasmes atbilstīgi uzņēmuma un tirgus vajadzībām, īpašu uzmanību pievēršot digitālajām prasmēm un nodrošinot darba ņēmējiem nepieciešamo apmācību un piekļuvi mūžizglītībai; uzsver, ka darba tirgū pieaug digitalizācija; norāda, ka digitālo prasmju uzlabošana var būt gatavošanās atgriezties darba dzīvē neatņemama daļa, it īpaši attiecībā uz gados vecākiem iedzīvotājiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka gan oficiālajiem, gan neoficiālajiem aprūpētājiem ir būtiska nozīme profesionālajā rehabilitācijā; atzīst, ka 80 % no Eiropā sniegtās aprūpes nodrošina neapmaksāti aprūpētāji (20) un ka aprūpes pienākumi ievērojami samazina šīs cilvēku grupas ilgtermiņa nodarbinātības izredzes; turklāt, ņemot vērā to, ka lielākā daļa aprūpētāju ir sievietes, atzīst, ka jautājumam par aprūpētāju nodarbinātības situāciju ir izteikta dzimumu dimensija; aicina Savienību, dalībvalstis un darba devējus īpašu uzmanību pievērst aprūpētāju nodarbinātības situācijai; |
| --- | --- |

41.

o

o o

| 42. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

42.

---

(1)  OV C 204, 13.6.2018., 179. lpp.

(2)  OV C 366, 27.10.2017., 117. lpp.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0474.

(4)  OV C 101, 16.3.2018., 138. lpp.

(5)  OV C 102 E, 24.4.2008., 321. lpp.

(6)  OV L 303, 2.12.2000., 16. lpp.

(7)  https://osha.europa.eu/lv/tools-and-publications/publications/reports/psychosocial-risks-eu-prevalence-strategies-prevention/view

(8)  Institute for Health Metrics and Evaluation, GBD Compare Data Visualization, 2016, http://vizhub.healthdata.org/gbd-compare

(9)  Eiropas foruma “Alkohols un veselība”zinātniskās grupas zinātniskais atzinums “Alcohol, Work and Productivity”(Alkohols, darbs un darba ražīgums), 2011, https://ec.europa.eu/health//sites/health/files/alcohol/docs/science_02_en.pdf

(10)  Eurofound “Use of alcohol and drugs at the workplace”(Alkohola un narkotisko vielu lietošana darba vietā), https://www.eurofound.europa.eu/sites/default/files/ef_files/docs/ewco/tn1111013s/tn1111013s.pdf

(11)  Eurofound Trešais Eiropas dzīves kvalitātes apsekojums 2001.–2012. gadā, https://www.eurofound.europa.eu/lv/surveys/european-quality-of-life-surveys/european-quality-of-life-survey-2012

(12)  7. lpp. ziņojumā “Health of people of working age”(Darbspējīgā vecuma iedzīvotāju veselības stāvoklis), https://ec.europa.eu/health//sites/health/files/social_determinants/docs/final_sum_ecorys_web.pdf

(13)  7. lpp., galvenie konstatējumi, https://www.oecd.org/els/emp/42699911.pdf

(14)  5. lpp. https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/policies/docs/2017_chronic_framingdoc_en.pdf

(15)  Eurostat, 2011, LFS ad hoc module (Darbaspēka apsekojuma īpašais modulis), https://ec.europa.eu/health/sites/health/files/policies/docs/2017_chronic_framingdoc_en.pdf

(16)  http://www.alna.se/in-english

(17)  “EU-OSHA Case Study on Austria — Fit2Work programme”, https://osha.europa.eu/en/tools-and-publications/publications/austria-fit2work/view

(18)  Avots: Projekta “Pathways”5.2. mērķis, “Scoping Paper on the Available Evidence on the Effectiveness of Existing Integration and Re-Integration into Work Strategies for Persons with Chronic Conditions”(Darbības jomas dokuments par pieejamajiem pierādījumiem attiecībā uz pašreizējo stratēģiju personu ar hroniskām slimībām integrācijai un reintegrācijai darbā efektivitāti).

(19)  Avots: EU-OSHA pētījums “Return to work coaching services for people with a chronic disease by certified "experts by experience”(Personām ar hroniskām slimībām paredzēti konsultāciju pakalpojumi, ko sniedz sertificēti un pieredzējuši speciālisti, lai veicinātu minēto personu atgriešanos darbā), Nīderlande

(20)  http://www.ecpc.org/WhitePaperOnCancerCarers.pdf

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/19 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/19

---

P8_TA(2018)0326

ES un trešo valstu attiecības finanšu pakalpojumu reglamentēšanas un uzraudzības jomā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par ES un trešo valstu attiecībām finanšu pakalpojumu reglamentēšanas un uzraudzības jomā (2017/2253(INI))

(2019/C 433/05)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā 2009. gada 25. februāra ziņojumu, ko sniegusi augsta līmeņa grupa ES finanšu uzraudzības jautājumos Jacques de Larosière vadībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 25. februāra ziņojumu, ko sniegusi augsta līmeņa grupa ES finanšu uzraudzības jautājumos Jacques de Larosière vadībā,

| — | ņemot vērā 2014. gada 11. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas pārskatīšanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada 11. marta rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas pārskatīšanu (1),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2014. gada 15. maija darba dokumentu “Finanšu regulējuma darba kārtības ekonomiska pārskatīšana”(SWD(2014)0158), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2014. gada 15. maija darba dokumentu “Finanšu regulējuma darba kārtības ekonomiska pārskatīšana”(SWD(2014)0158),

| — | ņemot vērā Komisijas 2014. gada 8. augusta ziņojumu par Eiropas Uzraudzības iestāžu (EUI) un Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmas (EFUS) darbību (COM(2014)0509), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2014. gada 8. augusta ziņojumu par Eiropas Uzraudzības iestāžu (EUI) un Eiropas Finanšu uzraudzības sistēmas (EFUS) darbību (COM(2014)0509),

| — | ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par ES lomu starptautisko finanšu, monetāro un regulatīvo iestāžu un institūciju satvarā (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 12. aprīļa rezolūciju par ES lomu starptautisko finanšu, monetāro un regulatīvo iestāžu un institūciju satvarā (2),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 23. novembra paziņojumu “Aicinājums sniegt pierādījumus — ES tiesiskais regulējums finanšu pakalpojumu jomā”(COM(2016)0855), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 23. novembra paziņojumu “Aicinājums sniegt pierādījumus — ES tiesiskais regulējums finanšu pakalpojumu jomā”(COM(2016)0855),

| — | ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par ES finanšu pakalpojumu regulējuma izvērtēšanu un jauniem uzdevumiem — efektīvāka un lietderīgāka ES finanšu nozares regulējuma un kapitāla tirgu savienības satvara ietekme un virzība uz šī satvara izveidi (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par ES finanšu pakalpojumu regulējuma izvērtēšanu un jauniem uzdevumiem — efektīvāka un lietderīgāka ES finanšu nozares regulējuma un kapitāla tirgu savienības satvara ietekme un virzība uz šī satvara izveidi (3),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 27. februāra darba dokumentu “ES lēmumi par līdzvērtību finanšu pakalpojumu politikā: novērtējums”(SWD(2017)0102), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 27. februāra darba dokumentu “ES lēmumi par līdzvērtību finanšu pakalpojumu politikā: novērtējums”(SWD(2017)0102),

| — | ņemot vērā 2018. gada 14. marta rezolūciju par vadlīnijām ES un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvara veidošanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 14. marta rezolūciju par vadlīnijām ES un Apvienotās Karalistes turpmāko attiecību satvara veidošanai (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0263/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0263/2018),

| A. | tā kā kopš finanšu krīzes iestāšanās ir pieņemti vairāk nekā 40 jauni ES tiesību akti finanšu jomā un 15 no šiem tiesību aktiem ir tā dēvētie noteikumi par trešām valstīm, kuri dod Komisijai rīcības brīvību ES vārdā vienpusēji lemt par to, vai regulējuma noteikumus ārvalstu jurisdikcijās var uzskatīt par līdzvērtīgiem; |
| --- | --- |

A.

tā kā kopš finanšu krīzes iestāšanās ir pieņemti vairāk nekā 40 jauni ES tiesību akti finanšu jomā un 15 no šiem tiesību aktiem ir tā dēvētie noteikumi par trešām valstīm, kuri dod Komisijai rīcības brīvību ES vārdā vienpusēji lemt par to, vai regulējuma noteikumus ārvalstu jurisdikcijās var uzskatīt par līdzvērtīgiem;

| B. | tā kā līdzvērtība un atļauju piešķiršanas tiesības ir pilnīgi atšķirīgi jēdzieni, ar ko regulatoriem, uzraudzītājiem, finanšu iestādēm un tirgus dalībniekiem ir nodrošinātas atšķirīgas tiesības un pienākumi; tā kā lēmumi par līdzvērtību nenozīmē, ka finanšu iestādes, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, ir saņēmušas tiesības piešķirt atļaujas, jo šis jēdziens ir nesaraujami saistīts ar iekšējo tirgu un tā kopīgo regulatīvo, uzraudzības, izpildes un tiesu sistēmas satvaru; |
| --- | --- |

B.

tā kā līdzvērtība un atļauju piešķiršanas tiesības ir pilnīgi atšķirīgi jēdzieni, ar ko regulatoriem, uzraudzītājiem, finanšu iestādēm un tirgus dalībniekiem ir nodrošinātas atšķirīgas tiesības un pienākumi; tā kā lēmumi par līdzvērtību nenozīmē, ka finanšu iestādes, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, ir saņēmušas tiesības piešķirt atļaujas, jo šis jēdziens ir nesaraujami saistīts ar iekšējo tirgu un tā kopīgo regulatīvo, uzraudzības, izpildes un tiesu sistēmas satvaru;

| C. | tā kā nevienā tirdzniecības nolīgumā, kuru ES ir noslēgusi, nekad nav bijis noteikumu par finanšu pakalpojumu savstarpēju pieejamību pārrobežu mērogā; |
| --- | --- |

C.

tā kā nevienā tirdzniecības nolīgumā, kuru ES ir noslēgusi, nekad nav bijis noteikumu par finanšu pakalpojumu savstarpēju pieejamību pārrobežu mērogā;

| D. | tā kā lēmumiem par līdzvērtību nav vienotas sistēmas pamata; tā kā katrā tiesību aktā ir noteikts tieši konkrētā akta politiskajiem mērķiem atbilstošs līdzvērtības režīms; tā kā pašreizējie līdzvērtības noteikumi piedāvā dažādas pieejas, kas nodrošina dažādas iespējamas priekšrocības atkarībā no finanšu pakalpojuma sniedzēja un tirgus, kurā tas darbojas; |
| --- | --- |

D.

tā kā lēmumiem par līdzvērtību nav vienotas sistēmas pamata; tā kā katrā tiesību aktā ir noteikts tieši konkrētā akta politiskajiem mērķiem atbilstošs līdzvērtības režīms; tā kā pašreizējie līdzvērtības noteikumi piedāvā dažādas pieejas, kas nodrošina dažādas iespējamas priekšrocības atkarībā no finanšu pakalpojuma sniedzēja un tirgus, kurā tas darbojas;

| E. | tā kā līdzvērtība cita starpā ir instruments, ar ko veicināt starptautisku regulējuma konverģenci, kā rezultātā konkurence ES iekšējā tirgū vienlīdzīgos konkurences apstākļos varētu kļūt sīvāka, un vienlaikus arī nepieļaut regulējuma arbitrāžu, aizsargāt patērētājus un investorus, saglabāt ES finanšu stabilitāti un nepieļaut vienotā tirgus fragmentāciju; tā kā līdzvērtība ir arī instruments, ar ko regulējuma un uzraudzības ziņā nodrošināt taisnīgu un vienādu attieksmi pret ES finanšu iestādēm un trešo valstu finanšu iestādēm; |
| --- | --- |

E.

tā kā līdzvērtība cita starpā ir instruments, ar ko veicināt starptautisku regulējuma konverģenci, kā rezultātā konkurence ES iekšējā tirgū vienlīdzīgos konkurences apstākļos varētu kļūt sīvāka, un vienlaikus arī nepieļaut regulējuma arbitrāžu, aizsargāt patērētājus un investorus, saglabāt ES finanšu stabilitāti un nepieļaut vienotā tirgus fragmentāciju; tā kā līdzvērtība ir arī instruments, ar ko regulējuma un uzraudzības ziņā nodrošināt taisnīgu un vienādu attieksmi pret ES finanšu iestādēm un trešo valstu finanšu iestādēm;

| F. | tā kā lēmumi par līdzvērtību pamatojas uz ES vienoto noteikumu kopumu un tos pieņem, balstoties uz tehnisku novērtējumu; tā kā Parlamentam tie tomēr būtu rūpīgāk jāpārbauda; |
| --- | --- |

F.

tā kā lēmumi par līdzvērtību pamatojas uz ES vienoto noteikumu kopumu un tos pieņem, balstoties uz tehnisku novērtējumu; tā kā Parlamentam tie tomēr būtu rūpīgāk jāpārbauda;

| G. | tā kā Komisija līdzvērtību raksturo kā svarīgu instrumentu, ar ko efektīvi pārvaldīt tirgus dalībnieku pārrobežu darbību stabilā un drošā prudenciālās uzraudzības vidē, kur trešo valstu jurisdikcijas ievēro un īsteno tikpat augstus prudenciālā regulējuma standartus, kādi ir ES, un stingri nodrošina to izpildi; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija līdzvērtību raksturo kā svarīgu instrumentu, ar ko efektīvi pārvaldīt tirgus dalībnieku pārrobežu darbību stabilā un drošā prudenciālās uzraudzības vidē, kur trešo valstu jurisdikcijas ievēro un īsteno tikpat augstus prudenciālā regulējuma standartus, kādi ir ES, un stingri nodrošina to izpildi;

| H. | tā kā plānotā Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES nākotnē var būtiski ietekmēt finanšu pakalpojumu reglamentēšanu un uzraudzību, ņemot vērā to, cik ciešas attiecības šajā jomā pašlaik ir izveidojušās starp dalībvalstīm; tā kā sarunas par Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES joprojām turpinās; |
| --- | --- |

H.

tā kā plānotā Apvienotās Karalistes izstāšanās no ES nākotnē var būtiski ietekmēt finanšu pakalpojumu reglamentēšanu un uzraudzību, ņemot vērā to, cik ciešas attiecības šajā jomā pašlaik ir izveidojušās starp dalībvalstīm; tā kā sarunas par Apvienotās Karalistes izstāšanos no ES joprojām turpinās;

| I. | tā kā izstāšanās līguma un tostarp arī pārejas perioda pieņemšanas un ratifikācijas gadījumā finanšu iestādēm tiks dots ilgāks laiks, lai tās pielāgotos Brexit; tā kā, ja šāda pārejas perioda nebūs, Komisijai un EUI ir jābūt gatavām aizsargāt finanšu stabilitāti, iekšējā tirgus integritāti un lēmumu pieņemšanas autonomiju Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

I.

tā kā izstāšanās līguma un tostarp arī pārejas perioda pieņemšanas un ratifikācijas gadījumā finanšu iestādēm tiks dots ilgāks laiks, lai tās pielāgotos Brexit; tā kā, ja šāda pārejas perioda nebūs, Komisijai un EUI ir jābūt gatavām aizsargāt finanšu stabilitāti, iekšējā tirgus integritāti un lēmumu pieņemšanas autonomiju Eiropas Savienībā;

| J. | tā kā Savienības finanšu stabilitātes vajadzībām ir pilnībā jāizanalizē sasaiste, kas izveidojusies starp trešo valstu tirgiem un ES vienoto tirgu; |
| --- | --- |

J.

tā kā Savienības finanšu stabilitātes vajadzībām ir pilnībā jāizanalizē sasaiste, kas izveidojusies starp trešo valstu tirgiem un ES vienoto tirgu;

| K. | tā kā 2016. gada 19. janvāra rezolūcijā par ES finanšu pakalpojumu regulējuma izvērtēšanu un jauniem uzdevumiem Parlaments aicināja Komisiju “ierosināt konsekventu, saskaņotu, pārredzamu un praktisku sistēmu procedūrām un lēmumiem par trešo valstu līdzvērtību, ņemot vērā uz rezultātiem balstītu analīzi un starptautiskos standartus un nolīgumus”, |
| --- | --- |

K.

tā kā 2016. gada 19. janvāra rezolūcijā par ES finanšu pakalpojumu regulējuma izvērtēšanu un jauniem uzdevumiem Parlaments aicināja Komisiju “ierosināt konsekventu, saskaņotu, pārredzamu un praktisku sistēmu procedūrām un lēmumiem par trešo valstu līdzvērtību, ņemot vērā uz rezultātiem balstītu analīzi un starptautiskos standartus un nolīgumus”,

Attiecības ar trešām valstīm kopš krīzes iestāšanās

| 1. | atzīmē, ka kopš finanšu krīzes iestāšanās ES savu finanšu regulējumu ir attīstījusi tālāk, veicot vērienīgas reformas un īstenojot starptautiskus standartus; atzinīgi vērtē to, ka sadarbība starp ES un trešām valstīm regulējuma un uzraudzības jomā ir kļuvusi ciešāka; atzīst, ka tas ir palīdzējis panākt, lai finanšu regulējums kopumā būtu konsekventāks, un ir palīdzējis ES kļūt izturīgākai pret globāliem finanšu satricinājumiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka ES būtu jāveicina globālas finanšu regulējuma reformas, kas vērstas uz sistēmiska riska samazināšanu un finanšu stabilitātes palielināšanu, un ka ES būtu jāstrādā, tiecoties veidot atvērtu, integrētu, efektīvu un izturīgu finanšu sistēmu, kura atbalsta ilgtspējīgu un iekļaujošu ekonomikas izaugsmi, darbvietu radīšanu un investīcijas; uzsver, ka ar jebkādu mehānismu, kas veidots starptautiskai sadarbībai regulējuma un uzraudzības jomā, būtu jāaizsargā finanšu stabilitāte Savienībā un jānodrošina, ka tiek ievērots tās noteiktais regulējuma un uzraudzības režīms un standarti un ka šāds režīms un standarti tiek piemēroti; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ar bažām atzīmē, ka kļūst aizvien grūtāk īstenot starptautisko sadarbību, jo valstīm ir dažādas intereses un dabiska vēlme pārnest riskus uz citām jurisdikcijām; |
| --- | --- |

3.

ES procedūras līdzvērtības noteikšanai

| 4. | atzīmē, ka vairākos ES tiesību aktos ir īpaši noteikumi par sadarbību ar trešām valstīm regulējuma jomā, kas saistīti ar sadarbību uzraudzības jomā un prudenciālajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka lēmumu atzīt līdzvērtību vienpusēji pieņem ES, pamatojoties uz ES standartiem; uzskata, ka dažos īpašos gadījumos starptautisko sadarbību varētu veicināt arī ar sadarbības nolīgumiem starp ES un trešām valstīm; |
| --- | --- |

5.

| 6. | jo īpaši uzsver, ka ES būtu jāmudina citas jurisdikcijas atļaut ES tirgus dalībniekiem ienākt attiecīgo jurisdikciju finanšu tirgos; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver — ES, izmantojot savas attiecības ar trešām valstīm finanšu pakalpojumu regulējuma un uzraudzības jomā, būtu jāveicina sadarbība ar trešām valstīm nodokļu jomā atbilstoši starptautiskiem un ES standartiem; uzskata, ka lēmumi par līdzvērtību būtu jāpieņem atkarībā no tā, vai trešās valsts noteikumi cīņai pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, krāpšanu nodokļu jomā, nodokļu apiešanu un nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju ir apmierinoši; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atzīst, ka ES noteiktais līdzvērtības režīms ir neatņemama daļa no vairākiem ES tiesību aktiem finanšu pakalpojumu regulējuma un uzraudzības jomā un spēj piedāvāt vairākas priekšrocības, piemēram, palielināt konkurenci, palielināt kapitāla plūsmas uz ES, piedāvāt ES uzņēmumiem un investoriem vairāk instrumentu un vairāk iespēju investēt, spēcīgāku aizsardzību investoriem un patērētājiem un finanšu stabilitāti; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkārtoti norāda, ka lielākajā daļā gadījumu ar lēmumiem par līdzvērtību finanšu iestādes, kas veic uzņēmējdarbību trešās valstīs, nesaņem tiesības sniegt finanšu pakalpojumus visā ES; norāda, ka tie dažos gadījumos var nodrošināt trešo valstu iestādēm ierobežotu pieeju vienotajam tirgum attiecībā uz atsevišķiem produktiem vai pakalpojumiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | turpretim uzsver, ka tā dēvētā ES pase dod uzņēmumiem tiesības sniegt finanšu pakalpojumus visā EEZ, ja vien uzņēmuma piederības valsts ir izsniegusi tam licenci un īsteno tā uzraudzību, un ka tieši tādēļ šāda pase nav pieejama finanšu iestādēm, kas veic uzņēmējdarbību valstīs, kuras nav pievienojušās EEZ, jo pases pamatā ir atbilstoši ES tiesību aktiem saskaņotu prudenciālo prasību kopums un savstarpēja licenču atzīšana; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ES līdzvērtības režīma mērķis ir veicināt starptautisku regulējuma konverģenci un pastiprināt sadarbību uzraudzības jomā, pamatojoties uz ES un starptautiskiem standartiem, un nodrošināt vienādu attieksmi pret ES un trešo valstu finanšu iestādēm, vienlaikus saglabājot ES finanšu stabilitāti un aizsargājot investorus un patērētājus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka pašreizējo ES noteikto līdzvērtības atzīšanas procesu varētu pilnveidot, palielinot tā pārredzamību Eiropas Parlamentam; uzskata, ka pārredzamību uzlabotu strukturēts, horizontāls un praktisks satvars, kā arī vadlīnijas attiecībā uz trešo valstu uzraudzības sistēmu atzīšanu un to, cik detalizēts šādu sistēmu novērtējums ir jāveic; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzskata, ka lēmumiem par līdzvērtību vajadzētu būt objektīviem un samērīgiem un ar tiem būtu jānodrošina iespējas reaģēt uz risku, vienlaikus saglabājot ES regulējuma augstos standartus; turklāt uzskata, ka lēmumi par līdzvērtību būtu jāpieņem Savienības, tās dalībvalstu un tās iedzīvotāju interesēs, ņemot vērā Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitāti, tirgus integritāti, investoru un patērētāju aizsardzību un iekšējā tirgus darbību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka līdzvērtības noteikšanas vajadzībām veiktie novērtējumi pēc būtības ir tehniski, taču norāda, ka lēmumiem par līdzvērtību nenoliedzami ir arī politisks raksturs, jo tajos, iespējams, tiek saskaņoti dažādi politikas mērķi; uzstāj, ka Parlamentam un Padomei būtu pienācīgi jāpārbauda, kā finanšu pakalpojumu jomā notiek līdzvērtības atzīšanas process attiecībā uz trešo valsti, un ka lielākas pārredzamības nolūkā šie lēmumi būtu jāpieņem ar deleģētajiem aktiem, vajadzības gadījumā veicināšanas nolūkā izmantojot agrīnu iebildumu neizteikšanas procedūru; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atzīmē, ka Komisijas 2017. gada 21. decembra lēmumam atzīt Šveices akciju tirdzniecības vietu līdzvērtību — kurš pieņemts, īstenojot Finanšu instrumentu tirgu direktīvā / Finanšu instrumentu tirgu regulā (FITD/FITR) paredzēto līdzvērtības noteikšanas procedūru, kurš ir spēkā 12 mēnešus un kuru var pagarināt, ja tiek panākts pietiekams progress kopīga institucionāla satvara izveidē, — nenoliedzami bija arī politisks raksturs; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīmē, ka Komisijai ir tiesības atsaukt lēmumus par līdzvērtību, īpaši gadījumos, kad trešās valsts regulējumā parādās būtiskas atšķirības, un uzskata, ka ar Parlamentu būtu atbilstoši jāapspriežas, principā pirms šāds lēmums par atsaukšanu tiek pieņemts; pieprasa ieviest pārredzamas procedūras, kuras jāievēro, pieņemot vai atsaucot lēmumus par līdzvērtību vai apturot šādu lēmumu darbību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka būtu jāizstrādā saskaņots satvars līdzvērtīga trešās valsts režīma nepārtrauktai uzraudzībai; uzskata, ka būtu jādod Eiropas Uzraudzības iestādēm (EUI) tiesības konsultēt Komisiju un pārbaudīt norises trešo valstu regulējuma un uzraudzības vidē, jo šādas norises finanšu sistēmas savstarpējās sasaistes dēļ var ietekmēt Savienību; pieprasa, lai Parlaments tiktu pastāvīgi informēts par trešajās valstīs notiekošajām regulējuma un uzraudzības pārbaudēm; šajā sakarībā norāda uz tiesību aktu kopumu par Eiropas finanšu uzraudzības sistēmas pārskatīšanu, kurā paredzēta pastiprināta pārraudzība pēc lēmuma par līdzvērtību pieņemšanas, tostarp attiecībā uz regulējuma jautājumiem, uzraudzību un izpildi, kā arī stāvokli trešās valsts tirgū; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka trešajām valstīm, izmantojot ES nākamo līdzvērtības noteikšanas satvaru, ir pastāvīgi jāinformē EUI par jebkādām norisēm valsts regulējuma vidē un ka lēmumā par līdzvērtību būtu jāprasa laba sadarbība regulatīvajā un uzraudzības jomā un informācijas apmaiņa; uzskata, ka trešām valstīm tieši tāpat būtu jāuztur ciešs dialogs ar ES; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina Komisiju pārskatīt un nodrošināt skaidru satvaru pārredzamai, saskaņotai un konsekventai līdzvērtības noteikšanas procedūru piemērošanai, ar kuru tiktu ieviesta labāka procedūra līdzvērtības noteikšanai, pārbaudei, apturēšanai vai atsaukšanai; aicina Komisiju izvērtēt, vai būtu izdevīgi ieviest pieteikšanās procedūru, kas paredzēta trešo valstu līdzvērtības atzīšanai; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prasa, lai attiecīgā EUI pastāvīgi pārraudzītu lēmumus par līdzvērtību un lai šādas pārraudzības rezultāti tiktu publiskoti; vērš uzmanību uz to, ka šāda pārraudzība būtu jāveic, izvērtējot attiecīgos tiesību aktus, izpildes praksi un uzraudzības praksi, kā arī nozīmīgākos tiesību aktu grozījumus un tirgus norises attiecīgajā trešā valstī; turklāt aicina EUI ad hoc kārtībā izvērtēt norises trešās valstīs, atsaucoties uz pamatotiem Parlamenta, Padomes un Komisijas pieprasījumiem; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju izskatīt pašreizējo līdzvērtības režīmu un izvērtēt, vai tas palīdz panākt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES un trešo valstu finanšu iestādēm, vienlaikus saglabājot Savienības vai vienas vai vairāku tās dalībvalstu finanšu stabilitāti, tirgus integritāti, investoru un patērētāju aizsardzību un iekšējā tirgus darbību; uzskata, ka šīs izskatīšanas rezultāti un — attiecīgā gadījumā — uzlabojumu priekšlikumi būtu jāpublisko; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju katru gadu darīt Eiropas Parlamentam zināmus visus lēmumus par līdzvērtību, tostarp par līdzvērtības atzīšanu, apturēšanu vai atsaukšanu, un sniegt šo lēmumu pamatojumu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina, ka EUI ir nozīmīga loma trešo valstu uzraudzības un regulatīvo satvaru analīzē un pārraudzībā, un šajā sakarībā pieprasa, lai attiecīgajām EUI būtu nodrošinātas spējas un pilnvaras vākt, apkopot un analizēt datus; liek atcerēties valstu kompetento iestāžu (VKI) lomu atļauju piešķiršanā finanšu iestādēm, kuras vēlas daļu savas portfeļa pārvaldības vai riska pārvaldības uzticēt pakalpojumu sniedzējiem trešās valstīs, kur regulējuma režīms ir līdzvērtīgs ES regulējumam, kā arī uzraudzības konverģences nozīmību; norāda uz patlaban notiekošo EUI pārskatīšanas procesu, jo īpaši priekšlikumiem attiecībā uz to, kā finanšu iestādes deleģē savus pienākumus, piesaista ārpakalpojumu sniedzējus un nodrošina riska pārvešanu; uzskata, ka EUI un VKI būtu cieši jāsadarbojas, lai apmainītos ar paraugpraksi un nodrošinātu sadarbības un pasākumu ar trešām valstīm regulējuma jomā vienotu īstenošanu; |
| --- | --- |

23.

ES devums finanšu regulējuma globālo standartu noteikšanā

| 24. | vērš uzmanību uz to, cik ES ir svarīgi aktīvi piedalīties globālu standartu noteikšanas procesā, tādējādi tiecoties panākt finanšu regulējuma konsekvenci starptautiskā līmenī, maksimāli palielināt finanšu stabilitāti, mazināt sistēmisko risku, aizsargāt patērētājus un investorus, nepieļaut regulējuma nepilnības starp jurisdikcijām un veidot efektīvu starptautisko finanšu sistēmu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | prasa, lai Savienība un dalībvalstis aktīvi piedalītos to struktūru darbā, kuras nodarbojas ar globālu standartu noteikšanu finanšu pakalpojumu jomā; atgādina par prasībām, kas Komisijai izvirzītas Parlamenta ziņojumā par ES lomu starptautisko finanšu, monetāro un regulatīvo iestāžu un institūciju satvarā; |
| --- | --- |

25.

| 26. | tādēļ pieprasa arī atjaunināt kopējo ES un ASV forumu par finanšu tirgu regulējumu, nosakot, ka sanāksmes ir jārīko regulārāk, lai koordinācija notiku biežāk un konsekventāk; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda — nedrīkst uzskatīt, ka attiecību uzlabošana ar trešām valstīm finanšu pakalpojumu jomā izslēdz iespēju nostiprināt ES kapitāla tirgus, un otrādi; tāpēc uzsver, ka ir jāpanāk progress, īstenojot kapitāla tirgu savienības ieceri; |
| --- | --- |

27.

o

o o

| 28. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

28.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P7_TA(2014)0202.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0108.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0006.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0069.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/24 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/24

---

P8_TA(2018)0327

Izaugsmes un kohēzijas stimulēšana ES pierobežas reģionos

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par izaugsmes un kohēzijas stimulēšanu ES pierobežas reģionos (2018/2054(INI))

(2019/C 433/06)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4., 162., 174.–178. un 349. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 4., 162., 174.–178. un 349. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1303/2013, ar ko paredz kopīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu, Eiropas Lauksaimniecības fondu lauku attīstībai un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un vispārīgus noteikumus par Eiropas Reģionālās attīstības fondu, Eiropas Sociālo fondu, Kohēzijas fondu un Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fondu un atceļ Padomes Regulu (EK) Nr. 1083/2006 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi „Eiropas teritoriālā sadarbība” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regulu (ES) Nr. 1299/2013 par īpašiem noteikumiem par atbalstu no Eiropas Reģionālās attīstības fonda saistībā ar mērķi „Eiropas teritoriālā sadarbība” (2),

| — | ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Regulu (EK) Nr. 1082/2006 par Eiropas teritoriālās sadarbības grupu (ETSG) (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 9. marta Direktīvu 2011/24/ES par pacientu tiesību piemērošanu pārrobežu veselības aprūpē (4),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 20. septembra paziņojumu “Kohēzijas un izaugsmes veicināšana ES pierobežas reģionos”(COM(2017)0534), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 20. septembra paziņojumu “Kohēzijas un izaugsmes veicināšana ES pierobežas reģionos”(COM(2017)0534),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 20. septembra darba dokumentu, kas pievienots Komisijas paziņojumam “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos”(SWD(2017)0307), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2017. gada 20. septembra darba dokumentu, kas pievienots Komisijas paziņojumam “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos”(SWD(2017)0307),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par mazāk attīstītajiem ES reģioniem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par mazāk attīstītajiem ES reģioniem (5),

| — | ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par mazāk attīstītajiem ES reģioniem, Eiropas Komisijas septītais ziņojums (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par mazāk attīstītajiem ES reģioniem, Eiropas Komisijas septītais ziņojums (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 13. jūnija rezolūciju par ES kohēzijas politikas pamatelementiem pēc 2020. gada (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 13. jūnija rezolūciju par ES kohēzijas politikas pamatelementiem pēc 2020. gada (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 13. jūnija rezolūciju par partneru līdzdalības palielināšanu un pārredzamības uzlabošanu Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 13. jūnija rezolūciju par partneru līdzdalības palielināšanu un pārredzamības uzlabošanu Eiropas strukturālo un investīciju fondu izmantošanā (8),

| — | ņemot vērā 2017. gada 18. maija rezolūciju par Eiropas reģioniem piemērotāko finansējumu kombināciju: finanšu instrumentu un dotāciju līdzsvarošana ES kohēzijas politikā (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 18. maija rezolūciju par Eiropas reģioniem piemērotāko finansējumu kombināciju: finanšu instrumentu un dotāciju līdzsvarošana ES kohēzijas politikā (9),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par ieguldījumiem darbvietās un izaugsmē — maksimāla Eiropas strukturālo un investīciju fondu ieguldījuma izmantošana: ziņojuma novērtēšana saskaņā ar KNR 16. panta 3. punktu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 16. februāra rezolūciju par ieguldījumiem darbvietās un izaugsmē — maksimāla Eiropas strukturālo un investīciju fondu ieguldījuma izmantošana: ziņojuma novērtēšana saskaņā ar KNR 16. panta 3. punktu (10),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 8. februāra atzinumu par trūkstošajiem transporta savienojumiem pierobežas reģionos (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2017. gada 8. februāra atzinumu par trūkstošajiem transporta savienojumiem pierobežas reģionos (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. septembra rezolūciju par kohēzijas politiku un pētniecības un inovācijas stratēģijām pārdomātai specializācijai (RIS3) (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2016. gada 13. septembra rezolūciju par kohēzijas politiku un pētniecības un inovācijas stratēģijām pārdomātai specializācijai (RIS3) (12),

| — | ņemot vērā 2016. gada 13. septembra rezolūciju par Eiropas teritoriālo sadarbību — paraugprakse un inovatīvi pasākumi (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 13. septembra rezolūciju par Eiropas teritoriālo sadarbību — paraugprakse un inovatīvi pasākumi (13),

| — | ņemot vērā 2016. gada 10. maija rezolūciju par jauniem teritoriālās attīstības instrumentiem 2014.–2020. gada kohēzijas politikā — integrēti teritoriālie ieguldījumi un sabiedrības virzīta vietējā attīstība (14), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 10. maija rezolūciju par jauniem teritoriālās attīstības instrumentiem 2014.–2020. gada kohēzijas politikā — integrēti teritoriālie ieguldījumi un sabiedrības virzīta vietējā attīstība (14),

| — | ņemot vērā augsta līmeņa grupas ESI fondu līdzekļu saņēmēju vienkāršošanas jautājumos secinājumus un ierosinājumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augsta līmeņa grupas ESI fondu līdzekļu saņēmēju vienkāršošanas jautājumos secinājumus un ierosinājumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0266/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Kultūras un izglītības komitejas atzinumu (A8-0266/2018),

| A. | tā kā ES un tās tuvākajām kaimiņvalstīm Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijā (EBTA) ir 40 iekšējās sauszemes robežas un ES iekšējie pierobežas reģioni, un šie reģioni aptver 40 % no Savienības teritorijas, tajos dzīvo 30 % ES iedzīvotāju un tie rada gandrīz vienu trešdaļu no ES IKP; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un tās tuvākajām kaimiņvalstīm Eiropas Brīvās tirdzniecības asociācijā (EBTA) ir 40 iekšējās sauszemes robežas un ES iekšējie pierobežas reģioni, un šie reģioni aptver 40 % no Savienības teritorijas, tajos dzīvo 30 % ES iedzīvotāju un tie rada gandrīz vienu trešdaļu no ES IKP;

| B. | tā kā pierobežas reģioni, jo īpaši tie, kuros ir mazāks iedzīvotāju blīvums, parasti saskaras ar sliktākiem sociālās un ekonomiskās attīstības apstākļiem un parasti darbojas mazāk ekonomiski efektīvi nekā citi reģioni dalībvalstīs, un to ekonomiskais potenciāls netiek pilnībā izmantots; |
| --- | --- |

B.

tā kā pierobežas reģioni, jo īpaši tie, kuros ir mazāks iedzīvotāju blīvums, parasti saskaras ar sliktākiem sociālās un ekonomiskās attīstības apstākļiem un parasti darbojas mazāk ekonomiski efektīvi nekā citi reģioni dalībvalstīs, un to ekonomiskais potenciāls netiek pilnībā izmantots;

| C. | tā kā fiziskie un/vai ģeogrāfiskie šķēršļi arī veicina ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas ierobežošanu starp pierobežas reģioniem gan ES, gan ārpus tās, jo īpaši attiecībā uz kalnu reģioniem; |
| --- | --- |

C.

tā kā fiziskie un/vai ģeogrāfiskie šķēršļi arī veicina ekonomiskās, sociālās un teritoriālās kohēzijas ierobežošanu starp pierobežas reģioniem gan ES, gan ārpus tās, jo īpaši attiecībā uz kalnu reģioniem;

| D. | tā kā, neraugoties uz jau īstenotajiem centieniem, šķēršļi, kas galvenokārt ir administratīvi, lingvistiski un juridiski, joprojām pastāv un kavē izaugsmi, ekonomisko un sociālo attīstību un kohēziju starp pierobežas reģioniem un to iekšienē; |
| --- | --- |

D.

tā kā, neraugoties uz jau īstenotajiem centieniem, šķēršļi, kas galvenokārt ir administratīvi, lingvistiski un juridiski, joprojām pastāv un kavē izaugsmi, ekonomisko un sociālo attīstību un kohēziju starp pierobežas reģioniem un to iekšienē;

| E. | tā kā Komisija 2017. gadā aplēsa, ka tikai 20 % no pašreizējo šķēršļu novēršanas pierobežas reģionos varētu tajos radīt IKP pieaugumu par 2 % jeb aptuveni EUR 91 miljardiem, kas nozīmē aptuveni miljonu jaunu darbvietu; tā kā ir plaši atzīts, ka teritoriālā sadarbība, tostarp pārrobežu sadarbība, nodrošina patiesu un redzamu pievienoto vērtību, jo īpaši ES iedzīvotājiem, kas dzīvo pie iekšējām robežām; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija 2017. gadā aplēsa, ka tikai 20 % no pašreizējo šķēršļu novēršanas pierobežas reģionos varētu tajos radīt IKP pieaugumu par 2 % jeb aptuveni EUR 91 miljardiem, kas nozīmē aptuveni miljonu jaunu darbvietu; tā kā ir plaši atzīts, ka teritoriālā sadarbība, tostarp pārrobežu sadarbība, nodrošina patiesu un redzamu pievienoto vērtību, jo īpaši ES iedzīvotājiem, kas dzīvo pie iekšējām robežām;

| F. | tā kā kopējais pārrobežu darba ņēmēju un studentu skaits, kas strādā citā ES valstī, ir aptuveni 2 miljoni, no kuriem 1,3 miljoni ir darba ņēmēji, kas ir 0,6 % no visiem darba ņēmējiem 28 ES dalībvalstīs; |
| --- | --- |

F.

tā kā kopējais pārrobežu darba ņēmēju un studentu skaits, kas strādā citā ES valstī, ir aptuveni 2 miljoni, no kuriem 1,3 miljoni ir darba ņēmēji, kas ir 0,6 % no visiem darba ņēmējiem 28 ES dalībvalstīs;

| G. | tā kā pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 95 % Eiropas transporta tīklu (TEN-T) un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF) finansējuma tiek piešķirts TEN-T galvenajiem koridoriem, savukārt nelieli projekti visaptverošajā tīklā un pasākumi, kas nodrošina savienojumu ar TEN-T tīklu, lai gan ir būtiski konkrētu problēmu risināšanai un pārrobežu savienojumu un ekonomikas attīstībai, bieži vien nav tiesīgi saņemt līdzfinansējumu vai valsts finansējumu; |
| --- | --- |

G.

tā kā pašreizējā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) 95 % Eiropas transporta tīklu (TEN-T) un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumenta (CEF) finansējuma tiek piešķirts TEN-T galvenajiem koridoriem, savukārt nelieli projekti visaptverošajā tīklā un pasākumi, kas nodrošina savienojumu ar TEN-T tīklu, lai gan ir būtiski konkrētu problēmu risināšanai un pārrobežu savienojumu un ekonomikas attīstībai, bieži vien nav tiesīgi saņemt līdzfinansējumu vai valsts finansējumu;

| H. | tā kā Komisija ir arī iecerējusi izklāstīt savu nostāju attiecībā uz iekšējiem jūras pierobežas reģioniem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Komisija ir arī iecerējusi izklāstīt savu nostāju attiecībā uz iekšējiem jūras pierobežas reģioniem;

| I. | tā kā ES ārējo robežu reģioni, tostarp tālākie reģioni, lauku apvidi, apgabali, kurus ietekmē rūpniecības restrukturizācija, un reģioni Savienībā, kuri cieš attāluma, izolētības, atrašanās uz salas vai citu smagu un pastāvīgu dabas vai demogrāfisko ierobežojumu dēļ atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantam, arī būtu pelnījuši Komisijas pieņemtu nostāju, |
| --- | --- |

I.

tā kā ES ārējo robežu reģioni, tostarp tālākie reģioni, lauku apvidi, apgabali, kurus ietekmē rūpniecības restrukturizācija, un reģioni Savienībā, kuri cieš attāluma, izolētības, atrašanās uz salas vai citu smagu un pastāvīgu dabas vai demogrāfisko ierobežojumu dēļ atbilstoši Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantam, arī būtu pelnījuši Komisijas pieņemtu nostāju,

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Izaugsmes un kohēzijas veicināšana ES pierobežas reģionos”, kas pēc pētniecības un dialoga divu gadu garumā dod vērtīgu ieskatu attiecībā uz problēmām un šķēršļiem, ar ko saskaras ES iekšējie pierobežas reģioni; šajā kontekstā uzsver, cik svarīgi ir izmantot un publiskot labas prakses un veiksmes stāstus, kā tas ir darīts šajā Komisijas paziņojumā, un mudina veikt turpmākus pasākumus ar līdzīgu analīzi attiecībā uz ES ārējo robežu reģioniem; |
| --- | --- |

1.

Pastāvīgo šķēršļu novēršana

| 2. | norāda, ka piekļuvei sabiedriskajiem pakalpojumiem un to attīstībai ir izšķiroša nozīme 150 miljoniem iedzīvotāju iekšējos pārrobežu reģionos un ka šo piekļuvi bieži kavē daudzi juridiski un administratīvi, tostarp lingvistiski, šķēršļi; tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis maksimāli palielināt savus centienus un pastiprināt sadarbību, lai novērstu šos šķēršļus un veicinātu un ieviestu e-pārvaldi, jo īpaši saistībā ar veselības aprūpes pakalpojumiem, transportu, svarīgas fiziskās infrastruktūras izveidi, izglītību, kultūru, sportu, komunikācijām, darbaspēka mobilitāti, vidi, kā arī regulējumu, pārrobežu tirdzniecību un uzņēmējdarbības attīstību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka problēmas un uzdevumi, ar kuriem saskaras pierobežas reģioni, zināmā mērā ir kopīgi, taču arī atšķiras dažādos reģionos vai dalībvalstīs un ir atkarīgi jo īpaši no konkrētā reģiona juridiskajām, administratīvajām, ekonomiskajām un ģeogrāfiskajām iezīmēm, kas padara nepieciešamu individuālu pieeju ikvienam no šiem reģioniem; atzīst kopumā pārrobežu reģionu apvienoto attīstības potenciālu; atbalsta individuāli pielāgotu, integrētu un uz vietu balstītu pieeju, piemēram, sabiedrības virzītu vietējo attīstību (SVVA); |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka dalībvalstu atšķirīgie tiesiskie un institucionālie regulējumi var radīt tiesisko nenoteiktību pierobežas reģionos, kā rezultātā palielinās īstenošanas projektiem vajadzīgais laiks un to izmaksas, kā arī tas rada papildu šķēršļus iedzīvotājiem, iestādēm un uzņēmumiem pierobežas reģionos, bieži kavējot labas iniciatīvas; tādēļ uzsver, ka ir vēlama lielāka papildināmība, labāka koordinācija un saziņa, sadarbspēja un gatavība novērst šķēršļus starp dalībvalstīm vai vismaz pierobežas reģiona līmenī; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atzīst pārrobežu darba ņēmēju īpašo situāciju, kurus visvairāk skar pierobežas reģionos esošās problēmas, tostarp it sevišķi diplomu un citu kvalifikāciju, kas iegūtas pēc pārkvalifikācijas, atzīšanas, veselības aprūpes, transporta un piekļuves informācijai par brīvajām darbvietām, sociālā nodrošinājuma un nodokļu sistēmu jomā; šajā sakarībā aicina dalībvalstis pastiprināt centienus, lai pārvarētu šos šķēršļus un nodrošinātu lielākas pilnvaras, līdzekļus un pietiekamu elastību reģionālajām un vietējām iestādēm pierobežas reģionos nolūkā nodrošināt labāku saskaņošanu ar kaimiņvalstu juridiskajām un administratīvajām sistēmām ar mērķi uzlabot pārrobežu darba ņēmēju dzīves kvalitāti; šajā sakarībā uzsver, cik svarīgi ir izplatīt un izmantot paraugpraksi visā ES; uzsver, ka šīs problēmas ir vēl jo sarežģītākas pārrobežu darba ņēmējiem, kas dodas uz un kas ir no valstīm, kuras nav ES dalībvalstis; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda uz problēmām, kas saistītas ar uzņēmējdarbību pierobežas reģionos, jo īpaši saistībā ar darba tiesību un komerctiesību pieņemšanu, nodokļiem, publisko iepirkumu vai sociālā nodrošinājuma sistēmām; aicina dalībvalstis un reģionus labāk pielāgot vai tuvināt attiecīgās tiesību normas pārrobežu apgabalu radītajām problēmām, veicināt papildināmību un panākt konverģenci tiesiskajos regulējumos nolūkā nodrošināt lielāku juridisko saskaņotību un elastību valsts tiesību aktu īstenošanā, kā arī uzlabot informācijas izplatīšanu par pārrobežu jautājumiem, piemēram, izveidojot vienas pieturas aģentūras, lai darba ņēmēji un uzņēmumi varētu izpildīt savas saistības un pilnībā īstenot savas tiesības, kā to prasa tās dalībvalsts likumdošanas sistēma, kurā tie sniedz savus pakalpojumus; aicina labāk izmantot esošos risinājumus un garantēt finansējumu esošajām sadarbības struktūrām; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pauž nožēlu, ka Komisijas paziņojumā nav iekļauts īpašs mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) novērtējums, tostarp iespēja izskatīt papildu atbalsta sniegšanu tiem; uzskata, ka MVU saskaras ar īpašām problēmām saistībā ar pārrobežu mijiedarbību, kas ietver problēmas, kuras attiecas uz valodu, administratīvajām spējām un kultūras un juridiskajām atšķirībām, bet neaprobežojas ar šīm problēmam; uzsver, ka šī problēma ir īpaši svarīga, jo MVU nodarbina 67 % ES nefinanšu uzņēmumu darba ņēmēju un rada 57 % pievienotās vērtības (15); |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka pārrobežu reģionos, jo īpaši tajos, kuros ir mazāks iedzīvotāju blīvums, transports, jo īpaši pārrobežu sabiedriskā transporta pakalpojumi, joprojām nav pietiekami attīstīts un koordinēts daļēji tāpēc, ka trūkst savienojumu vai tie vairs netiek izmantoti, un tas kavē pārrobežu mobilitāti un ekonomiskās attīstības perspektīvas; turklāt uzsver, ka arī pārrobežu transporta infrastruktūru īpaši nelabvēlīgi ietekmē sarežģīta regulatīvā un administratīvā kārtība; uzsver esošo potenciālu ilgtspējīga transporta attīstībai, galvenokārt balstoties uz sabiedrisko transportu, un šajā sakarībā sagaida turpmāko Komisijas pētījumu par trūkstošiem dzelzceļa savienojumiem pie ES iekšējām robežām; uzsver, ka jebkuram šādam pētījumam vai turpmākiem ieteikumiem vajadzētu citā starpā pamatoties uz informāciju un pieredzi no vietējām, reģionālām un valsts iestādēm un ka tajos būtu jāņem vērā jebkādi priekšlikumi par pārrobežu sadarbību un, ja tādi jau ir formulēti, par pārrobežu savienojumu uzlabošanu, un aicina pārrobežu reģionālās iestādes ierosināt veidus, kā pārvarēt pastāvošās nepilnības transporta tīklos; atgādina, ka dažkārt esošā dzelzceļa infrastruktūra vairs netiek izmantota atbalsta trūkuma dēļ; uzsver priekšrocības, ko turpmāka ūdensceļu attīstība var sniegt vietējām un reģionālām ekonomikām; prasa izveidot EISI asi ar pienācīgu budžetu, lai varētu ieviest trūkstošos savienojumus ilgtspējīgā transporta infrastruktūrā pierobežas reģionos; uzsver nepieciešamību novērst transporta sastrēgumus, kas kavē saimniecisko darbību, piemēram, transportu, tūrismu un iedzīvotāju ceļošanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | ņem vērā to, ka pārrobežu dzīves reģionu pievilcība dzīvošanas un ieguldījumu ziņā ir ļoti atkarīga no dzīves kvalitātes un iedzīvotājiem un uzņēmumiem sniegto sabiedrisko un komerciālo pakalpojumu un transporta kvalitātes, un to var nodrošināt, tikai cieši sadarbojoties valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm, kā arī uzņēmumiem abās robežas pusēs; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu par to, ka dažādas un sarežģītas iepriekšējas atļaujas piešķiršanas procedūras attiecībā uz veselības aprūpes pakalpojumiem un izmantotajām maksājumu un izdevumu atlīdzināšanas metodēm, administratīvais slogs pacientiem saistībā ar pārrobežu apspriedēm ar speciālistiem, nesavietojamība tehnoloģiju izmantošanā un pacientu datu kopīgošanā, kā arī vienotas pieejamas informācijas trūkums ne tikai ierobežo pieejamību abās robežas pusēs un tādējādi kavē veselības aprūpes iespēju pilnīgu izmantošanu, bet arī traucē neatliekamās palīdzības un glābšanas dienestiem veikt pārrobežu darbības; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver ES pierobežas reģionu lomu vides aizsardzībā un saglabāšanā, jo vides piesārņojums un dabas katastrofas bieži vien ir pārrobežu jautājumi; šajā kontekstā atbalsta pārrobežu projektus vides aizsardzības jomā ES ārējo robežu reģionos, jo šie reģioni bieži saskaras ar vides problēmām, ko rada atšķirīgi vides standarti un tiesību akti ES kaimiņvalstīs; aicina arī uzlabot sadarbību un koordināciju ūdens iekšējo ūdeņu pārvaldības jomā, lai novērstu dabas katastrofas, piemēram, plūdus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju steidzami risināt problēmas, ko rada fiziskas un ģeogrāfiskas barjeras starp pierobežas reģioniem; |
| --- | --- |

12.

Sadarbības un uzticēšanās stiprināšana

| 13. | uzskata, ka dažādu ieinteresēto personu no vietējā līdz valsts līmenim, tostarp pilsoniskās sabiedrības, politiskā griba un elastīga pieeja ir būtiska, lai pārvarētu iepriekš minētos pastāvīgos šķēršļus; uzskata, ka kohēzijas politikas vērtība pierobežas reģionos ir balstīta uz mērķi veicināt nodarbinātību un izaugsmi un ka šī rīcība jāuzsāk Savienības, dalībvalsts, reģionālā un vietējā līmenī; tādēļ prasa īstenot labāku koordināciju un dialogu, efektīvāku informācijas apmaiņu un turpmāku paraugprakses apmaiņu starp iestādēm, jo īpaši vietējā un reģionālā līmenī; mudina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt šādu sadarbību un nodrošināt finansējumu sadarbības struktūrām, lai garantētu attiecīgo vietējo un reģionālo iestāžu pienācīgu darbības un finansiālo autonomiju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver izglītības un kultūras nozīmi un jo īpaši iespējas pastiprināt centienus, lai veicinātu daudzvalodību un starpkultūru dialogu pierobežas reģionos; uzsver skolu un vietējo plašsaziņas līdzekļu potenciālu šajos centienos un mudina dalībvalstis, reģionus un pašvaldības pie iekšējām robežām ieviest kaimiņvalstu valodu mācīšanu savā mācību programmā no pirmsskolas vecuma; turklāt uzsver, cik svarīgi ir veicināt daudzvalodu pieeju visos administratīvajos līmeņos; |
| --- | --- |

14.

| 15. | mudina dalībvalstis sekmēt un veicināt labāku izpratni par sertifikātiem, diplomiem un aroda un profesionālajām kvalifikācijām un to savstarpēju atzīšanu starp kaimiņu reģioniem; līdz ar to mudina iekļaut mācību programmā īpašas prasmes, lai palielinātu pārrobežu nodarbinātības iespējas, tostarp prasmju validēšanu un atzīšanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina veikt dažādus pasākumus ar mērķi cīnīties pret visu veidu diskrimināciju pierobežas reģionos un likvidēt šķēršļus neaizsargātām personām atrast darbu un integrēties sabiedrībā; šajā sakarībā atbalsta sociālo uzņēmumu popularizēšanu un attīstīšanu pierobežas reģionos kā darbvietu radīšanas avotu, jo īpaši neaizsargātām grupām, piemēram, jauniešiem, kas ir bezdarbnieki, un personām ar invaliditāti; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē e-pārvaldes rīcības plānu 2016.–2020. gadam (16) kā līdzekli, lai panāktu efektīvu un iekļaujošu valsts pārvaldi, un atzīst šā plāna konkrēto vērtību attiecībā uz vienkāršošanas pasākumiem pierobežas reģionos; norāda, ka esošo e-pārvaldes sistēmu sadarbspēja ir nepieciešama valsts, reģionālā un vietējā līmenī; tomēr pauž bažas par šā plāna nevienmērīgo īstenošanu dažās dalībvalstīs; pauž bažas arī par iestāžu elektronisko sistēmu bieži vien nepietiekamo sadarbspēju un to, ka ārvalstu uzņēmējiem ir nepietiekami pieejami tiešsaistes pakalpojumi, lai sāktu uzņēmējdarbību citā valstī; tādēļ aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai veicinātu piekļuvi saviem digitālajiem pakalpojumiem, tostarp lingvistiskiem instrumentiem, potenciālajiem lietotājiem no tuvējām teritorijām, aicina iestādes pārrobežu reģionos izveidot elektroniskus portālus, lai attīstītu pārrobežu uzņēmējdarbības iniciatīvas; mudina dalībvalstis, reģionālās un vietējās iestādes pastiprināt savus centienus attiecībā uz e-pārvaldes projektiem, kas pozitīvi ietekmēs pierobežas iedzīvotāju dzīvi un darbu; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka daži iekšējie un ārējie pierobežas reģioni saskaras ar nopietnām migrācijas problēmām, kas bieži vien pārsniedz to reaģēšanas spējas, un mudina atbilstīgi izmantot Interreg programmas, kā arī īstenot labas prakses apmaiņu starp vietējām un reģionālajām iestādēm pierobežas apgabalos saistībā ar bēgļu, kuriem piemēro starptautisko aizsardzību, integrāciju; uzsver nepieciešamību pēc atbalsta un koordinācijas Eiropas līmenī, kā arī nepieciešamību valstu valdībām atbalstīt vietējās un reģionālās iestādes šo problēmu risināšanā; |
| --- | --- |

18.

| 19. | mudina Komisiju sniegt ieskatu par to, kā risināt problēmas, ar kurām saskaras gan iekšējie jūras, gan ārējie pierobežas reģioni; prasa papildu atbalstu pārrobežu projektiem starp ES ārējās robežas reģioniem un kaimiņvalstu pierobežas reģioniem, jo īpaši tajos trešo valstu reģionos, kas ir iesaistīti ES integrācijas procesā; šajā sakarībā atkārtoti norāda, ka problēmas, ar kurām saskaras visi pierobežas reģioni, zināmā mērā ir kopīgas un ka tām ir nepieciešama diferencēta un individuāli pielāgota pieeja; uzsver, ka ir jāpievērš īpaša uzmanība un jānodrošina pienācīgs atbalsts tālākajiem reģioniem pie ES ārējām robežām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka turpmākajā kohēzijas politikā būtu pienācīgi jāapsver un jāsniedz atbalsts tiem ES reģioniem, kurus visvairāk ietekmē Apvienotās Karalistes izstāšanās no Eiropas Savienības, jo īpaši tiem reģioniem, kas līdz ar to turpmāk atradīsies pie ES (jūras vai sauszemes) robežām; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina dalībvalstis uzlabot to veselības aprūpes pakalpojumu papildināmību pierobežas reģionos un nodrošināt patiesu sadarbību pārrobežu neatliekamās palīdzības pakalpojumu sniegšanā, piemēram, veselības aprūpes, kārtības nodrošināšanas un ugunsdrošības pakalpojumu jomā, lai garantētu, ka tiek ievērotas pacientu tiesības, kā paredzēts Pārrobežu veselības aprūpes direktīvā, kā arī palielināt pakalpojumu pieejamību un kvalitāti; aicina dalībvalstis, reģionus un pašvaldības noslēgt divpusējus vai daudzpusējus pamatnolīgumus par pārrobežu sadarbību veselības aprūpes jomā un šajā sakarībā vērš uzmanību uz tā sauktajām ZOAST zonām (Zones Organisées d'Accès aux Soins Transfrontaliers), kurās pierobežas teritoriju iedzīvotāji var saņemt veselības aprūpi abpus robežai īpašās veselības aprūpes iestādēs bez jebkādiem administratīviem vai finansiāliem šķēršļiem un kuras ir kļuvušas par etalonu pārrobežu sadarbībai veselības aprūpes jomā visā Eiropā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | aicina Komisiju izpētīt iespējas uzlabot sadarbību un pārvarēt šķēršļus, kas kavē reģionālo attīstību pie ārējām robežām ar kaimiņu reģioniem, jo īpaši ar to valstu reģioniem, kuras gatavojas pievienoties ES; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver neliela mēroga un pārrobežu projektu nozīmi, tuvinot cilvēkus un tādējādi radot jaunu potenciālu vietējai attīstībai; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, cik svarīgi ir mācīties no dažu pierobežas reģionu veiksmīgās pieredzes un vairāk izmantot tās potenciālu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver sporta kā instrumenta, kas veicina pierobežas reģionu kopienu integrāciju, nozīmi un aicina dalībvalstis un Eiropas Komisiju piešķirt pietiekamus saimnieciskos resursus teritoriālās sadarbības programmām, lai finansētu vietējo sporta infrastruktūru; |
| --- | --- |

25.

ES instrumentu izmantošana labākai saskaņotībai

| 26. | uzsver Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) programmu un jo īpaši pārrobežu sadarbības programmu ļoti svarīgo un pozitīvo lomu pierobežas reģionu, tostarp jūras un ārējo robežu reģionu, ekonomiskajā un sociālajā attīstībā un kohēzijā; atzinīgi vērtē to, ka Komisijas DFS priekšlikumā 2021.–2027. gadam ETS tiek saglabāta kā svarīgs mērķis ar lielāku nozīmi kohēzijas politikā pēc 2020. gada, prasa ievērojami palielināt budžetu, jo īpaši pārrobežu komponentam; uzsver ETS ievērojamo Eiropas pievienoto vērtību un aicina Padomi pieņemt šajā sakarībā ierosinātās apropriācijas; vienlaikus uzsver, ka ir jāvienkāršo programmas, jānodrošina labāka ETS saskaņotība ar ES vispārējiem mērķiem un jānodrošina programmām elastīgums, lai labāk risinātu vietējās un reģionālās problēmas, samazinātu administratīvo slogu saņēmējiem un atvieglotu ieguldījumu veikšanu ilgtspējīgas infrastruktūras projektos, izmantojot pārrobežu sadarbības programmas; aicina pārrobežu reģionu iestādes intensīvāk izmantot šajās programmās sniegto atbalstu; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina Komisiju regulāri iesniegt Eiropas Parlamentam ziņojumu par to šķēršļu sarakstu, kuri ir likvidēti pārrobežu sadarbības jomā; mudina Komisiju uzlabot esošos inovatīvos instrumentus, kas palīdz modernizēt un padziļināt pašreizējo pārrobežu sadarbību, piemēram, robežu kontaktpunktu, un nostiprināt SOLVIT, kā arī vienoto digitālo vārteju ar mērķi koordinēt zinātību un konsultācijas par pārrobežu reģionālajiem aspektiem un turpināt izstrādāt jaunus instrumentus; aicina Komisiju un dalībvalstis, ciktāl iespējams, digitalizēt valsts pārvaldes darbību, lai nodrošinātu visaptverošu digitālo sabiedrisko pakalpojumu sniegšanu iedzīvotājiem un uzņēmumiem pierobežas reģionos; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver to, cik svarīgi ir, lai Komisija, sadarbojoties ar dalībvalstīm, reģioniem un pašvaldībām, vāktu informāciju par pārrobežu mijiedarbību, nodrošinot labāku un pamatotāku lēmumu pieņemšanas procesu, kā arī atbalstot un finansējot izmēģinājuma projektus, programmas, pētījumus, analīzi un teritoriālo izpēti; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina labāk izmantot ES makroreģionālās stratēģijas, risinot problēmas, kas saistītas ar pierobežas reģioniem; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka kohēzijas politikai vajadzētu būt vairāk orientētai uz ieguldījumiem cilvēkos, jo pierobežas reģionu ekonomiku var palielināt efektīvs ieguldījumu kopums inovācijās, cilvēkkapitālā, labā pārvaldībā un institucionālās spējās; |
| --- | --- |

30.

| 31. | pauž nožēlu par to, ka Eiropas teritoriālās sadarbības grupas potenciāls netiek pilnībā izmantots, kas daļēji varētu būt saistīts ar reģionālo un vietējo iestāžu atrunām, un daļēji — ar bažām par kompetenču nodošanu un pašreizējo informācijas trūkumu par to attiecīgajām kompetencēm; prasa, lai tiktu ātri apzināti un novērsti jebkādi citi šīs situācijas iespējamie cēloņi; aicina Komisiju ierosināt pasākumus, lai pārvarētu šķēršļus šā instrumenta efektīvai piemērošanai; atgādina, ka Komisijas galvenajam uzdevumam ETS programmās vajadzētu būt sadarbības veicināšanai starp dalībvalstīm; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mudina ņemt vērā to daudzo eiroreģionu pieredzi, kuri darbojas ES iekšējos un ārējos pierobežas reģionos, lai veicinātu pierobežas reģionu iedzīvotāju ekonomiskās un sociālās attīstības un dzīves kvalitātes iespējas; aicina novērtēt eiroreģionu darbību reģionālās sadarbības jomā un to līdzdalību ES pierobežas reģionu iniciatīvās un veiktajos pasākumos, lai koordinētu un optimizētu to darba rezultātus šajā jomā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka teritoriālās ietekmes novērtējums veicina labāku izpratni par politikas virzienu telpisko ietekmi; aicina Komisiju, ierosinot ES likumdošanas iniciatīvas, apsvērt iespēju noteikt teritoriālās ietekmes novērtējumam svarīgāku lomu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | stingri uzskata, ka Eiropas pārrobežu konvencija (ECBC), kas gadījumā, ja tiktu teritoriāli ierobežota pārrobežu infrastruktūra vai pakalpojums (piemēram, slimnīca vai tramvaja līnija), ļautu piemērot valsts normatīvo sistēmu un/vai standartus, kas attiecas uz vienu no divām vai vairākām attiecīgajām valstīm, un vēl vairāk samazinātu pārrobežu šķēršļus; šajā sakarībā atzinīgi vērtē nesen publicēto priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par mehānismu juridisko un administratīvo šķēršļu novēršanai pārrobežu kontekstā (COM(2018)0373); |
| --- | --- |

34.

| 35. | gaida Komisijas regulas priekšlikumu par pārrobežu sadarbības pārvaldības instrumentu, lai izvērtētu tā lietderību attiecīgajiem reģioniem; |
| --- | --- |

35.

o

o o

| 36. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Komisijai, Padomei, dalībvalstu un reģionālajiem parlamentiem, RK un EESK. |
| --- | --- |

36.

---

(1)  OV L 347, 20.12.2013., 320. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 259. lpp.

(3)  OV L 210, 31.7.2006., 19. lpp.

(4)  OV L 88, 4.4.2011., 45. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0067.

(6)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0105.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0254.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0245.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0222.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0053.

(11)  OV C 207, 30.6.2017., 19. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0320.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0321.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0211.

(15)  Gada ziņojums par Eiropas MVU 2016/2017, 6. lpp.

(16)  Komisijas 2016. gada 19. aprīļa paziņojums „ES e-pārvaldes rīcības plāns 2016.–2020. gadam: pārvaldes digitalizēšanās paātrināšana”(COM(2016)0179);

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/31 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/31

---

P8_TA(2018)0331

Pasākumi, ar kuriem Eiropas Savienībā novērst un apkarot personas aizskaršanu un seksuālu uzmākšanos darbavietā, sabiedriskās vietās un politiskajā dzīvē

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par pasākumiem, ar kuriem Eiropas Savienībā novērst un apkarot personas aizskaršanu un seksuālu uzmākšanos darbavietā, sabiedriskās vietās un politiskajā dzīvē (2018/2055(INI))

(2019/C 433/07)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 10., 19. un 157. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. un 3. pantu un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8., 10., 19. un 157. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas ar Lisabonas līguma pieņemšanu stājās spēkā 2009. gada decembrī (1), un jo īpaši tās 1., 20., 21., 23. un 31. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, kas ar Lisabonas līguma pieņemšanu stājās spēkā 2009. gada decembrī (1), un jo īpaši tās 1., 20., 21., 23. un 31. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2014. gada ziņojumu “Vardarbība pret sievietēm — ES mēroga apsekojums” (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) 2014. gada ziņojumu “Vardarbība pret sievietēm — ES mēroga apsekojums” (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīvu 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, un kurā tiek definēta un nosodīta aizskaršana un seksuāla uzmākšanās (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2004. gada 13. decembra Direktīvu 2004/113/EK, ar kuru īsteno principu, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret vīriešiem un sievietēm attiecībā uz pieeju precēm un pakalpojumiem, preču piegādi un pakalpojumu sniegšanu, un kurā tiek definēta un nosodīta aizskaršana un seksuāla uzmākšanās (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) dzimumu līdztiesības indeksu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Dzimumu līdztiesības institūta (EIGE) dzimumu līdztiesības indeksu,

| — | ņemot vērā EIGE 2017. gada jūnija publikāciju par kibervardarbību pret sievietēm un meitenēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EIGE 2017. gada jūnija publikāciju par kibervardarbību pret sievietēm un meitenēm,

| — | ņemot vērā ES prezidentvalstu trijotnes (Igaunijas, Bulgārijas un Austrijas) 2017. gada 19. jūlija deklarāciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES prezidentvalstu trijotnes (Igaunijas, Bulgārijas un Austrijas) 2017. gada 19. jūlija deklarāciju par sieviešu un vīriešu līdztiesību,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas tiesību instrumentus cilvēktiesību un jo īpaši sieviešu tiesību jomā, tādus kā ANO Statūti, Vispārējā cilvēktiesību deklarācija, Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Konvencija par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās Protokols un Konvencija pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas tiesību instrumentus cilvēktiesību un jo īpaši sieviešu tiesību jomā, tādus kā ANO Statūti, Vispārējā cilvēktiesību deklarācija, Starptautiskais pakts par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, Starptautiskais pakts par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, Konvencija par jebkādas sieviešu diskriminācijas izskaušanu (CEDAW) un tās Protokols un Konvencija pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgas, necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās vai sodīšanas veidiem,

| — | ņemot vērā citus ANO instrumentus, ar kuriem vēršas pret seksuālu uzmākšanos sievietēm un vardarbību pret sievietēm, tādus kā Pasaules Cilvēktiesību konferencē pieņemtā 1993. gada 25. jūnija Vīnes deklarācija un rīcības programma, Apvienoto Nāciju Organizācijas 1993. gada 20. decembra Ģenerālās asamblejas Deklarācija par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, 1997. gada 21. jūlija Rezolūcija par noziedzīgu nodarījumu novēršanu un krimināltiesiskiem pasākumiem nolūkā izskaust vardarbību pret sievietēm, ANO īpašo referentu jautājumos par vardarbību pret sievietēm ziņojumi, kā arī CEDAW komitejas Vispārējo ieteikumu Nr. 19, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā citus ANO instrumentus, ar kuriem vēršas pret seksuālu uzmākšanos sievietēm un vardarbību pret sievietēm, tādus kā Pasaules Cilvēktiesību konferencē pieņemtā 1993. gada 25. jūnija Vīnes deklarācija un rīcības programma, Apvienoto Nāciju Organizācijas 1993. gada 20. decembra Ģenerālās asamblejas Deklarācija par vardarbības pret sievietēm izskaušanu, 1997. gada 21. jūlija Rezolūcija par noziedzīgu nodarījumu novēršanu un krimināltiesiskiem pasākumiem nolūkā izskaust vardarbību pret sievietēm, ANO īpašo referentu jautājumos par vardarbību pret sievietēm ziņojumi, kā arī CEDAW komitejas Vispārējo ieteikumu Nr. 19,

| — | ņemot vērā Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu, kas tika pieņemta 1995. gada 15. septembrī Ceturtajā pasaules konferencē par sieviešu tiesībām, kā arī noslēguma dokumentus, kas tika pieņemti ANO īpašajās sesijās “Pekina +5”(2000), “Pekina +10”(2005), “Pekina +15”(2010) un “Pekina +20”(2015), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pekinas deklarāciju un Rīcības platformu, kas tika pieņemta 1995. gada 15. septembrī Ceturtajā pasaules konferencē par sieviešu tiesībām, kā arī noslēguma dokumentus, kas tika pieņemti ANO īpašajās sesijās “Pekina +5”(2000), “Pekina +10”(2005), “Pekina +15”(2010) un “Pekina +20”(2015),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (5) (“Direktīva par cietušo tiesībām”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīvu 2012/29/ES, ar ko nosaka noziegumos cietušo tiesību, atbalsta un aizsardzības minimālos standartus un aizstāj Padomes Pamatlēmumu 2001/220/TI (5) (“Direktīva par cietušo tiesībām”),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (Direktīva par sieviešu pārstāvību valdēs) (COM(2012)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 14. novembra priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par dzimumu līdzsvara uzlabošanu biržā kotēto uzņēmumu direktoru bez izpildpilnvarām vidū un saistītiem pasākumiem (Direktīva par sieviešu pārstāvību valdēs) (COM(2012)0614),

| — | ņemot vērā 2007. gada 26. aprīļa Pamatnolīgumu par personas aizskaršanas un vardarbības novēršanu darba vietā, kas noslēgts starp ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME un CEEP, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2007. gada 26. aprīļa Pamatnolīgumu par personas aizskaršanas un vardarbības novēršanu darba vietā, kas noslēgts starp ETUC/CES, BUSINESSEUROPE, UEAPME un CEEP,

| — | ņemot vērā Eiropas Līdztiesības iestāžu sadarbības tīkla (EQUINET) 2015. gadā publicēto ziņojumu “Sieviešu diskriminācijas, aizskaršanas un nevienlīdzības nepārtrauktā aktualitāte. To līdztiesības iestāžu darbs, kas sniedz informatīvu atbalstu Eiropas Komisijas jaunās dzimumu līdztiesības stratēģijas izstrādē”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Līdztiesības iestāžu sadarbības tīkla (EQUINET) 2015. gadā publicēto ziņojumu “Sieviešu diskriminācijas, aizskaršanas un nevienlīdzības nepārtrauktā aktualitāte. To līdztiesības iestāžu darbs, kas sniedz informatīvu atbalstu Eiropas Komisijas jaunās dzimumu līdztiesības stratēģijas izstrādē”,

| — | ņemot vērā EQUINET ziņojumu “Ar dzimumu saistīta aizskaršana un seksuāla uzmākšanās — atbalsts vienlīdzības struktūru darbam”, kas tika publicēts 2014. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EQUINET ziņojumu “Ar dzimumu saistīta aizskaršana un seksuāla uzmākšanās — atbalsts vienlīdzības struktūru darbam”, kas tika publicēts 2014. gadā,

| — | ņemot vērā Stambulas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, jo īpaši tās 2. un 40. pantu (6), un Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stambulas Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu, jo īpaši tās 2. un 40. pantu (6), un Parlamenta 2017. gada 12. septembra rezolūciju par priekšlikumu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienība noslēgtu Eiropas Padomes Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2001. gada 20. septembra rezolūciju par personas aizskaršanu darba vietā (8), 2009. gada 26. novembra rezolūciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu (9), 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (10), 2011. gada 15. decembra rezolūciju par Eiropas stratēģijas drošībai un veselības aizsardzībai darbā laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam termiņa vidusposma pārskatīšanu (11), 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (12) un tai pievienoto 2013. gada novembra Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu, kā arī 2016. gada 24. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai par vardarbības pret sievietēm novēršanu un apkarošanu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2001. gada 20. septembra rezolūciju par personas aizskaršanu darba vietā (8), 2009. gada 26. novembra rezolūciju par vardarbības pret sievietēm izskaušanu (9), 2011. gada 5. aprīļa rezolūciju par prioritātēm un pamatnostādņu izklāstu jaunai ES politikai vardarbības pret sievietēm apkarošanai (10), 2011. gada 15. decembra rezolūciju par Eiropas stratēģijas drošībai un veselības aizsardzībai darbā laikposmam no 2007. līdz 2012. gadam termiņa vidusposma pārskatīšanu (11), 2014. gada 25. februāra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par vardarbības pret sievietēm apkarošanu (12) un tai pievienoto 2013. gada novembra Eiropas pievienotās vērtības novērtējumu, kā arī 2016. gada 24. novembra rezolūciju par ES pievienošanos Stambulas konvencijai par vardarbības pret sievietēm novēršanu un apkarošanu (13),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (14), 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā Eiropas Savienībā sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (15) un 2017. gada 24. oktobra rezolūciju par likumīgiem pasākumiem, ar kuriem aizsargā trauksmes cēlējus, publiskojot uzņēmumu un valsts iestāžu konfidenciālu informāciju (16), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 14. marta rezolūciju par dzimumu līdztiesību Eiropas Savienībā 2014. un 2015. gadā (14), 2015. gada 10. marta rezolūciju par 2013. gadā Eiropas Savienībā sasniegto progresu sieviešu un vīriešu līdztiesības nodrošināšanā (15) un 2017. gada 24. oktobra rezolūciju par likumīgiem pasākumiem, ar kuriem aizsargā trauksmes cēlējus, publiskojot uzņēmumu un valsts iestāžu konfidenciālu informāciju (16),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par seksuālas uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 26. oktobra rezolūciju par seksuālas uzmākšanās un izmantošanas apkarošanu Eiropas Savienībā (17),

| — | ņemot vērā Eiropas Arodbiedrību konfederācijas ziņojumu “Droši mājās, droši darbā — arodbiedrību stratēģijas sieviešu aizskaršanas un vardarbības pret sievietēm darba vietā novēršanai, pārvaldīšanai un izskaušanai”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Arodbiedrību konfederācijas ziņojumu “Droši mājās, droši darbā — arodbiedrību stratēģijas sieviešu aizskaršanas un vardarbības pret sievietēm darba vietā novēršanai, pārvaldīšanai un izskaušanai”,

| — | ņemot vērā ziņojumu, kas sagatavots Starptautiskās Darba organizācijas rīkotajai sanāksmei (2016. gada 3.–6. oktobrī), kurā tikās eksperti jautājumos par vardarbību pret sievietēm un vīriešiem darba pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ziņojumu, kas sagatavots Starptautiskās Darba organizācijas rīkotajai sanāksmei (2016. gada 3.–6. oktobrī), kurā tikās eksperti jautājumos par vardarbību pret sievietēm un vīriešiem darba pasaulē,

| — | ņemot vērā Parlamentu savienības pētījumu “Seksisms, personas aizskaršana un vardarbība pret sievietēm, kuras strādā parlamentos”, kas publicēts 2016. gadā (18), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamentu savienības pētījumu “Seksisms, personas aizskaršana un vardarbība pret sievietēm, kuras strādā parlamentos”, kas publicēts 2016. gadā (18),

| — | ņemot vērā pētījumu par iebiedēšanu un seksuālu uzmākšanos darba vietā, sabiedriskās vietās un politiskajā dzīvē Eiropas Savienībā, ko 2018. gada martā publicēja tā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (19), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pētījumu par iebiedēšanu un seksuālu uzmākšanos darba vietā, sabiedriskās vietās un politiskajā dzīvē Eiropas Savienībā, ko 2018. gada martā publicēja tā Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts (19),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A8-0265/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas ziņojumu (A8-0265/2018),

| A. | tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no ES pamatvērtībām, kas iekļauta Līgumos un Pamattiesību hartā; tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība izriet no nevienlīdzīgām varas attiecībām starp vīriešiem un sievietēm un ir saistīta ar patriarhātu un pastāvīgu uz dzimumu balstītu diskrimināciju; |
| --- | --- |

A.

tā kā dzimumu līdztiesība ir viena no ES pamatvērtībām, kas iekļauta Līgumos un Pamattiesību hartā; tā kā ar dzimumu saistīta vardarbība izriet no nevienlīdzīgām varas attiecībām starp vīriešiem un sievietēm un ir saistīta ar patriarhātu un pastāvīgu uz dzimumu balstītu diskrimināciju;

| B. | tā kā vecāka gadagājuma cilvēki, jo īpaši vecāka gadagājuma vientuļās sievietes, ir īpaši neaizsargāta sociālā grupa, saskaroties ar psiholoģisku un fizisku aizskaršanu un iebiedēšanu; |
| --- | --- |

B.

tā kā vecāka gadagājuma cilvēki, jo īpaši vecāka gadagājuma vientuļās sievietes, ir īpaši neaizsargāta sociālā grupa, saskaroties ar psiholoģisku un fizisku aizskaršanu un iebiedēšanu;

| C. | tā kā saskaņā ar Direktīvā 2002/73/EK sniegto definīciju seksuāla uzmākšanās ir tad, “ja notiek jebkāda veida nevēlama vārdiska, nevārdiska vai fiziska seksuāla rakstura rīcība, kuras mērķis vai sekas ir kādas personas cieņas aizskaršana, jo īpaši, ja tā rada iebiedējošu, naidīgu, degradējošu, pazemojošu vai aizskarošu vidi”; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Direktīvā 2002/73/EK sniegto definīciju seksuāla uzmākšanās ir tad, “ja notiek jebkāda veida nevēlama vārdiska, nevārdiska vai fiziska seksuāla rakstura rīcība, kuras mērķis vai sekas ir kādas personas cieņas aizskaršana, jo īpaši, ja tā rada iebiedējošu, naidīgu, degradējošu, pazemojošu vai aizskarošu vidi”;

| D. | tā kā šī definīcija ir jāpārstrādā, ņemot vērā sociālās un tehnoloģiskās tendences un paradumus, kas laika gaitā ir attīstījušies un mainījušies; |
| --- | --- |

D.

tā kā šī definīcija ir jāpārstrādā, ņemot vērā sociālās un tehnoloģiskās tendences un paradumus, kas laika gaitā ir attīstījušies un mainījušies;

| E. | tā kā, lai panāktu patiesu darba un privātās dzīves līdzsvaru sievietēm, ir jācīnās pret grūtnieču un jauno māmiņu aizskaršanu; |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai panāktu patiesu darba un privātās dzīves līdzsvaru sievietēm, ir jācīnās pret grūtnieču un jauno māmiņu aizskaršanu;

| F. | tā kā seksuāla uzmākšanās ir vardarbības veids un vissmagākais, tomēr plaši izplatīts dzimumu diskriminācijas veids; tā kā aptuveni 90 % no personām, kas cietušas no seksuālas uzmākšanās, ir sievietes un aptuveni 10 % — vīrieši; tā kā saskaņā ar FRA 2014. gadā veiktu ES mēroga pētījumu “Vardarbība pret sievietēm”katra trešā sieviete pieaugušā vecumā ir cietusi no fiziskas vai seksuālas vardarbības; tā kā līdz par 55 % sieviešu ES ir cietušas no seksuālas uzmākšanās; tā kā 32 % no visiem cietušajiem Eiropas Savienībā ir norādījuši, ka pārkāpuma izdarītājs bijis priekšnieks, kolēģis vai klients; tā kā 75 % sieviešu profesijās, kurās vajadzīga īpaša kvalifikācija, vai augstākā līmeņa vadītāju amatos ir cietušas no seksuālas uzmākšanās; tā kā 61 % pakalpojumu nozarē nodarbināto sieviešu ir cietušas no seksuālas uzmākšanās; tā kā kopumā 5–10 % Eiropas darbaspēka kaut kādā posmā ir cietuši no iebiedēšanas darba vietā; |
| --- | --- |

F.

tā kā seksuāla uzmākšanās ir vardarbības veids un vissmagākais, tomēr plaši izplatīts dzimumu diskriminācijas veids; tā kā aptuveni 90 % no personām, kas cietušas no seksuālas uzmākšanās, ir sievietes un aptuveni 10 % — vīrieši; tā kā saskaņā ar FRA 2014. gadā veiktu ES mēroga pētījumu “Vardarbība pret sievietēm”katra trešā sieviete pieaugušā vecumā ir cietusi no fiziskas vai seksuālas vardarbības; tā kā līdz par 55 % sieviešu ES ir cietušas no seksuālas uzmākšanās; tā kā 32 % no visiem cietušajiem Eiropas Savienībā ir norādījuši, ka pārkāpuma izdarītājs bijis priekšnieks, kolēģis vai klients; tā kā 75 % sieviešu profesijās, kurās vajadzīga īpaša kvalifikācija, vai augstākā līmeņa vadītāju amatos ir cietušas no seksuālas uzmākšanās; tā kā 61 % pakalpojumu nozarē nodarbināto sieviešu ir cietušas no seksuālas uzmākšanās; tā kā kopumā 5–10 % Eiropas darbaspēka kaut kādā posmā ir cietuši no iebiedēšanas darba vietā;

| G. | tā kā seksuāla un psiholoģiska aizskaršana darbvietā ir aizliegta ES līmenī, tostarp saistībā ar piekļuvi darbam, arodmācībām un paaugstinājumam, un ir ietverta veselības un drošības principos; |
| --- | --- |

G.

tā kā seksuāla un psiholoģiska aizskaršana darbvietā ir aizliegta ES līmenī, tostarp saistībā ar piekļuvi darbam, arodmācībām un paaugstinājumam, un ir ietverta veselības un drošības principos;

| H. | tā kā ES iestādes un aģentūras ir atbildīgas par to, lai uzlabotu ieviesto mehānismu efektivitāti, īstenojot visefektīvākos noteikumus, kas vairotu izpratni par seksuālas uzmākšanās definīciju un aizsargātu darba ņēmējus; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES iestādes un aģentūras ir atbildīgas par to, lai uzlabotu ieviesto mehānismu efektivitāti, īstenojot visefektīvākos noteikumus, kas vairotu izpratni par seksuālas uzmākšanās definīciju un aizsargātu darba ņēmējus;

| I. | tā kā par seksuālu uzmākšanos ļoti bieži neziņo, jo par šo problēmu trūkst sociālas izpratnes, ir bail vai kauns par to runāt ar citiem cilvēkiem, pastāv bailes no atlaišanas, grūtības iegūt pierādījumus, trūkst pienācīgu ziņošanas un uzraudzības kanālu, kā arī vardarbība tiek uzskatīta par normu; |
| --- | --- |

I.

tā kā par seksuālu uzmākšanos ļoti bieži neziņo, jo par šo problēmu trūkst sociālas izpratnes, ir bail vai kauns par to runāt ar citiem cilvēkiem, pastāv bailes no atlaišanas, grūtības iegūt pierādījumus, trūkst pienācīgu ziņošanas un uzraudzības kanālu, kā arī vardarbība tiek uzskatīta par normu;

| J. | tā kā ziņojot par seksuālu uzmākšanos darbā daudzkārt noved pie cietušā atlaišanas vai izolācijas darbvietā; tā kā mazāk smagi pārkāpumi, ja tie netiek apstrīdēti, sniedz motivāciju nopietnāku nodarījumu veikšanai; |
| --- | --- |

J.

tā kā ziņojot par seksuālu uzmākšanos darbā daudzkārt noved pie cietušā atlaišanas vai izolācijas darbvietā; tā kā mazāk smagi pārkāpumi, ja tie netiek apstrīdēti, sniedz motivāciju nopietnāku nodarījumu veikšanai;

| K. | tā kā iebiedēšana un seksuāla uzmākšanās joprojām rada nopietnas problēmas dažādos sociālos apstākļos, tostarp darba vietā, sabiedriskās vietās, tādās virtuālajās telpās kā internetā un politiskajā dzīvē, un arvien biežāk tiek īstenota, izmantojot jaunas tehnoloģijas, piemēram, tīmekļa vietnes vai sociālos tīklus, tādējādi ļaujot vainīgajiem justies droši anonimitātes aizsegā; |
| --- | --- |

K.

tā kā iebiedēšana un seksuāla uzmākšanās joprojām rada nopietnas problēmas dažādos sociālos apstākļos, tostarp darba vietā, sabiedriskās vietās, tādās virtuālajās telpās kā internetā un politiskajā dzīvē, un arvien biežāk tiek īstenota, izmantojot jaunas tehnoloģijas, piemēram, tīmekļa vietnes vai sociālos tīklus, tādējādi ļaujot vainīgajiem justies droši anonimitātes aizsegā;

| L. | tā kā saistībā ar jauniem darba un sociālās dzīves organizēšanas veidiem un robežu izzušanu starp privāto, profesionālo un sociālo dzīvi var pastiprināties pret atsevišķām personām vai sociālajām grupām vērsta negatīva uzvedība; tā kā iebiedēšana darbvietā var bieži izpausties dažādos veidos gan vertikālās attiecībās (īsteno priekšniecība vai pakļautībā esošie) un horizontālas attiecības (ko īsteno viena un tā paša hierarhiskā līmeņa darba kolēģi); |
| --- | --- |

L.

tā kā saistībā ar jauniem darba un sociālās dzīves organizēšanas veidiem un robežu izzušanu starp privāto, profesionālo un sociālo dzīvi var pastiprināties pret atsevišķām personām vai sociālajām grupām vērsta negatīva uzvedība; tā kā iebiedēšana darbvietā var bieži izpausties dažādos veidos gan vertikālās attiecībās (īsteno priekšniecība vai pakļautībā esošie) un horizontālas attiecības (ko īsteno viena un tā paša hierarhiskā līmeņa darba kolēģi);

| M. | tā kā seksuāla uzmākšanās un psiholoģiska aizskaršana ir problēma, ar kuru saskaras cietušie un vainīgie visos vecumos, ar visu veidu izglītību, kultūru pieredzi, ienākumu un sociālā statusa līmeni, un tā kā šī problēma rada cietušajam fiziskas, seksuālas, emocionālas un psiholoģiskas sekas; tā kā dzimumu stereotipi un seksisms, tostarp seksistiska naida runa bezsaistē un tiešsaistē, ir cēlonis daudziem pret sievietēm vērstiem vardarbības un diskriminācijas veidiem un mazina pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm; |
| --- | --- |

M.

tā kā seksuāla uzmākšanās un psiholoģiska aizskaršana ir problēma, ar kuru saskaras cietušie un vainīgie visos vecumos, ar visu veidu izglītību, kultūru pieredzi, ienākumu un sociālā statusa līmeni, un tā kā šī problēma rada cietušajam fiziskas, seksuālas, emocionālas un psiholoģiskas sekas; tā kā dzimumu stereotipi un seksisms, tostarp seksistiska naida runa bezsaistē un tiešsaistē, ir cēlonis daudziem pret sievietēm vērstiem vardarbības un diskriminācijas veidiem un mazina pilnvērtīgu iespēju nodrošināšanu sievietēm;

| N. | tā kā Direktīvā par cietušo tiesībām dzimumu vardarbība ir definēta kā cietušā pamatbrīvību pārkāpums un ietver seksuālu vardarbību (tostarp izvarošanu, seksuālu vardarbību un uzmākšanos); tā kā sievietēm, kas cietušas no dzimumu vardarbības, un viņu bērniem bieži vien ir vajadzīgs īpašs atbalsts un aizsardzība, jo ar šādu vardarbību ir saistīts ļoti liels risks cietušajiem atkārtoti kļūt par vardarbības upuriem, ciest no iebiedēšanas jeb atriebības, kas saistīta ar šādu vardarbību; |
| --- | --- |

N.

tā kā Direktīvā par cietušo tiesībām dzimumu vardarbība ir definēta kā cietušā pamatbrīvību pārkāpums un ietver seksuālu vardarbību (tostarp izvarošanu, seksuālu vardarbību un uzmākšanos); tā kā sievietēm, kas cietušas no dzimumu vardarbības, un viņu bērniem bieži vien ir vajadzīgs īpašs atbalsts un aizsardzība, jo ar šādu vardarbību ir saistīts ļoti liels risks cietušajiem atkārtoti kļūt par vardarbības upuriem, ciest no iebiedēšanas jeb atriebības, kas saistīta ar šādu vardarbību;

| O. | tā kā vardarbība darbā bieži vien tiek risināta daļēji, koncentrējoties galvenokārt uz redzamām formām, tādām kā fiziska vardarbība; tā kā seksuāla uzmākšanās un psiholoģiska aizskaršana attiecīgo personu tomēr var ietekmēt daudz smagāk; |
| --- | --- |

O.

tā kā vardarbība darbā bieži vien tiek risināta daļēji, koncentrējoties galvenokārt uz redzamām formām, tādām kā fiziska vardarbība; tā kā seksuāla uzmākšanās un psiholoģiska aizskaršana attiecīgo personu tomēr var ietekmēt daudz smagāk;

| P. | tā kā seksisma izpausmes un no tā izrietošā seksuālā uzmākšanās, ar kuru sievietes var saskarties darbvietā, veicina viņu izstumšanu no darba tirgus, kas negatīvi ietekmē viņu ekonomisko neatkarību un ģimenes ienākumus; |
| --- | --- |

P.

tā kā seksisma izpausmes un no tā izrietošā seksuālā uzmākšanās, ar kuru sievietes var saskarties darbvietā, veicina viņu izstumšanu no darba tirgus, kas negatīvi ietekmē viņu ekonomisko neatkarību un ģimenes ienākumus;

| Q. | tā kā sievietēm, kuras Eiropas Savienības laukos un attālākos reģionos ir cietušas no aizskaršanas un vardarbības, parasti ir grūtāk saņemt pilnu palīdzību un aizsardzību no pāridarītājiem; |
| --- | --- |

Q.

tā kā sievietēm, kuras Eiropas Savienības laukos un attālākos reģionos ir cietušas no aizskaršanas un vardarbības, parasti ir grūtāk saņemt pilnu palīdzību un aizsardzību no pāridarītājiem;

| R. | tā kā gan fiziskas uzmākšanās, gan vārdiskas aizskaršanas (tostarp tiešsaistē) sekas nodara kaitējumu ne tikai īstermiņā, bet arī ilgtermiņā un var radīt, piemēram, stresu un smagu klīnisku depresiju, kā arī novest upurus līdz pašnāvībai, kā to pierāda aizvien lielākais ziņojumu skaits par šādiem gadījumiem; tā kā papildus negatīvai ietekmei uz veselību, iebiedēšana un seksuāla uzmākšanās darbavietā arī negatīvi ietekmē indivīda karjeru, organizācijas un sabiedrību, piemēram, palielinot darba kavējumus, samazinot produktivitāti un pakalpojumu kvalitāti un radot cilvēkkapitāla zudumus; |
| --- | --- |

R.

tā kā gan fiziskas uzmākšanās, gan vārdiskas aizskaršanas (tostarp tiešsaistē) sekas nodara kaitējumu ne tikai īstermiņā, bet arī ilgtermiņā un var radīt, piemēram, stresu un smagu klīnisku depresiju, kā arī novest upurus līdz pašnāvībai, kā to pierāda aizvien lielākais ziņojumu skaits par šādiem gadījumiem; tā kā papildus negatīvai ietekmei uz veselību, iebiedēšana un seksuāla uzmākšanās darbavietā arī negatīvi ietekmē indivīda karjeru, organizācijas un sabiedrību, piemēram, palielinot darba kavējumus, samazinot produktivitāti un pakalpojumu kvalitāti un radot cilvēkkapitāla zudumus;

| S. | tā kā ES tiesību akti prasa, lai ES dalībvalstis, iestādes un aģentūras nodrošina piekļuvi līdztiesības iestādei, kas sniegtu neatkarīgu palīdzību no aizskaršanas cietušajām personām, veiktu neatkarīgus apsekojumus, vāktu attiecīgus pēc dzimuma sadalītus un salīdzināmus datus, veiktu pētījumus par definīcijām un klasifikāciju, publicētu neatkarīgus ziņojumus un sniegtu ieteikumus par nodarbinātības un apmācības jautājumiem, par piekļuvi precēm un pakalpojumiem un to piegādi, kā arī par pašnodarbinātību; |
| --- | --- |

S.

tā kā ES tiesību akti prasa, lai ES dalībvalstis, iestādes un aģentūras nodrošina piekļuvi līdztiesības iestādei, kas sniegtu neatkarīgu palīdzību no aizskaršanas cietušajām personām, veiktu neatkarīgus apsekojumus, vāktu attiecīgus pēc dzimuma sadalītus un salīdzināmus datus, veiktu pētījumus par definīcijām un klasifikāciju, publicētu neatkarīgus ziņojumus un sniegtu ieteikumus par nodarbinātības un apmācības jautājumiem, par piekļuvi precēm un pakalpojumiem un to piegādi, kā arī par pašnodarbinātību;

| T. | tā kā ES sievietes nav pietiekami aizsargātas no dzimuma vardarbības un seksuālas uzmākšanās un psiholoģiskas aizskaršanas, jo dalībvalstīs ir ļoti dažāda politika un likumdošana; tā kā tiesu sistēmas ne vienmēr nodrošina pietiekamu atbalstu sievietēm; tā kā dzimuma vardarbības pārkāpumu izdarītāji bieži vien ir pazīstami ar cietušo personu un tā kā daudzos gadījumos cietusī persona ir atkarīga no pāridarītāja, un tādēļ viņiem ir lielākas bailes ziņot par vardarbību; |
| --- | --- |

T.

tā kā ES sievietes nav pietiekami aizsargātas no dzimuma vardarbības un seksuālas uzmākšanās un psiholoģiskas aizskaršanas, jo dalībvalstīs ir ļoti dažāda politika un likumdošana; tā kā tiesu sistēmas ne vienmēr nodrošina pietiekamu atbalstu sievietēm; tā kā dzimuma vardarbības pārkāpumu izdarītāji bieži vien ir pazīstami ar cietušo personu un tā kā daudzos gadījumos cietusī persona ir atkarīga no pāridarītāja, un tādēļ viņiem ir lielākas bailes ziņot par vardarbību;

| U. | tā kā visas dalībvalstis ir parakstījušas Stambulas konvenciju, bet ne visas ir to ratificējušas, un tā kā šī kavēšanās kavē Konvencijas pilnīgu īstenošanu; |
| --- | --- |

U.

tā kā visas dalībvalstis ir parakstījušas Stambulas konvenciju, bet ne visas ir to ratificējušas, un tā kā šī kavēšanās kavē Konvencijas pilnīgu īstenošanu;

| V. | tā kā seksisms un sieviešu seksuāla un psiholoģiska aizskaršana parlamentos ir reāla un plaši izplatīta; tā kā aizskārēji un varmākas pieder ne tikai pie politikās opozīcijas, bet var būt arī vienas un tās pašas partijas biedri, kā arī reliģiskie līderi, pašvaldību vadītāji un pat ģimenes locekļi; |
| --- | --- |

V.

tā kā seksisms un sieviešu seksuāla un psiholoģiska aizskaršana parlamentos ir reāla un plaši izplatīta; tā kā aizskārēji un varmākas pieder ne tikai pie politikās opozīcijas, bet var būt arī vienas un tās pašas partijas biedri, kā arī reliģiskie līderi, pašvaldību vadītāji un pat ģimenes locekļi;

| W. | tā kā politiķiem kā pilsoņu ievēlētiem pārstāvjiem ir būtisks pienākums rādīt pozitīvu piemēru, lai sabiedrībā nepieļautu un apkarotu seksuālu uzmākšanos, |
| --- | --- |

W.

tā kā politiķiem kā pilsoņu ievēlētiem pārstāvjiem ir būtisks pienākums rādīt pozitīvu piemēru, lai sabiedrībā nepieļautu un apkarotu seksuālu uzmākšanos,

| X. | tā kā joprojām ik pa laikam tiek apstrīdēta sieviešu leģitimitāte politikā un sievietes cieš no stereotipu ietekmes, kas laupa viņām drosmi iesaistīties politikā, ko var īpaši skaidri pamanīt politikas jomās, kurās sievietes ir mazāk pārstāvētas; |
| --- | --- |

X.

tā kā joprojām ik pa laikam tiek apstrīdēta sieviešu leģitimitāte politikā un sievietes cieš no stereotipu ietekmes, kas laupa viņām drosmi iesaistīties politikā, ko var īpaši skaidri pamanīt politikas jomās, kurās sievietes ir mazāk pārstāvētas;

| Y. | tā kā nedz valstu un reģionālie parlamenti, nedz visas pašvaldības nav ieviesušas īpašas struktūras un iekšējus noteikumus, ar ko izveidotu pienācīgus kanālus, lai drošā un konfidenciālā veidā varētu iesniegt un izskatīt sūdzības par aizskaršanu; tā kā apmācībai par seksuālas uzmākšanās un psiholoģiskas aizskaršanas novēršanu vajadzētu būt obligātai visiem parlamenta darbiniekiem un deputātiem, tostarp arī Eiropas Parlamentā; |
| --- | --- |

Y.

tā kā nedz valstu un reģionālie parlamenti, nedz visas pašvaldības nav ieviesušas īpašas struktūras un iekšējus noteikumus, ar ko izveidotu pienācīgus kanālus, lai drošā un konfidenciālā veidā varētu iesniegt un izskatīt sūdzības par aizskaršanu; tā kā apmācībai par seksuālas uzmākšanās un psiholoģiskas aizskaršanas novēršanu vajadzētu būt obligātai visiem parlamenta darbiniekiem un deputātiem, tostarp arī Eiropas Parlamentā;

| Z. | tā kā vardarbība ģimenē attiecas arī uz darbvietu, jo tā var ietekmēt cietušā piedalīšanos darba dzīvē, darba rezultātus un drošību; |
| --- | --- |

Z.

tā kā vardarbība ģimenē attiecas arī uz darbvietu, jo tā var ietekmēt cietušā piedalīšanos darba dzīvē, darba rezultātus un drošību;

| AA. | tā kā seksuāla uzmākšanās un psiholoģiska aizskaršana notiek ne tikai darba vietā, bet arī sabiedriskās vietās, tostarp formālās un informālās izglītības iestādēs, veselības aprūpes un izklaides objektos, uz ielas un sabiedriskajā transportā; |
| --- | --- |

AA.

tā kā seksuāla uzmākšanās un psiholoģiska aizskaršana notiek ne tikai darba vietā, bet arī sabiedriskās vietās, tostarp formālās un informālās izglītības iestādēs, veselības aprūpes un izklaides objektos, uz ielas un sabiedriskajā transportā;

| AB. | tā kā kibervajāšana un kiberterorizēšana ir saistīta ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu nolūkā kādu personu vajāt, aizskart, kontrolēt vai ar to manipulēt; tā kā kiberterorizēšana sevišķi smaga problēma ir jaunām sievietēm, jo viņas plaši lieto šīs tehnoloģijas; tā kā 20 % jauno sieviešu (vecumā no 18 līdz 29 gadiem) ES–28 ir cietušas no kiberterorizēšanas; |
| --- | --- |

AB.

tā kā kibervajāšana un kiberterorizēšana ir saistīta ar informācijas un komunikācijas tehnoloģiju izmantošanu nolūkā kādu personu vajāt, aizskart, kontrolēt vai ar to manipulēt; tā kā kiberterorizēšana sevišķi smaga problēma ir jaunām sievietēm, jo viņas plaši lieto šīs tehnoloģijas; tā kā 20 % jauno sieviešu (vecumā no 18 līdz 29 gadiem) ES–28 ir cietušas no kiberterorizēšanas;

| AC. | tā kā 2016. gada pētījumā konstatēts, ka vairāk nekā puse no aptaujātajām sievietēm ir saskārušās ar seksuālu uzmākšanos darbvietās Apvienotajā Karalistē, bet četras no piecām personām nav ziņojušas savam darba devējam par uzmākšanos (20); |
| --- | --- |

AC.

tā kā 2016. gada pētījumā konstatēts, ka vairāk nekā puse no aptaujātajām sievietēm ir saskārušās ar seksuālu uzmākšanos darbvietās Apvienotajā Karalistē, bet četras no piecām personām nav ziņojušas savam darba devējam par uzmākšanos (20);

| AD. | tā kā jaunās tehnoloģijas potenciāli var būt lietderīgas, analizējot, izprotot un novēršot vardarbības gadījumus; |
| --- | --- |

AD.

tā kā jaunās tehnoloģijas potenciāli var būt lietderīgas, analizējot, izprotot un novēršot vardarbības gadījumus;

| AE. | tā kā sievietes, īpaši jaunas sievietes, saskaras ar iebiedēšanu un seksuālu uzmākšanos, kas saistīta ar tādu jaunu tehnoloģiju izmantošanu kā tīmekļa vietnes un sociālie tīkli, ko dažkārt organizē slepeni forumi vai sociālo plašsaziņas līdzekļu grupas; tā kā šādās darbībās ir iekļaujami arī izvarošanas draudi, nāves draudi, uzlaušanas mēģinājumi un privātas informācijas un fotogrāfiju publicēšana; tā kā tiešsaistes un sociālo plašsaziņas līdzekļu izmantošana ir plaši izplatīta, tiek lēsts, ka līdz 15 gadu vecuma sasniegšanai viena no desmit meitenēm jau bija pieredzējusi kādu no kibervardarbības veidiem, tostarp kibervajāšanu un uzmākšanos; tā kā publiski pazīstamas sievietes, cita starpā žurnālistes un īpaši LGBTI un invalīdes ir galvenais tiešsaistes iebiedēšanas un vardarbības mērķis, un tā kā tās rezultātā dažām sievietēm ir nācies pamest sociālos tīklus, izjūtot bailes no fiziskas izrēķināšanās, stresu, koncentrēšanās problēmas, bailes doties mājās un bažas par mīļotajiem; |
| --- | --- |

AE.

tā kā sievietes, īpaši jaunas sievietes, saskaras ar iebiedēšanu un seksuālu uzmākšanos, kas saistīta ar tādu jaunu tehnoloģiju izmantošanu kā tīmekļa vietnes un sociālie tīkli, ko dažkārt organizē slepeni forumi vai sociālo plašsaziņas līdzekļu grupas; tā kā šādās darbībās ir iekļaujami arī izvarošanas draudi, nāves draudi, uzlaušanas mēģinājumi un privātas informācijas un fotogrāfiju publicēšana; tā kā tiešsaistes un sociālo plašsaziņas līdzekļu izmantošana ir plaši izplatīta, tiek lēsts, ka līdz 15 gadu vecuma sasniegšanai viena no desmit meitenēm jau bija pieredzējusi kādu no kibervardarbības veidiem, tostarp kibervajāšanu un uzmākšanos; tā kā publiski pazīstamas sievietes, cita starpā žurnālistes un īpaši LGBTI un invalīdes ir galvenais tiešsaistes iebiedēšanas un vardarbības mērķis, un tā kā tās rezultātā dažām sievietēm ir nācies pamest sociālos tīklus, izjūtot bailes no fiziskas izrēķināšanās, stresu, koncentrēšanās problēmas, bailes doties mājās un bažas par mīļotajiem;

| AF. | tā kā aizskaršanu darbvietā var novērst tikai tad, ja gan privātā, gan publiskā sektora uzņēmumi veido kultūru, kurā sievietes tiek uzskatītas par līdzvērtīgām, un darbinieki cits pret citu izturas ar cieņu; |
| --- | --- |

AF.

tā kā aizskaršanu darbvietā var novērst tikai tad, ja gan privātā, gan publiskā sektora uzņēmumi veido kultūru, kurā sievietes tiek uzskatītas par līdzvērtīgām, un darbinieki cits pret citu izturas ar cieņu;

| AG. | tā kā pētījumi liecina, ka aizskaršana ir ļoti izplatīta darba vietās, kurās vadošos amatos dominē vīrieši un sievietēm ir maz varas, piemēram, izklaides un plašsaziņas līdzekļu nozarē, bet tā notiek arī ar tehnoloģijām un tiesībām saistītos uzņēmumos, tirdzniecības un daudzās citās nozarēs, ja vadošajos amatos pārsvarā strādājošo vīriešu grupas pieļauj seksualizētu attieksmi pret darba ņēmējiem; tā kā uzņēmumos, kuru vadībā ir vairāk sieviešu, retāk notiek seksuāla uzmākšanās, |
| --- | --- |

AG.

tā kā pētījumi liecina, ka aizskaršana ir ļoti izplatīta darba vietās, kurās vadošos amatos dominē vīrieši un sievietēm ir maz varas, piemēram, izklaides un plašsaziņas līdzekļu nozarē, bet tā notiek arī ar tehnoloģijām un tiesībām saistītos uzņēmumos, tirdzniecības un daudzās citās nozarēs, ja vadošajos amatos pārsvarā strādājošo vīriešu grupas pieļauj seksualizētu attieksmi pret darba ņēmējiem; tā kā uzņēmumos, kuru vadībā ir vairāk sieviešu, retāk notiek seksuāla uzmākšanās,

Vispārīgi ieteikumi

| 1. | stingri nosoda visu veidu vardarbību pret sievietēm (VAW), kā aprakstīts CEDAW un Stambulas konvencijā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka seksuāla uzmākšanās ir cilvēktiesību pārkāpums, kas saistīts ar patriarhālo varas struktūru, kas steidzami ir jāpārveido; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver vīriešu lielo lomu visu veidu uzmākšanās un seksuālas vardarbības izbeigšanā; aicina Komisiju un visas dalībvalstis aktīvi iesaistīt vīriešus izpratnes veidošanas un informēšanas kampaņās, kā arī izglītošanas kampaņās par dzimumu līdztiesību; uzsver, ka profilakses kampaņām ir jāpievērš uzmanība arī mazāk smagiem nodarījumiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzskata, ka informētības palielināšanas pasākumi un kampaņas, kas paredzētas, lai novērstu vardarbību pret meitenēm un sievietēm, jāattiecina arī uz zēniem, un tās būtu jāorganizē sākotnējos izglītības posmos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju un dalībvalstis uzraudzīt, lai pareizi tiktu īstenotas ES direktīvas par seksuālas uzmākšanās aizliegumu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina dalībvalstis izstrādāt visaptverošus valsts rīcības plānus un tiesību aktus vardarbības pret sievietēm novēršanai, pienācīgu uzmanību pievēršot tam, lai līdztiesības iestādēm būtu pietiekami resursi, tostarp, bet ne tikai personāla apmācībai un pietiekamam finansējumam; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina Komisiju apkopot paraugprakses piemērus par seksuālas uzmākšanās un psiholoģiskas aizskaršanas, kā arī grūtnieču un jauno māmiņu aizskaršanas apkarošanu darba vietā un citās vietās, kā arī plaši izplatīt šāda apkopojuma rezultātus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pienācīgus un piemērotus finansēšanas mehānismus programmām un pasākumiem, kas paredzēti, lai apkarotu sieviešu seksuālu uzmākšanos un psiholoģisku aizskaršanu visos līmeņos, īpašu uzmanību pievēršot jaunu tehnoloģiju un to līdzekļu izmantošanai, kurus nodrošina inovācija, piemēram, veicot lielākus ieguldījumus pētniecības un inovācijas procesos, kuru mērķis ir novērst šo parādību; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Eiropas ombudu apkopot datus par dažādiem aizsardzības noteikumiem, kas pastāv ES iestādēs un aģentūrās, un izdot saistošus secinājumus, lai saskaņotu noteikumus ar labākajiem standartiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu par to, ka dažas dalībvalstis vēl nav ratificējušas Stambulas konvenciju, un aicina visas dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, nekavējoties to ratificēt un pilnībā īstenot; turklāt aicina dalībvalstis, kuras jau ir ratificējušas Stambulas konvenciju, to pilnībā īstenot; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisiju un dalībvalstis gūt skaidru priekštatu par seksuālas uzmākšanās problēmu ES, izdarot labākus un zinātniski pamatotākus pētījumus, kas ietvertu arī jauna veida problēmas, tādas kā kiberterorizēšana; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē jaunās, plašās publiskās debates, tostarp sociālajos plašsaziņas līdzekļos, kas sekmē robežu novilkšanu attiecībā uz to, kur beidzas pieņemama uzvedība un sākas seksuāla uzmākšanās; atzinīgi vērtē īpaši tādas iniciatīvas kā # MeToo kustība un stingri atbalsta visas sievietes un meitenes, kas piedalījās kampaņā, tostarp tās, kuras ir nosodījušas savus pāridarītājus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu par mobinga un seksuālas uzmākšanās apkarošanu darbavietā, sabiedriskās vietās un politiskajā dzīvē un iekļaut tajā jēdzienu seksuālas uzmākšanās un citu veidu aizskaršanas atjauninātu un visaptverošu definīciju; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver nepieciešamību apkarot to darba ņēmēju pastāvīgu un ilgstošu aizskaršanu vai iebiedēšanu, kas izraisa vai ir iemesls viņu pazemošanai vai izolēšanai, vai izslēdz viņus no līdzstrādnieku komandas; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar Eurostat un EIGE nacionālā, reģionālā un vietējā līmenī uzlabot, veicināt un nodrošināt attiecīgu, pēc dzimumiem sadalītu un salīdzināmu datu vākšanu par gadījumiem, kad notikusi seksuāla un uz dzimumu balstīta diskriminācija un psiholoģiska aizskaršana, tostarp kiberterorizēšana; mudina darba devēju organizācijas, arodbiedrības un darba devējus aktīvi piedalīties datu vākšanas procesā, nodrošinot ar nozarēm un profesijām saistītas specifiskas zināšanas; |
| --- | --- |

15.

| 16. | norāda, ka, lai iegūtu salīdzināmus datus par seksuālās uzmākšanās un iebiedēšanas izplatību dalībvalstīs, būtu jānosaka par prioritāti lielāka informētība par problēmām un to atzīšana, veicot saskaņotus pasākumus, lai izplatītu informāciju un nodrošinātu apmācību; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atkārtoti aicina Komisiju iesniegt priekšlikumu direktīvai, lai cīnītos pret visu veidu vardarbību pret sievietēm un meitenēm un dzimuma vardarbību, kurā būtu jāiekļauj kopējas dažādu veidu vardarbības pret sievietēm definīcijas, tostarp atjaunināta un visaptveroša seksuālas uzmākšanās vai citādas aizskaršanas un mobinga definīcija, kā arī kopēji tiesību akti par kriminālatbildības noteikšanu par vardarbību pret sievietēm; aicina Komisiju nākt klajā ar visaptverošu ES stratēģiju pret visu veidu vardarbību, kas saistīta ar dzimumu, tostarp seksuālu uzmākšanos un ļaunprātīgu sieviešu un meiteņu izmantošanu, pamatojoties uz liecībām, kuru pamatā ir sieviešu stāstītais un tieša pieredze; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina dalībvalstis nodrošināt pietiekamu publisko finansējumu nolūkā nodrošināt, ka tiesībaizsardzības iestāžu darbinieki, tiesneši un visi ierēdņi, kas nodarbojas ar iebiedēšanas un seksuālas uzmākšanās gadījumiem, ir apmācīti, lai izprastu vardarbību un aizskaršanu darbavietā un ārpus tās; |
| --- | --- |

18.

| 19. | aicina dalībvalstis nodrošināt kvalitatīvu, viegli pieejamu un atbilstīgi finansētu specializētu pakalpojumu sniegšanu no dzimuma vardarbības un seksuālas uzmākšanās un psiholoģiskas aizskaršanas cietušajiem, un atzīt, ka šīs vardarbības pret sievietēm izpausmes ir savstarpēji saistītas un ka tās ir jārisina, izmantojot holistisku pieeju, kuras mērķis ir aptvert gan sociālos, gan kultūras aspektus, uz kuriem balstās vardarbība pret sievietēm, kā arī nodrošināt specializētu pakalpojumu sniegšanu, lai darītu pieejamus tehnoloģiskus profilakses un vadības instrumentus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis un vietējās un reģionālās valdības nodrošināt atbilstīgus plānus un resursus, lai garantētu, ka personām, kas cietušas no vardarbības un aizskaršanas laukos un attālos rajonos, netiek liegta piekļuve palīdzībai un aizsardzībai vai ierobežota to pieejamība; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju novērst jaunas dzimuma vardarbības formas, piemēram, iebiedēšanu tiešsaistē, paplašinot nelikumīgas naida runas definīciju, kas noteikta ES tiesību aktos pamatlēmumā par cīņu pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm, izmantojot krimināltiesības, lai iekļautu mizogīniju, un nodrošinātu, ka rīcības kodekss cīņai pret nelikumīgu tiešsaistes naida runu attiecas arī uz šiem noziegumiem; aicina izstrādāt izglītības programmas, mudinot sievietes uzlabot savas jauno tehnoloģiju lietošanas prasmes, lai viņas varētu labāk stāties pretī visiem seksuālās uzmākšanās un iebiedēšanas veidiem kibertelpā, un mudina specializētus dienestus sadarboties tādu datu un resursu sistēmu izveidošanā, kas spēj uzraudzīt un analizēt dzimuma vardarbības problēmu, nepārkāpjot jauno Vispārīgo datu aizsardzības regulu (Regula (ES) 2016/679); |
| --- | --- |

21.

| 22. | turklāt nosoda plaši izplatīto seksuālo uzmākšanos un cita veida aizskarošu izturēšanos, īpaši tiešsaistes spēlēs un sociālajos plašsaziņas līdzekļos, un mudina plašsaziņas līdzekļu uzņēmumus un operatorus veikt uzraudzību un nekavējoties reaģēt uz jebkuriem aizskaršanas gadījumiem; tāpēc, lai novērstu un apkarotu iebiedēšanu un seksuālu uzmākšanos darbavietā, kā arī tiešsaistes vidē, prasa izveidot dažādus pasākumus, tostarp palielināt informētību, izstrādāt apmācību, pieņemt iekšējus noteikumus par disciplinārsodiem pārkāpumu izdarītājiem un sniegt psiholoģisku un/vai juridisku atbalstu personām, kas cietušas šādas prakses dēļ; |
| --- | --- |

22.

Vardarbība darbvietā

| 23. | uzsver, ka dalībvalstīm, vietējām un reģionālajām iestādēm, darba devēju organizācijām un arodbiedrībām steidzami ir jāsaprot šķēršļi, ar kuriem saskaras sievietes, ziņojot par seksuālu uzmākšanos, diskrimināciju dzimuma dēļ un vardarbību, un ka tādēļ jāpiedāvā sievietēm pilnīgs atbalstu un jāiedrošina ziņot cita starpā par seksuālu uzmākšanos, ar dzimumu saistītu diskrimināciju, grūtnieču un jauno māmiņu aizskaršanu un iebiedēšanu, nebaidoties no iespējamām sekām, un jāizveido mehānismi, kas dod iespēju un atbalstu sievietēm drošai ziņošanai par aizskarošas izturēšanās gadījumiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina dalībvalstis īstenot aktīvu un efektīvu politiku, lai novērstu un apkarotu visu veidu vardarbību pret sievietēm, tostarp seksuālu uzmākšanos un seksisma un mobinga izpausmes, kurām darbvietā ir pakļauta lielākā sieviešu daļa; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka nekavējoties ir vajadzīgi standarti par cīņu pret vardarbību un aizskaršanu darba vietā, ar ko būtu jānodrošina tiesiskais regulējums valdību, darba devēju, uzņēmumu un arodbiedrību rīcībai visos līmeņos; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzīmē, ka atsevišķās nozarēs un profesijās ir lielāks vardarbības risks, jo īpaši veselības aprūpē, valsts neatliekamās palīdzības dienestos, politikā, izglītībā, transportā, mājsaimniecības darbā, lauksaimniecībā un lauku ekonomikā, kā arī tekstilrūpniecības, apģērbu šūšanas, ādas apstrādes un apavu ražošanas nozarē; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīmē, ka atsevišķu grupu darba ņēmēji var vairāk ciest no iebiedēšanas un vardarbības darba vietā, jo īpaši grūtnieces un vecāki, sievietes ar invaliditāti, migrantes, pirmiedzīvotājas, LGBTI un sievietes, kuras strādā nepilnu darba laiku vai ar pagaidu darba līgumu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka nevēlama rīcība var rasties vienlaicīgi no dažādiem avotiem vai vienlaikus attiekties uz profesionālo, privāto vai sociālo dzīvi, kam ir negatīva ietekme uz visām personām, profesionālajām grupām vai sociālajām grupām minētajās jomās; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina dalībvalstis ieviest pasākumus, lai novērstu un apkarotu vardarbību un aizskaršanu darba vietā, īstenojot politiku, ar ko nosaka novēršanas pasākumus, efektīvas, pārredzamas un konfidenciālas procedūras sūdzību izskatīšanai, stingras un atturošas sankcijas pret pārkāpējiem, visaptverošu informāciju un apmācību, lai nodrošinātu, ka darba ņēmēji izprot attiecīgo politiku un procedūras, kā arī atbalstu uzņēmumiem, izstrādājot rīcības plānus visu šo pasākumu īstenošanai; uzsver, ka šie pasākumi būtu jāiekļauj pašreizējās struktūrās, ja šajās struktūrās jau ir iestrādāti šķēršļi dzimumu līdztiesībai; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina dalībvalstis sadarbībā ar psiholoģijas speciālistiem ieguldīt darba inspektoru apmācībā un nodrošināt, ka uzņēmumi un organizācijas sniedz kvalificētu profesionālo un psiholoģisko atbalstu cietušajiem; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina dalībvalstis un sociālos partnerus nodrošināt, ka gan valsts, gan privātie uzņēmumi un organizācijas rīko obligātu apmācību par seksuālu uzmākšanos un iebiedēšanu visiem darbiniekiem un tiem, kas ir vadošos amatos; uzsver, ka efektīvai apmācībai vajadzētu būt interaktīvai, nepārtrauktai un pielāgotai konkrētajai darbvietai un to jānodrošina ārējiem ekspertiem; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, cik nopietna ir neziņošana par uzmākšanās gadījumiem, un uzsver, ka ir svarīgi, lai katrā organizācijā būtu pieejami apmācīti konfidenciāli padomdevēji, lai atbalstītu cietušos, palīdzētu viņiem ziņot un sniegtu juridisko palīdzību; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka uzņēmumiem vajadzētu būt absolūtas neiecietības pieejai attiecībā uz seksuālu uzmākšanos un politiku, kas to veicina, un ka uzņēmumiem ir jānodrošina, ka visi darbinieki ir informēti par šo politiku, ziņošanas procedūrām un savām tiesībām un pienākumiem saistībā ar seksuālu uzmākšanos darbvietā; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina plašsaziņas līdzekļus aizsargāt un atbalstīt tos žurnālistus, kas cietuši no iebiedēšanas tiešsaistē, un pieņemt tādus labas prakses piemērus kā izpratnes veidošanas kampaņas, atbilstošu vadības apmācību, tostarp par cietušo vainošanas un sekundārās viktimizācijas novēršanu, pasākumus kiberdrošības uzlabošanai un juridiskās palīdzības sniegšanu attiecīgajai personai, lai iesniegtu sūdzību; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai nodrošinātu vienādu sieviešu un vīriešu darba samaksu kā līdzekli, ar ko nepieļaut ļaunprātīgu varas izmantošanu un veicināt dzimumu līdztiesību un cilvēcisko cieņu, kam ir izšķirīga nozīme vardarbības pret sievietēm izskaušanā; uzsver, ka par vienādu darba samaksu jāgarantē ar darba samaksas pārredzamību un ievērojot iespējamo cietušo tiesības uz informāciju, nodrošinot vienlīdzīgas attieksmes un nodarbinātības iespējas starp sievietēm un vīriešiem, kā arī nodrošinot un atvieglojot sieviešu piekļuvi lēmumu pieņemšanai un augstākā līmeņa vadības amatiem gan publiskajā, gan privātajā sektorā, tādējādi panākot līdzsvarotu sieviešu pārstāvību direktoru padomēs; tādēļ aicina Komisiju un Padomi pastiprināt centienus, lai atsāktu izskatīt Padomes direktīvu par sievietēm, kuras izskatīšana Padomē ir apturēta kopš 2013. gada; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka ir nepieciešama visaptveroša pieeja, novēršot vardarbību darbvietā, un šādā pieejā būtu jāatzīst, ka iebiedēšana, seksuāla uzmākšanās, grūtnieču un jauno māmiņu aizskaršana pastāv līdztekus tādām problēmām kā dažādi neapmaksāta darba veidi oficiālajā un neoficiālajā ekonomikā (piemēram, naturālās saimniecības, pārtikas gatavošana, bērnu un vecu cilvēku aprūpe) un vairākās darba pieredzes shēmās (piemēram, stažēšanās, prakse un brīvprātīgais darbs); |
| --- | --- |

36.

| 37. | prasa ātri pieņemt pārskatīto Rakstiskā paziņojuma direktīvu (Padomes Direktīva 91/533/EEK); |
| --- | --- |

37.

| 38. | konstatē, ka vardarbība ģimenē bieži vien ietekmē arī darba vietu un atstāj nelabvēlīgas sekas uz darba ņēmēju dzīvi un uzņēmumu produktivitāti un ka šāds domino efekts var izpausties arī pretējā virzienā, proti, no darba vietas uz mājas dzīvi; šajā kontekstā aicina Komisiju sniegt norādījumus par Eiropas aizsardzības rīkojumu piemērojamību darbvietā un izskaidrot darba devēju pienākumus; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt, ka pastāv grūtnieču un jauno māmiņu aizskaršana nodarbinātības jomā; |
| --- | --- |

39.

Vardarbība politiskajā dzīvē

| 40. | aicina visus politiķus ievērot augstākos uzvedības standartus un rādīt atbildīgas rīcības piemēru, kā nepieļaut un apkarot seksuālu uzmākšanos parlamentos un ārpus tiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | nosoda sieviešu politiķu visu veidu aizskaršanu sociālajos plašsaziņas līdzekļos un viņu āzēšanu, kas ir saistīta ar seksistisku un aizskarošu paziņojumu ievietošanu, tostarp ietverot draudus nogalināt un izvarot; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver, cik būtiski ir izstrādāt visu partiju politiku un procedūras, ar ko aizsargāt politiskos amatos ievēlētas personas, kā arī darbiniekus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atzīst, ka paritātes sarakstiem visos līmeņos ir liela nozīme, lai politikā varētu iesaistīties sievietes un pārveidotu varas struktūras, kas diskriminē sievietes; aicina dalībvalstis ieviest šādus sarakstus Eiropas Parlamenta vēlēšanām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina visas politiskās partijas, tostarp tās, kas pārstāvētas Eiropas Parlamentā, veikt konkrētus pasākumus, lai risinātu šo problēmu, tostarp ieviest rīcības plānus un pārskatīt iekšējos partiju noteikumus, lai ieviestu absolūtas neiecietības politiku, preventīvus pasākumus, procedūras sūdzību izskatīšanai un piemērotas sankcijas par seksuālo uzmākšanos un sieviešu iebiedēšanu politikā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina valsts un reģionālos parlamentus, kā arī pašvaldības pilnībā atbalstīt cietušos saskaņā ar iekšējo procedūru satvaru un/vai politiku, lai izmeklētu gadījumus, uzglabātu datus konfidenciālā reģistrā, nodrošinātu visiem darbiniekiem un deputātiem obligātu apmācību par personas cieņu un pieņemtu citus paraugprakses pasākumus, ar ko visos attiecīgās iestādes līmeņos garantētu absolūtu neiecietību pret pārkāpumiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | mudina visus attiecīgos dalībniekus nodrošināt tā 2017. gada rezolūcijas par seksuālas uzmākšanās un aizskarošas izturēšanās Eiropas Savienībā visaptverošu un ātru īstenošanu; uzskata, ka tā pienākums ir nodrošināt absolūtu neiecietību pret seksuālu uzmākšanos un pienācīgi aizsargāt un atbalstīt cietušos; šajā sakarībā prasa:






  — | izveidot neatkarīgu ekspertu darba grupu, kas nodarbojas ar seksuālās uzmākšanās un aizskarošas izturēšanās situācijas izpēti Parlamentā; |
| --- | --- | --- |

46.

—

izveidot neatkarīgu ekspertu darba grupu, kas nodarbojas ar seksuālās uzmākšanās un aizskarošas izturēšanās situācijas izpēti Parlamentā;

| — | veikt novērtējumu un vajadzības gadījumā pārskatīt Parlamenta kompetento iestāžu sastāvu, lai nodrošinātu neatkarību un dzimumu līdzsvaru; |
| --- | --- |

—

veikt novērtējumu un vajadzības gadījumā pārskatīt Parlamenta kompetento iestāžu sastāvu, lai nodrošinātu neatkarību un dzimumu līdzsvaru;

| — | noteikt, ka uz visiem darbiniekiem un deputātiem ir jāpiedalās obligātā apmācībā; |
| --- | --- |

—

noteikt, ka uz visiem darbiniekiem un deputātiem ir jāpiedalās obligātā apmācībā;

| — | noteikt skaidru termiņu regulējumā paustā prasību visaptverošai īstenošanai; |
| --- | --- |

—

noteikt skaidru termiņu regulējumā paustā prasību visaptverošai īstenošanai;

| 47. | aicina politiķus mudināt vadītājus piedalīties apmācībā un kursos, lai nepieļautu vienaldzīgu attieksmi no vadītāju puses un konstatētu situācijas, kurās notiek vardarbība pret sievietēm; |
| --- | --- |

47.

Vardarbība sabiedriskās vietās

| 48. | aicina Komisiju nākt klajā ar jēdziena “sabiedriska vieta”definīciju, ņemot vērā komunikācijas tehnoloģiju attīstību un līdz ar to šajā definīcijā ietverot arī virtuālas sabiedriskās vietas, tādas kā sociālie tīkli un tīmekļa vietnes; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina dalībvalstis apsvērt iespēju ieviest īpašus tiesību aktus par aizskaršanas nepieļaušanu sabiedriskās vietās, tostarp profilaktiskas programmas, kurās īpašu uzmanību pievērstu aculiecinieku iejaukšanās nozīmei; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt turpmāku izpēti par seksuālas uzmākšanās cēloņiem un sekām sabiedriskās vietās, tostarp par seksistisku un dzimumu stereotipus kultivējošu reklāmu iespējamo ietekmi uz vardarbības un aizskaršanas biežumu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka izpratnes veicināšanas kampaņas, ar kurām apkaro dzimumu stereotipus un patriarhālas attiecības un veicina absolūtu neiecietību pret seksuālu uzmākšanos, ir viens no labākajiem rīkiem, kas palīdz novērst dzimuma vardarbību sabiedriskās vietās; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka izglītība par dzimumu līdztiesību katrā līmenī ir būtisks līdzeklis, lai izvairītos no šāda veida pārkāpumiem un novērstu tos, mainītu domāšanas veidu un samazinātu ar kultūru saistīto iecietību pret seksismu un seksuālu uzmākšanos; uzsver, ka skolās ir jāievieš izglītojošas programmas un diskusijas par šo tēmu; norāda, ka sadarbībā ar attiecīgajām NVO un līdztiesības iestādēm šajās programmās un diskusijās vajadzības gadījumā būtu jāiekļauj pienācīga informācija un diskusijas par seksuālas uzmākšanās novēršanu un tās apkarošanas pasākumiem, lai veicinātu izpratni par cietušo tiesībām un atgādinātu cilvēkiem par tā saistību ar priekšstatu par sievieti kā objektu; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina dalībvalstis sekmēt izpratnes veicināšanas kampaņas vidusskolās un iekļaut jautājumus par iebiedēšanu tiešsaistē skolu un augstskolu izglītības programmās; īpaši aicina turpināt veiksmīgo iniciatīvu pret iebiedēšanu tiešsaistē un drošāka interneta iniciatīvu nolūkā apkarot iebiedēšanu un seksuālu uzmākšanos, lai palīdzētu jauniešiem, kas būs nākotnes ES iedzīvotāji, izprast vajadzību virzīties tuvāk dzimumu līdztiesībai un cienīt sievietes; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina dalībvalstis izveidot ziņojumu sistēmu skolās, lai sekotu līdzi visiem kiberiebiedēšanas gadījumiem; |
| --- | --- |

54.

| 55. | atzīmē, ka atsevišķi dalībvalstu veiktie pasākumi ir bijuši efektīvi un samazinājuši uzmākšanos sabiedriskās vietās, tādi kā oficiāla uzraudzība (palielināta policijas klātbūtne un/vai transporta darbinieku skaits sabiedriskā transportā, videonovērošanas sistēma (CCTV) un dabiskā novērošana (labāka redzamība un uzlabots apgaismojums); |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina dalībvalstis atgādināt interneta pakalpojumu sniedzējiem viņu pienākumu aizsargāt patērētājus tiešsaistē, vēršoties pret atkārtotu aizskaršanu vai vajāšanu, lai aizsargātu cietušos un informētu pārkāpējus, ka viņi neizbēgs no soda, un tādējādi mainītu pārkāpēju uzvedību; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina dalībvalstis, saņemot atbalstu no IT speciālistiem un attiecīgām uzraudzības struktūrām, piemēram, pasta policijas spēkiem, rūpīgāk uzraudzīt tīmekļa vietnes, lai aizsargātu personas, kas cietušas iebiedēšanas un seksuālas uzmākšanās, kā arī, ja nepieciešams, novērst nodarījumus un sodīt par tiem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina dalībvalstis izmantot līdzekļus, kas vajadzīgi, lai izskaustu plašsaziņas līdzekļos, politikā un sabiedrības diskusijās izmantoto valodu, kas veicina vardarbīgu uzvedību un pazemo sievietes, tādējādi aizskarot viņu cilvēcisko cieņu; |
| --- | --- |

58.

| 59. | aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņot savus tiesību aktus un definīciju par dzimuma vardarbību, ņemot vērā vardarbības pret sievietēm definīciju Stambulas Konvencijā, lai palielinātu to tiesību aktu efektivitāti, kas apkaro aizskaršanu un mobingu; |
| --- | --- |

59.

| 60. | mudina Komisiju un dalībvalstis uzlabot uzraudzības mehānismus, lai adekvāti īstenotu ES tiesību aktus, kas aizliedz seksuālu uzmākšanos, un nodrošināt, ka līdztiesības iestādēm katrā dalībvalstī ir pietiekami līdzekļi, lai stātos pretī diskriminācijai; |
| --- | --- |

60.

o

o o

| 61. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

61.

---

(1)  OV C 326, 26.10.2012., 391. lpp.

(2)  http://fra.europa.eu/en/publication/2014/violence-against-women-eu-wide-survey-main-results-report

(3)  OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.

(4)  OV L 373, 21.12.2004., 37. lpp.

(5)  OV L 315, 14.11.2012., 57. lpp.

(6)  https://rm.coe.int/168008482e

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0329.

(8)  OV C 77 E, 28.3.2002., 138. lpp.

(9)  OV C 285 E, 21.10.2010., 53. lpp.

(10)  OV C 296 E, 2.10.2012., 26. lpp.

(11)  OV C 168 E, 14.6.2013., 102. lpp.

(12)  OV C 285, 29.8.2017., 2. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0451.

(14)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0073.

(15)  OV C 316, 30.8.2016., 2. lpp.

(16)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0402.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0417.

(18)  https://www.ipu.org/resources/publications/reports/2016-10/sexism-harassment-and-violence-against-women-parliamentarians

(19)  Pētījums — “Iebiedēšana un seksuāla uzmākšanās darbavietā, sabiedriskās vietās, kā arī politiskajā dzīvē Eiropas Savienībā”, Eiropas Parlaments, Iekšpolitikas ģenerāldirektorāts, Pilsoņu tiesību un konstitucionālo jautājumu politikas departaments, 2018. gada marts.

(20)  https://www.tuc.org.uk/sites/default/files/SexualHarassmentreport2016.pdf

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/42 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/42

---

P8_TA(2018)0332

Valodu līdztiesība digitālajā laikmetā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par valodu līdztiesību digitālajā laikmetā (2018/2028(INI))

(2019/C 433/08)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. pantu un 3. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 2. pantu un 3. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. panta 1. punktu un 22. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 21. panta 1. punktu un 22. pantu,

| — | ņemot vērā UNESCO 2003. gada Konvenciju par nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā UNESCO 2003. gada Konvenciju par nemateriālā kultūras mantojuma saglabāšanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/37/ES, ar ko groza Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīvu 2013/37/ES, ar ko groza Direktīvu 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Lēmumu (ES) 2015/2240, ar ko izveido programmu Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu, uzņēmumu un iedzīvotāju sadarbspējas risinājumu un kopīgu sistēmu nodrošināšanai (programma ISA2) kā līdzekli publiskā sektora modernizācijai (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 25. novembra Lēmumu (ES) 2015/2240, ar ko izveido programmu Eiropas publiskās pārvaldes iestāžu, uzņēmumu un iedzīvotāju sadarbspējas risinājumu un kopīgu sistēmu nodrošināšanai (programma ISA2) kā līdzekli publiskā sektora modernizācijai (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2008. gada 21. novembra rezolūciju par Eiropas daudzvalodības stratēģiju (2008/C 320/01) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2008. gada 21. novembra rezolūciju par Eiropas daudzvalodības stratēģiju (2008/C 320/01) (4),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 3. decembra Lēmumu, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”(2014.–2020. gads), un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 3. decembra Lēmumu, ar ko izveido īpašo programmu, ar kuru īsteno Pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”(2014.–2020. gads), un atceļ Lēmumus 2006/971/EK, 2006/972/EK, 2006/973/EK, 2006/974/EK un 2006/975/EK (5),

| — | ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), ko ES ratificēja 2010. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), ko ES ratificēja 2010. gadā,

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 18. septembra paziņojumu “Daudzvalodība: Eiropas priekšrocība un kopīga apņemšanās”(COM(2008)0566), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 18. septembra paziņojumu “Daudzvalodība: Eiropas priekšrocība un kopīga apņemšanās”(COM(2008)0566),

| — | ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu “Digitālā programma Eiropai”(COM(2010)0245), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2010. gada 26. augusta paziņojumu “Digitālā programma Eiropai”(COM(2010)0245),

| — | ņemot vērā Komisijas 2012. gada 11. janvāra paziņojumu “Vienota sistēma uzticēšanās pastiprināšanai vienotajam digitālajam e-tirdzniecības un tiešsaistes pakalpojumu tirgum”(COM(2011)0942), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2012. gada 11. janvāra paziņojumu “Vienota sistēma uzticēšanās pastiprināšanai vienotajam digitālajam e-tirdzniecības un tiešsaistes pakalpojumu tirgum”(COM(2011)0942),

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai”(COM(2015)0192), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 6. maija paziņojumu “Digitālā vienotā tirgus stratēģija Eiropai”(COM(2015)0192),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā programma Eiropai”(COM(2010)0245) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas atzinumu par Komisijas paziņojumu Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai “Digitālā programma Eiropai”(COM(2010)0245) (6),

| — | ņemot vērā Parīzē 2003. gada 15. oktobrī notikušās UNESCO vispārējās konferences 32. sesijā pieņemto ieteikumu par daudzvalodības veicināšanu un izmantošanu un vispārēju piekļuvi kibertelpai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzē 2003. gada 15. oktobrī notikušās UNESCO vispārējās konferences 32. sesijā pieņemto ieteikumu par daudzvalodības veicināšanu un izmantošanu un vispārēju piekļuvi kibertelpai,

| — | ņemot vērā 2012. gada jūnijā publicēto Eirobarometra Īpašo ziņojumu Nr. 386 “Eiropieši un viņu valodas”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada jūnijā publicēto Eirobarometra Īpašo ziņojumu Nr. 386 “Eiropieši un viņu valodas”,

| — | ņemot vērā Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15. un 16. martā pieņemtos prezidentūras secinājumus (SN 100/1/02 REV 1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes Barselonas sanāksmē 2002. gada 15. un 16. martā pieņemtos prezidentūras secinājumus (SN 100/1/02 REV 1),

| — | ņemot vērā 1988. gada 17. jūnija rezolūciju par zīmju valodām nedzirdīgajiem (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1988. gada 17. jūnija rezolūciju par zīmju valodām nedzirdīgajiem (7),

| — | ņemot vērā 2004. gada 14. janvāra rezolūciju par kultūras daudzveidības saglabāšanu un veicināšanu: Eiropas reģionu un tādu starptautisko organizāciju kā UNESCO un Eiropas Padome loma (8) un 2003. gada 4. septembra rezolūciju par Eiropas reģionālajām un mazāk lietotajām valodām — minoritāšu valodām ES — saistībā ar paplašināšanos un kultūras daudzveidību (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 14. janvāra rezolūciju par kultūras daudzveidības saglabāšanu un veicināšanu: Eiropas reģionu un tādu starptautisko organizāciju kā UNESCO un Eiropas Padome loma (8) un 2003. gada 4. septembra rezolūciju par Eiropas reģionālajām un mazāk lietotajām valodām — minoritāšu valodām ES — saistībā ar paplašināšanos un kultūras daudzveidību (9),

| — | ņemot vērā 2009. gada 24. marta rezolūciju par daudzvalodību — Eiropas priekšrocība un kopīga apņemšanās (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2009. gada 24. marta rezolūciju par daudzvalodību — Eiropas priekšrocība un kopīga apņemšanās (10),

| — | ņemot vērā 2013. gada 11. septembra rezolūciju par Eiropas apdraudētajām valodām un lingvistisko daudzveidību Eiropas Savienībā (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 11. septembra rezolūciju par Eiropas apdraudētajām valodām un lingvistisko daudzveidību Eiropas Savienībā (11),

| — | ņemot vērā 2018. gada 7. februāra rezolūciju par minoritāšu aizsardzību un nediskriminēšanu ES dalībvalstīs (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 7. februāra rezolūciju par minoritāšu aizsardzību un nediskriminēšanu ES dalībvalstīs (12),

| — | ņemot vērā 2017. gada martā publicēto Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta (EPRS) un Zinātniskās perspektīvikas nodaļas (STOA) pētījumu “Language equality in a digital age — towards a Human Language project”(“Valodu vienlīdzība digitālajā laikmetā. Virzība uz cilvēku valodas projektu”), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada martā publicēto Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta (EPRS) un Zinātniskās perspektīvikas nodaļas (STOA) pētījumu “Language equality in a digital age — towards a Human Language project”(“Valodu vienlīdzība digitālajā laikmetā. Virzība uz cilvēku valodas projektu”),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A8-0228/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas atzinumu (A8-0228/2018),

| A. | tā kā valodu tehnoloģijas atvieglo saziņu cilvēkiem, kuri ir kurli un vājdzirdīgi, akli un vājredzīgi, kā arī cilvēkiem, kuriem ir disleksija, un tā kā šajā ziņojumā jēdziens “valodas tehnoloģija”attiecas uz tehnoloģiju, kas atbalsta ne tikai mutvārdu valodu, bet arī zīmju valodu, atzīstot, ka zīmju valodas ir svarīgs Eiropas valodu daudzveidības elements; |
| --- | --- |

A.

tā kā valodu tehnoloģijas atvieglo saziņu cilvēkiem, kuri ir kurli un vājdzirdīgi, akli un vājredzīgi, kā arī cilvēkiem, kuriem ir disleksija, un tā kā šajā ziņojumā jēdziens “valodas tehnoloģija”attiecas uz tehnoloģiju, kas atbalsta ne tikai mutvārdu valodu, bet arī zīmju valodu, atzīstot, ka zīmju valodas ir svarīgs Eiropas valodu daudzveidības elements;

| B. | tā kā valodu tehnoloģiju (VT) izstrāde aptver daudzas pētniecības jomas un disciplīnas, tostarp datorlingvistiku, mākslīgo intelektu, datorzinātni un lingvistiku, un tās tiek izmantotas arī dabiskās valodas apstrādē, teksta analīzē, runas tehnoloģijā un datizracē; |
| --- | --- |

B.

tā kā valodu tehnoloģiju (VT) izstrāde aptver daudzas pētniecības jomas un disciplīnas, tostarp datorlingvistiku, mākslīgo intelektu, datorzinātni un lingvistiku, un tās tiek izmantotas arī dabiskās valodas apstrādē, teksta analīzē, runas tehnoloģijā un datizracē;

| C. | tā kā saskaņā ar Eirobarometra Īpašajā ziņojumā Nr. 386 “Eiropieši un viņu valodas”sniegto informāciju nedaudz vairāk kā puse eiropiešu (54 %) spēj uzturēt sarunu vismaz vienā papildu valodā, ceturtdaļa (25 %) spēj runāt vismaz divās papildu valodās un viena desmitdaļa (10 %) spēj sarunāties vismaz trijās valodās; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar Eirobarometra Īpašajā ziņojumā Nr. 386 “Eiropieši un viņu valodas”sniegto informāciju nedaudz vairāk kā puse eiropiešu (54 %) spēj uzturēt sarunu vismaz vienā papildu valodā, ceturtdaļa (25 %) spēj runāt vismaz divās papildu valodās un viena desmitdaļa (10 %) spēj sarunāties vismaz trijās valodās;

| D. | tā kā papildus migrantu valodām un dažādajām zīmju valodām, kas valstīs ir atzītas saskaņā ar ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), Eiropas Savienībā ir 24 oficiālās valodas un vairāk nekā 60 nacionālās, reģionālās un minoritāšu valodas; tā kā daudzvalodība ir viena no Eiropas kultūru daudzveidības lielākajām vērtībām un vienlaikus arī viens no lielākajiem sarežģījumiem, kas apgrūtina patiesi integrētas ES izveidi; |
| --- | --- |

D.

tā kā papildus migrantu valodām un dažādajām zīmju valodām, kas valstīs ir atzītas saskaņā ar ANO Konvenciju par personu ar invaliditāti tiesībām (UNCRPD), Eiropas Savienībā ir 24 oficiālās valodas un vairāk nekā 60 nacionālās, reģionālās un minoritāšu valodas; tā kā daudzvalodība ir viena no Eiropas kultūru daudzveidības lielākajām vērtībām un vienlaikus arī viens no lielākajiem sarežģījumiem, kas apgrūtina patiesi integrētas ES izveidi;

| E. | tā kā nolūkā pārvarēt ģeogrāfiskos, sociālos un ekonomiskos šķēršļus, kas liedz piekļūt platjoslai, svarīgs priekšnoteikums efektīvas ES daudzvalodības politikas nodrošināšanā ir atbalsts tādām vietējām kopienām kā pirmiedzīvotāju, lauku vai attālas kopienas; |
| --- | --- |

E.

tā kā nolūkā pārvarēt ģeogrāfiskos, sociālos un ekonomiskos šķēršļus, kas liedz piekļūt platjoslai, svarīgs priekšnoteikums efektīvas ES daudzvalodības politikas nodrošināšanā ir atbalsts tādām vietējām kopienām kā pirmiedzīvotāju, lauku vai attālas kopienas;

| F. | tā kā daudzvalodība ir ietverta dažādās ES politikas jomās, tostarp kultūras, izglītības, ekonomikas, digitālā vienotā tirgus, mūžizglītības, nodarbinātības, sociālās iekļaušanas, konkurētspējas, jaunatnes, pilsoniskās sabiedrības, mobilitātes, pētniecības un plašsaziņas līdzekļu politikā; tā kā lielāka uzmanība jāveltī tādu šķēršļu likvidēšanai, kas kavē starpkultūru un starpvalodu dialogu, un jāstimulē savstarpēja sapratne; |
| --- | --- |

F.

tā kā daudzvalodība ir ietverta dažādās ES politikas jomās, tostarp kultūras, izglītības, ekonomikas, digitālā vienotā tirgus, mūžizglītības, nodarbinātības, sociālās iekļaušanas, konkurētspējas, jaunatnes, pilsoniskās sabiedrības, mobilitātes, pētniecības un plašsaziņas līdzekļu politikā; tā kā lielāka uzmanība jāveltī tādu šķēršļu likvidēšanai, kas kavē starpkultūru un starpvalodu dialogu, un jāstimulē savstarpēja sapratne;

| G. | tā kā Komisija atzīst, ka digitālajam vienotajam tirgum jābūt daudzvalodīgam; tā kā nav ierosināta nekāda kopēja ES rīcībpolitika valodas šķēršļu problēmas risināšanai; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komisija atzīst, ka digitālajam vienotajam tirgum jābūt daudzvalodīgam; tā kā nav ierosināta nekāda kopēja ES rīcībpolitika valodas šķēršļu problēmas risināšanai;

| H. | tā kā VT tiek izmantotas praktiski visos ikdienā izmantojamos digitālajos produktos un pakalpojumos, jo lielākā to daļa zināmā mērā izmanto valodu, jo īpaši tas attiecas uz visiem ar internetu saistītajiem produktiem, piemēram, meklēšanas rīkiem, sociālajiem tīkliem un e-komercijas pakalpojumiem; tā kā VT izmantošana ietekmē arī nozares, kas ir būtiski svarīgas Eiropas iedzīvotāju labjutības nodrošināšanai ikdienā, t. i., izglītības, kultūras un veselības aprūpes nozares; |
| --- | --- |

H.

tā kā VT tiek izmantotas praktiski visos ikdienā izmantojamos digitālajos produktos un pakalpojumos, jo lielākā to daļa zināmā mērā izmanto valodu, jo īpaši tas attiecas uz visiem ar internetu saistītajiem produktiem, piemēram, meklēšanas rīkiem, sociālajiem tīkliem un e-komercijas pakalpojumiem; tā kā VT izmantošana ietekmē arī nozares, kas ir būtiski svarīgas Eiropas iedzīvotāju labjutības nodrošināšanai ikdienā, t. i., izglītības, kultūras un veselības aprūpes nozares;

| I. | tā kā pārrobežu e-komercijas līmenis ir ļoti zems — 2015. gadā pirkumus no citām ES valstīm tiešsaistē veica tikai 16 % Eiropas iedzīvotāju; tā kā valodas tehnoloģijas var sekmēt turpmāko Eiropas pārrobežu un starpvalodu saziņu, stiprināt ekonomisko izaugsmi un sociālo stabilitāti un mazināt dabiskos šķēršļus, tādējādi respektējot un veicinot kohēziju un konverģenci un stiprinot ES konkurētspēju pasaulē; |
| --- | --- |

I.

tā kā pārrobežu e-komercijas līmenis ir ļoti zems — 2015. gadā pirkumus no citām ES valstīm tiešsaistē veica tikai 16 % Eiropas iedzīvotāju; tā kā valodas tehnoloģijas var sekmēt turpmāko Eiropas pārrobežu un starpvalodu saziņu, stiprināt ekonomisko izaugsmi un sociālo stabilitāti un mazināt dabiskos šķēršļus, tādējādi respektējot un veicinot kohēziju un konverģenci un stiprinot ES konkurētspēju pasaulē;

| J. | tā kā tehnoloģiju attīstība arvien vairāk pamatojas uz valodu un ietekmē izaugsmi un sabiedrību; tā kā steidzami ir vajadzīga gan rīcībpolitika, kurā ir vairāk ņemta vērā valoda, gan ne tikai tehnoloģiska, bet arī patiešām multidisciplināra pētniecība un izglītība tādās jomās kā digitālā komunikācija, VT un to saikne ar izaugsmi un sabiedrību; |
| --- | --- |

J.

tā kā tehnoloģiju attīstība arvien vairāk pamatojas uz valodu un ietekmē izaugsmi un sabiedrību; tā kā steidzami ir vajadzīga gan rīcībpolitika, kurā ir vairāk ņemta vērā valoda, gan ne tikai tehnoloģiska, bet arī patiešām multidisciplināra pētniecība un izglītība tādās jomās kā digitālā komunikācija, VT un to saikne ar izaugsmi un sabiedrību;

| K. | tā kā, sasniedzot Barselonas mērķi, proti, panākot, ka iedzīvotāji var labi sazināties ne vien dzimtajā valodā, bet arī divās citās valodās, papildus digitālā vienotā tirgus pieejamībai viņiem pavērtos plašākas iespējas piekļūt digitālajam kultūras, izglītojošam un zinātniskam saturam un līdzdarboties kā pilsoņiem; tā kā papildu līdzekļiem un rīkiem, sevišķi tādiem, kas balstās uz valodu tehnoloģijām, ir būtiska nozīme Eiropas daudzvalodības pienācīgā pārvaldībā un individuālās daudzvalodības veicināšanā; |
| --- | --- |

K.

tā kā, sasniedzot Barselonas mērķi, proti, panākot, ka iedzīvotāji var labi sazināties ne vien dzimtajā valodā, bet arī divās citās valodās, papildus digitālā vienotā tirgus pieejamībai viņiem pavērtos plašākas iespējas piekļūt digitālajam kultūras, izglītojošam un zinātniskam saturam un līdzdarboties kā pilsoņiem; tā kā papildu līdzekļiem un rīkiem, sevišķi tādiem, kas balstās uz valodu tehnoloģijām, ir būtiska nozīme Eiropas daudzvalodības pienācīgā pārvaldībā un individuālās daudzvalodības veicināšanā;

| L. | tā kā mākslīgā intelekta jomā ir bijuši nozīmīgi atklājumi un valodu tehnoloģiju attīstības temps ir bijis straujš; tā kā uz valodu orientēta mākslīgā intelekta joma piedāvā jaunas digitālās saziņas, digitāli uzlabotas saziņas un tehnoloģiju nodrošinātas saziņas iespējas un sadarbību visās Eiropas valodās (un ne tikai), nodrošinot dažādu valodu lietotājiem vienlīdzīgu piekļuvi informācijai un zināšanām un uzlabojot IT tīkla funkcionalitātes; |
| --- | --- |

L.

tā kā mākslīgā intelekta jomā ir bijuši nozīmīgi atklājumi un valodu tehnoloģiju attīstības temps ir bijis straujš; tā kā uz valodu orientēta mākslīgā intelekta joma piedāvā jaunas digitālās saziņas, digitāli uzlabotas saziņas un tehnoloģiju nodrošinātas saziņas iespējas un sadarbību visās Eiropas valodās (un ne tikai), nodrošinot dažādu valodu lietotājiem vienlīdzīgu piekļuvi informācijai un zināšanām un uzlabojot IT tīkla funkcionalitātes;

| M. | tā kā kopīgajām Eiropas vērtībām — sadarbībai, solidaritātei, vienlīdzībai, atzīšanai un cieņai — vajadzētu nozīmēt, ka visiem iedzīvotājiem ir pilnīga un vienlīdzīga piekļuve digitālajām tehnoloģijām, kas ne tikai uzlabotu Eiropas kohēziju un eiropiešu labjutību, bet arī veicinātu daudzvalodīgu digitālo vienoto tirgu; |
| --- | --- |

M.

tā kā kopīgajām Eiropas vērtībām — sadarbībai, solidaritātei, vienlīdzībai, atzīšanai un cieņai — vajadzētu nozīmēt, ka visiem iedzīvotājiem ir pilnīga un vienlīdzīga piekļuve digitālajām tehnoloģijām, kas ne tikai uzlabotu Eiropas kohēziju un eiropiešu labjutību, bet arī veicinātu daudzvalodīgu digitālo vienoto tirgu;

| N. | tā kā tehnoloģisko rīku, piemēram, videospēļu vai izglītojošu lietojumprogrammu, pieejamība minoritāšu un mazāk lietotajās valodās ir būtiska valodas prasmju attīstībai, jo īpaši bērniem; |
| --- | --- |

N.

tā kā tehnoloģisko rīku, piemēram, videospēļu vai izglītojošu lietojumprogrammu, pieejamība minoritāšu un mazāk lietotajās valodās ir būtiska valodas prasmju attīstībai, jo īpaši bērniem;

| O. | tā kā mazāk lietoto Eiropas valodu pratējiem ir jāspēj izteikties kultūrai nozīmīgā veidā un jārada pašiem savs kultūras saturs vietējās valodās; |
| --- | --- |

O.

tā kā mazāk lietoto Eiropas valodu pratējiem ir jāspēj izteikties kultūrai nozīmīgā veidā un jārada pašiem savs kultūras saturs vietējās valodās;

| P. | tā kā jaunas metodes, piemēram, mašīnu dziļā mācīšanās, kas balstās uz pieaugošu skaitļošanas jaudu un piekļuvi milzīgam datu apjomam, padara valodu tehnoloģijas par reālu risinājumu valodu barjeru pārvarēšanai; |
| --- | --- |

P.

tā kā jaunas metodes, piemēram, mašīnu dziļā mācīšanās, kas balstās uz pieaugošu skaitļošanas jaudu un piekļuvi milzīgam datu apjomam, padara valodu tehnoloģijas par reālu risinājumu valodu barjeru pārvarēšanai;

| Q. | tā kā valodu barjeras būtiski ietekmē eiropiešu identitātes veidošanos un turpmāko Eiropas integrācijas procesu; tā kā iedzīvotāji par ES lēmumu pieņemšanas un politikas veidošanas procesu būtu jāinformē viņu dzimtajā valodā gan tiešsaistē, gan bezsaistē; |
| --- | --- |

Q.

tā kā valodu barjeras būtiski ietekmē eiropiešu identitātes veidošanos un turpmāko Eiropas integrācijas procesu; tā kā iedzīvotāji par ES lēmumu pieņemšanas un politikas veidošanas procesu būtu jāinformē viņu dzimtajā valodā gan tiešsaistē, gan bezsaistē;

| R. | tā kā valoda ir ļoti liela daļa no aizvien augošajiem lielo datu krājumiem; |
| --- | --- |

R.

tā kā valoda ir ļoti liela daļa no aizvien augošajiem lielo datu krājumiem;

| S. | tā kā cilvēka valodās tiek izteikts ārkārtīgi liels datu apjoms; tā kā VT pārvaldība varētu pavērt ceļu plašam inovatīvu IT produktu un pakalpojumu klāstam rūpniecībā, tirdzniecībā, valsts pārvaldē, pētniecībā, publiskajos pakalpojumos un administrācijā, samazinot dabiskus šķēršļus un tirgus izmaksas; |
| --- | --- |

S.

tā kā cilvēka valodās tiek izteikts ārkārtīgi liels datu apjoms; tā kā VT pārvaldība varētu pavērt ceļu plašam inovatīvu IT produktu un pakalpojumu klāstam rūpniecībā, tirdzniecībā, valsts pārvaldē, pētniecībā, publiskajos pakalpojumos un administrācijā, samazinot dabiskus šķēršļus un tirgus izmaksas;

Eiropā pastāvošie šķēršļi valodu vienlīdzības panākšanai digitālajā laikmetā

| 1. | pauž nožēlu par to, ka adekvātas politikas trūkuma dēļ Eiropā pašlaik paplašinās tehnoloģiskā plaisa starp valodām, kam resursu netrūkst, un valodām, kam to ir mazāk, neatkarīgi no tā, vai šīs pēdējās ir oficiālās, otrās oficiālās vai neoficiālās ES valodas; turklāt pauž nožēlu par to, ka vairāk nekā 20 Eiropas valodām draud digitālā valodas izzušana; norāda, ka ES un tās iestādēm ir pienākums veicināt, popularizēt un atbalstīt valodu daudzveidību Eiropā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka pēdējo desmit gadu laikā digitālā tehnoloģija ir būtiski ietekmējusi valodas attīstību, ko ir sarežģīti novērtēt; iesaka politikas veidotājiem nopietni ņemt vērā pētījumus, kas parāda, ka digitālā saziņa mazina gados jaunu pieaugušu cilvēku rakstpratību, radot barjeras starp paaudzēm gramatikas un rakstpratības ziņā un izraisot vispārēju valodas noplicināšanu; uzskata, ka digitālajai saziņai vajadzētu paplašināt, bagātināt un papildināt valodas un ka šie mērķi būtu jāatspoguļo nacionālajā rakstpratības izglītībā un rakstpratības politikā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka mazāk lietotajām Eiropas valodām ir būtiski sliktāki apstākļi, jo akūti trūkst rīku, resursu un finansējuma pētījumiem, un tas kavē un sašaurina darbu, ko veic pētnieki, kas nespēj no valodu tehnoloģijām gūt maksimālu labumu, pat ja viņiem ir vajadzīgās tehnoloģiskās prasmes; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka padziļinās digitālā plaisa starp plaši lietotām un mazāk lietotām valodām un palielinās Eiropas sabiedrības digitalizācija, izraisot atšķirības piekļuvē informācijai, kuras izjūt mazkvalificēti cilvēki, gados vecāki cilvēki, cilvēki ar zemiem ienākumiem un cilvēki no nelabvēlīgas vides; uzsver, ka šo nevienlīdzību mazinātu satura pieejamība dažādās valodās; |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka tirgus fragmentācijas, nepietiekamu ieguldījumu zināšanās un kultūrā, slikti koordinētas pētniecības, nepietiekama finansējuma un juridisku šķēršļu dēļ Eiropa ļoti atpaliek, lai gan tai ir spēcīga valodu inženierijas un tehnoloģijas zinātniskā bāze un pašreizējās valodu tehnoloģijas paver tai milzīgas iespējas gan ekonomikas, gan kultūras aspektā; turklāt norāda, ka tirgū pašlaik dominē dalībnieki, kas nav no Eiropas un nerisina jautājumus par to, kā apmierināt daudzvalodīgās Eiropas īpašās vajadzības; uzsver, ka šī paradigma ir jāmaina un ir jāpastiprina Eiropas vadošā loma valodu tehnoloģiju jomā, izveidojot Eiropas vajadzību apmierināšanai un prasībām īpaši pielāgotu projektu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | norāda, ka VT pirmām kārtām ir pieejamas angļu valodā; ir informēts, ka lielie pasaules un Eiropas ražotāji un uzņēmumi bieži vien izstrādā VT arī galvenajām Eiropas valodām ar salīdzinoši lieliem tirgiem — spāņu, franču un vācu valodai (šajās valodās jau trūkst resursu dažās apakšjomās); tomēr uzsver, ka ir vajadzīgi vispārīgi ES līmeņa pasākumi (rīcībpolitika, finansējums, izpēte un izglītošana), kas nodrošinātu VT izstrādi mazāk lietotām oficiālajām ES valodām, un īpaši ES līmeņa pasākumi (rīcībpolitika, finansējums, izpēte un izglītošana), kas šajā izstrādē iekļautu un popularizētu reģionālās un minoritāšu valodas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka ir labāk jāizmanto jaunās tehnoloģiskās pieejas, kuru pamatā ir palielināta skaitļošanas jauda un vieglāka piekļuve lieliem datu apjomiem, lai palīdzētu attīstīt dziļās mācīšanās neironu tīklus, kuri padara cilvēka valodas tehnoloģijas (CVT) par reālu risinājumu valodas barjeru problēmai; tādēļ aicina Komisiju saglabāt pietiekamu finansējumu šādas tehnoloģiju attīstības atbalstam; |
| --- | --- |

7.

| 8. | norāda, ka valodām ar mazāku lietotāju skaitu ir vajadzīgs pienācīgs atbalsts, ko var sniegt ieinteresētās personas, tostarp burtveidolu izplatītāji diakritisko zīmju sakarā, klaviatūru ražotāji un satura pārvaldības sistēmas, lai varētu pienācīgi glabāt, apstrādāt un attēlot saturu šajās valodās; prasa, lai Komisija novērtē, kā šādu atbalstu varētu veicināt un ieteikt iekļaušanai iepirkuma procesā Eiropas Savienībā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina dalībvalstis digitālajos pakalpojumos, piemēram, mobilajās lietotnēs, plašāk izmantot vairākas valodas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | ar bažām atzīmē, ka daudzu barjeru, tostarp valodas barjeru, dēļ digitālais vienotais tirgus joprojām ir sadrumstalots, tāpēc tiek ierobežota tiešsaistes tirdzniecība, saziņa sociālajos tīklos un citos saziņas kanālos, pārrobežu apmaiņa ar kultūras, radošo un audiovizuālo saturu, kā arī Eiropas mēroga publisko pakalpojumu plašāka ieviešana; uzsver, ka kultūru daudzveidībai un daudzvalodībai Eiropā varētu nākt par labu pārrobežu piekļuve saturam, jo īpaši izglītības nolūkā; aicina Komisiju izstrādāt spēcīgu un koordinētu stratēģiju daudzvalodīgam digitālajam vienotajam tirgum; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka valodu tehnoloģijām Eiropas politikas programmā pašlaik nav piešķirta nekāda nozīme, lai gan valodu daudzveidības ievērošana ir paredzēta Līgumos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē iepriekšējo ES finansēto pētniecības tīklu, piemēram, FLaReNet, CLARIN, HBP un META-NET (tostarp META-SHARE), svarīgo celmlauža lomu, ko tie pildījuši Eiropas valodu tehnoloģiju platformas izveidē; |
| --- | --- |

12.

Valodu tehnoloģiju politikas institucionālā satvara uzlabošana ES līmenī

| 13. | aicina Padomi izstrādāt ieteikumu kultūras un valodu daudzveidības aizsargāšanai un veicināšanai, tostarp valodu tehnoloģiju jomā, Savienībā; |
| --- | --- |

13.

| 14. | nolūkā palielināt valodu tehnoloģiju nozīmi Eiropā iesaka Komisijai kāda komisāra portfelim pievienot daudzvalodības un valodu tehnoloģiju jomu; uzskata, ka atbildīgā komisāra pienākums būtu veicināt valodu daudzveidību un vienlīdzību ES līmenī, ņemot vērā valodu daudzveidības svarīgo ietekmi uz Eiropas nākotni; |
| --- | --- |

14.

| 15. | ierosina ES līmenī nodrošināt visaptverošu tiesisko aizsardzību 60 reģionālajām un minoritāšu valodām, atzīt nacionālo un minoritāšu kolektīvās tiesības digitālajā pasaulē un nodrošināt mācības dzimtajā valodā ES oficiālo un neoficiālo valodu pratējiem; |
| --- | --- |

15.

| 16. | mudina tās dalībvalstis, kas jau ir izstrādājušas sekmīgas politikas stratēģijas valodu tehnoloģiju jomā, dalīties pieredzē un labā praksē, lai palīdzētu citām valsts, reģionālajām un vietējām iestādēm izveidot pašām savas stratēģijas; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina dalībvalstis izstrādāt visaptverošu un ar valodas jautājumiem saistītu politiku, piešķirt resursus un izmantot piemērotus līdzekļus, lai popularizētu un veicinātu valodu daudzveidību un daudzvalodību digitālajā jomā; uzsver ES, dalībvalstu, universitāšu un citu publisko iestāžu kopīgo atbildību, sekmējot valodu saglabāšanu digitālajā pasaulē un izstrādājot datubāzes un tulkošanas tehnoloģijas visām ES valodām, tostarp mazāk lietotām valodām; aicina koordinēt pētniecību un nozares darbību, izvirzot kopēju mērķi uzlabot valodas tulkošanas digitālās iespējas un nodrošinot atvērtu piekļuvi datiem, kas vajadzīgi tehnoloģiju progresam; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stratēģijas un rīcībpolitiku daudzvalodības veicināšanai digitālajā tirgū; šajā kontekstā aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt minimālos valodu resursus, piemēram, datu kopas, leksikonus, runas ierakstus, tulkošanas atmiņas, anotētus korpusus un enciklopēdisko saturu, kam vajadzētu būt visām Eiropas valodām, lai nepieļautu to digitālo izzušanu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | iesaka Komisijai apsvērt valodu daudzveidības centra izveidi, kas nostiprinās informētību par mazāk lietoto, reģionālo un minoritāšu valodu nozīmi, tostarp valodu tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju pārskatīt tās daudzvalodības pamatstratēģiju un ierosināt skaidru rīcības plānu par to, kā veicināt valodu daudzveidību un pārvarēt valodas barjeras digitālajā jomā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | aicina Komisiju prioretizēt valodu tehnoloģijas tajās dalībvalstīs, kuras ir mazas un kurās ir sava valoda, lai pievērstu uzmanību valodas problēmām, kas šīm dalībvalstīm jārisina; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka valodu tehnoloģiju attīstība sekmēs videospēļu un lietojumprogrammu subtitrēšanu, dublēšanu un tulkošanu minoritāšu valodās un mazāk lietotās valodās; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka ir jāsamazina tehnoloģiskās šķirtnes starp valodām, pastiprinot zināšanu un tehnoloģiju pārnesi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | mudina dalībvalstis nākt klajā ar efektīviem dzimtās valodas nostiprināšanas risinājumiem; |
| --- | --- |

24.

Ieteikumi ES pētniecības politikas jomā

| 25. | aicina Komisiju izveidot Eiropas, valsts un reģionālā līmenī īstenojamu, plašu un saskaņotu ilgtermiņa finansēšanas programmu pētniecībai, izstrādei un inovācijai valodu tehnoloģiju jomā, īpaši pielāgojot to Eiropas vajadzībām un prasībām; uzsver, ka ar šīs programmas palīdzību būtu jācenšas sekmēt padziļinātu dabiskās valodas izpratni un palielināt efektivitāti, daloties zināšanās, infrastruktūrā un resursos, lai izstrādātu inovatīvas tehnoloģijas un pakalpojumus nolūkā sasniegt kārtējos zinātniskos pavērsienus šajā jomā un mazināt tehnoloģisko plaisu starp Eiropas valodām; uzsver, ka tas būtu jāpanāk, iesaistot pētniecības centrus, akadēmiskās aprindas, uzņēmumus (jo īpaši MVU un jaunuzņēmumus) un citas attiecīgās ieinteresētās personas; turklāt uzsver, ka šim projektam vajadzētu būt atvērtam, balstītam uz mākoņtehnoloģijām un sadarbspējīgam un nodrošināt ļoti mērogojamus augstas veiktspējas pamatrīkus vairākām valodu tehnoloģiju lietojumprogrammām; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka IKT integrētājiem Eiropas Savienībā būtu jānodrošina ekonomiski stimuli uz mākoņtehnoloģijām balstītu pakalpojumu sniegšanai, lai to e-komercijas lietojumprogrammās varētu raiti integrēt CVT un jo īpaši nodrošinātu, ka MVU gūst labumu no automatizētās tulkošanas; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka Eiropai jāieņem vadošās pozīcijas uz valodu orientēta mākslīgā intelekta jomā; atgādina, ka ES uzņēmumi spēj vislabāk piedāvāt risinājumus, kas pielāgoti mūsu īpašajām kultūras, sabiedrības un ekonomikas vajadzībām; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzskata, ka īpašām programmām, kas būtu īstenojamas pastāvošo finansēšanas shēmu, piemēram, “Apvārsnis 2020”, kā arī turpmāku finansēšanas programmu ietvaros, būtu jāstiprina ilgtermiņa fundamentālie pētījumi, kā arī zināšanu un tehnoloģijas nodošana starp valstīm un reģioniem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | iesaka izveidot Eiropas valodu tehnoloģiju platformu, kurā būtu pārstāvētas visas Eiropas valodas un kura dotu iespēju jo īpaši universitātēm un pētniecības centriem dalīties ar resursiem, pakalpojumiem un atvērtā pirmkoda pakotnēm, kas saistītas ar valodu tehnoloģijām, vienlaikus nodrošinot, ka visas finansēšanas shēmas var strādāt ar atvērtā pirmkoda kopienām un būtu tām pieejamas; |
| --- | --- |

29.

| 30. | iesaka izveidot vai paplašināt arī tādus projektus kā digitālās valodu daudzveidības projekts, kas ļauj pētīt visu Eiropas mazāk lietoto valodu, tostarp tādu valodu, ko lieto gan ļoti maz, gan ļoti daudz pratēju, digitālās vajadzības, lai risinātu digitālās plaisas jautājumu un palīdzētu šīm valodām sagatavoties ilgtspējīgai digitālai nākotnei; |
| --- | --- |

30.

| 31. | iesaka atjaunināt META-NET balto grāmatu sērijā 2012. gadā publicēto Eiropas mēroga apsekojumu par valodu tehnoloģiju statusu, visām Eiropas valodām pieejamajiem resursiem, informāciju par valodas barjerām un ar šo tematu saistīto politiku, lai varētu novērtēt un attīstīt valodu tehnoloģiju politiku; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mudina Komisiju izveidot CVT finansēšanas platformu, izmantojot pieredzi, kas gūta, īstenojot Septīto pētniecības un tehnoloģiju attīstības pamatprogrammu, “Apvārsnis 2020”un Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu (EISI); turklāt uzskata, ka Komisijai būtu jāuzsver tās pētniecības jomas, kas ir vajadzīgas, lai nodrošinātu padziļinātu valodas izpratni, piemēram, datorlingvistika, lingvistika, mākslīgais intelekts, VT, datorzinātne un kognitīvā zinātne; |
| --- | --- |

32.

| 33. | norāda, ka valoda var būt šķērslis zinātnisko zināšanu pārnesei; atzīmē, ka vairākums zinātnisko žurnālu, kam ir augsts ietekmes koeficients, tiek izdoti angļu valodā, savukārt tas izraisa būtiskas pārmaiņas akadēmisko zināšanu radīšanā un izplatīšanā; uzsver, ka šie zināšanu radīšanas apstākļi ir jāņem vērā Eiropas pētniecības un inovācijas rīcībpolitikā un programmās; mudina Komisiju rast risinājumus, kā nodrošināt, ka zinātniskās zināšanas tiek darītas pieejamas ne tikai angļu valodā, bet arī citās valodās, un atbalstīt mākslīgā intelekta izstrādi dabiskās valodas jomā; |
| --- | --- |

33.

Valodu tehnoloģiju nākotnes uzlabošanai paredzēta izglītības politika Eiropā

| 34. | uzskata, ka, tā kā pašlaik valodu tehnoloģiju tirgū dominē dalībnieki, kas nav no Eiropas, Eiropas izglītības politikai būtu jātiecas noturēt Eiropā talantīgus cilvēkus, jāanalizē pašreizējās ar valodu tehnoloģijām saistītās izglītības vajadzības (tostarp visās attiecīgajās jomās un disciplīnās) un, pamatojoties uz iepriekš minēto, jāsagatavo pamatnostādnes saskaņotas kopīgas rīcības īstenošanai Eiropas līmenī, kā arī būtu jāpalielina skolēnu un studentu informētība par karjeras iespējām valodu tehnoloģiju nozarē, tostarp uz valodu orientēta mākslīgā intelekta nozarē; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzskata, ka digitālie mācību materiāli jāizstrādā arī minoritāšu un reģionālajās valodās, kas ir svarīgi nediskriminācijas ziņā, ja vēlamies nodrošināt iespēju vienlīdzību un vienlīdzīgu attieksmi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | norāda, ka ir jāveicina vēl jo lielāka sieviešu iesaiste Eiropas valodu tehnoloģiju studijās, jo tas ir būtisks pētniecības un inovācijas attīstības aspekts; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ierosina Komisijai un dalībvalstīm sekmēt valodu tehnoloģiju izmantošanu kultūras un izglītības apmaiņā starp Eiropas iedzīvotājiem, piemēram, programmā “Erasmus+”(“Erasmus+”piedāvātais tiešsaistes valodas atbalsts — OLS), lai mazinātu barjeras, ko valodu daudzveidība var radīt starpkultūru dialogā un savstarpējā izpratnē, jo īpaši rakstiskās un audiovizuālās izpausmēs; |
| --- | --- |

37.

| 38. | iesaka dalībvalstīm arī izstrādāt digitālās rakstpratības programmas Eiropas minoritāšu un reģionālajās valodās un skolu, augstskolu un arodskolu mācību programmās iekļaut valodu tehnoloģiju apmācību un rīkus; uzsver arī to, ka rakstpratība joprojām ir nozīmīgs faktors un absolūti nepieciešams kopienu digitālās iekļaušanas progresa priekšnoteikums; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka dalībvalstīm būtu jāsniedz izglītības iestādēm atbalsts, kas nepieciešams, lai uzlabotu valodu digitalizāciju ES; |
| --- | --- |

39.

Valodu tehnoloģijas — ieguvumi gan privātuzņēmumiem, gan publiskā sektora iestādēm

| 40. | uzsver, ka ir jāatbalsta tādu ieguldījumu instrumentu un paātrināšanas programmu izstrāde, kuru mērķis ir palielināt valodu tehnoloģiju izmantojumu kultūras un radošajās nozarēs, īpaši pievēršoties kopienām, kam ir mazāk resursu, un veicinot valodu tehnoloģiju spēju attīstību tur, kur šī joma ir attīstīta visvājāk; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina izstrādāt pasākumus ar pienācīgu finansējumu, kuru mērķis būtu Eiropas MVU un jaunuzņēmumiem dot iespējas viegli piekļūt VT un tās izmantot, lai attīstītu savu uzņēmējdarbību tiešsaistē, ieejot jaunos tirgos un apgūstot jaunas attīstības iespējas, tādējādi palielinot savu inovācijas līmeni un radot jaunas darbvietas; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina ES iestādes palielināt informētību par ieguvumiem, ko uzņēmumiem, publiskā sektora struktūrām un iedzīvotājiem var dot tiešsaistes pakalpojumu, satura un produktu pieejamība vairākās valodās, tostarp mazāk lietotās, reģionālajās un minoritāšu valodās, lai pārvarētu valodas barjeras un saglabātu valodu kopienu kultūras mantojumu; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atbalsta daudzvalodu publisko e-pakalpojumu izveidi Eiropas, valstu, reģionu un attiecīgos gadījumos vietējo pašvaldību līmenī ar inovatīvām, iekļaujošām un palīdzīgām VT, jo tādējādi Eiropā tiks samazināta valodu un valodu kopienu nevienlīdzība, sekmēta vienlīdzīga piekļuve pakalpojumiem, veicināta uzņēmumu, iedzīvotāju un darba ņēmēju mobilitāte un nodrošināts, ka daudzvalodu digitālais vienotais tirgus ir iekļaujošs; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina visu līmeņu administratīvās struktūras uzlabot piekļuvi tiešsaistes pakalpojumiem un informācijai dažādās valodās, jo īpaši tas attiecas uz pakalpojumiem pārrobežu reģionos un ar kultūru saistītiem jautājumiem, un izmantot jau pastāvošas bezmaksas atvērtā pirmkoda valodu tehnoloģijas, tostarp, mašīntulkošanu, runas atpazīšanu, teksta pārveidi runā, un viedās valodu sistēmas, piemēram, tās, ar kuru palīdzību var izgūt informāciju daudzās valodās, veidot pārskatus/rezumējumus un kuras nodrošina runas sapratni, lai uzlabotu piekļuvi šiem pakalpojumiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | uzsver teksta un datu ieguves metožu nozīmi valodu tehnoloģiju attīstībā; uzsver, ka ir jāpastiprina sadarbība starp nozari un datu īpašniekiem; uzsver, ka ir jāpielāgo tiesiskais regulējums un jānodrošina valodas resursu atvērtāka, sadarbspējīgāka izmantošana un vākšana; norāda, ka sensitīvu informāciju nevajadzētu nodot komerciāliem uzņēmumiem un izmantot šo uzņēmumu bezmaksas programmatūrā, jo nav zināms, kā tie varētu izmantot savākto informāciju, piemēram, datus par veselību; |
| --- | --- |

45.

o

o o

| 46. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

46.

---

(1)  OV L 345, 31.12.2003., 90. lpp.

(2)  OV L 175, 27.6.2013., 1. lpp.

(3)  OV L 318, 4.12.2015., 1. lpp.

(4)  OV C 320, 16.12.2008., 1. lpp.

(5)  OV L 347, 20.12.2013., 965. lpp.

(6)  OV C 54, 19.2.2011., 58. lpp.

(7)  OV C 187, 18.7.1988., 236. lpp.

(8)  OV C 92 E, 16.04.2004., 322. lpp.

(9)  OV C 76 E, 25.3.2004., 374. lpp.

(10)  OV C 117 E, 6.5.2010., 59. lpp.

(11)  OV C 93, 9.3.2016., 52. lpp.

(12)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0032.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/50 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/50

---

P8_TA(2018)0333

Pārredzama un atbildīga dabas resursu pārvaldība jaunattīstības valstīs: meži

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par pārredzamu un atbildīgu dabas resursu pārvaldību jaunattīstības valstīs: meži (2018/2003(INI))

(2019/C 433/09)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) rīcības plānu (2001. gada septembris) un FLEGT brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus (BPN) ar trešām valstīm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā meža tiesību aktu ieviešanas, pārvaldības un tirdzniecības (FLEGT) rīcības plānu (2001. gada septembris) un FLEGT brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus (BPN) ar trešām valstīm,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un tā 208. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienības darbību (LESD) un tā 208. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (1) (ES Kokmateriālu regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 20. oktobra Regulu (ES) Nr. 995/2010, ar ko nosaka pienākumus tirgus dalībniekiem, kas laiž tirgū kokmateriālus un koka izstrādājumus (1) (ES Kokmateriālu regula),

| — | ņemot vērā 2011. gada Pusanas Partnerību efektīvai attīstības sadarbībai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada Pusanas Partnerību efektīvai attīstības sadarbībai,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) 2015.–2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas ilgtspējīgas attīstības mērķus (IAM) 2015.–2030. gadam,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas tika pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, kas tika pieņemts ANO Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesijā (COP 21),

| — | ņemot vērā Komisijas galīgo ziņojumu par pētījumu “The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation” (ES patēriņa ietekme uz mežu izciršanu: visaptveroša analīze par ES patēriņa ietekmi uz mežu izciršanu) (2013), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas galīgo ziņojumu par pētījumu “The impact of EU consumption on deforestation: Comprehensive analysis of the impact of EU consumption on deforestation” (ES patēriņa ietekme uz mežu izciršanu: visaptveroša analīze par ES patēriņa ietekmi uz mežu izciršanu) (2013),

| — | ņemot vērā projektu Komisijas Vides ģenerāldirektorāta pasūtītajai priekšizpētei par iespējām pastiprināt ES rīcību pret atmežošanu (2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Komisijas Vides ģenerāldirektorāta pasūtītajai priekšizpētei par iespējām pastiprināt ES rīcību pret atmežošanu (2017),

| — | ņemot vērā Komisijas 2008. gada 17. oktobra paziņojumu “Atmežošanas un meža degradācijas radīto problēmu risinājumi cīņai ar klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības izzušanu” (COM(2008)0645), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2008. gada 17. oktobra paziņojumu “Atmežošanas un meža degradācijas radīto problēmu risinājumi cīņai ar klimata pārmaiņām un bioloģiskās daudzveidības izzušanu” (COM(2008)0645),

| — | ņemot vērā 2010. gada Patēriņa preču forumu — globālu nozares tīklu, kas apvieno mazumtirgotājus, ražotājus un pakalpojumu sniedzējus un kas pieņēma mērķi līdz 2020. gadam panākt, ka tā dalībnieku piegādes ķēdēs tīrā mežu izciršana ir nulles līmenī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2010. gada Patēriņa preču forumu — globālu nozares tīklu, kas apvieno mazumtirgotājus, ražotājus un pakalpojumu sniedzējus un kas pieņēma mērķi līdz 2020. gadam panākt, ka tā dalībnieku piegādes ķēdēs tīrā mežu izciršana ir nulles līmenī,

| — | ņemot vērā 2011. gada Bonnas uzdevumu, proti, pasaules mēroga centienus līdz 2020. gadam atjaunot 150 miljonus hektāru no pasaules atmežotās un degradētās zemes un līdz 2030. gadam — 350 miljonus hektāru, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada Bonnas uzdevumu, proti, pasaules mēroga centienus līdz 2020. gadam atjaunot 150 miljonus hektāru no pasaules atmežotās un degradētās zemes un līdz 2030. gadam — 350 miljonus hektāru,

| — | ņemot vērā partnerību “Tropical Forest Alliance 2020”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā partnerību “Tropical Forest Alliance 2020”,

| — | ņemot vērā 2014. gada Ņujorkas deklarāciju par mežiem un rīcības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada Ņujorkas deklarāciju par mežiem un rīcības programmu,

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada secinājumus par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada secinājumus par meža tiesību aktu ieviešanu, pārvaldību un tirdzniecību,

| — | ņemot vērā 2015. gada decembra Amsterdamas deklarāciju “Ceļā uz to, lai izbeigtu mežu izciršanu, ko izraisa lauksaimniecības preču piegādes ķēdes Eiropas valstīm”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada decembra Amsterdamas deklarāciju “Ceļā uz to, lai izbeigtu mežu izciršanu, ko izraisa lauksaimniecības preču piegādes ķēdes Eiropas valstīm”,

| — | ņemot vērā Komisijas stratēģiju “Tirdzniecība visiem” (2105), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas stratēģiju “Tirdzniecība visiem” (2105),

| — | ņemot vērā ANO programmas atmežošanas un mežu degradācijas izraisīto emisiju samazināšanai (REDD+) mehānismu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO programmas atmežošanas un mežu degradācijas izraisīto emisiju samazināšanai (REDD+) mehānismu,

| — | ņemot vērā ANO Stratēģisko plānu attiecībā uz mežiem 2017.–2030. gadam (UNSPF), kurā noteikti seši globālie mērķi mežu jomā un 26 saistītie mērķi, kas jāsasniedz līdz 2030. gadam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Stratēģisko plānu attiecībā uz mežiem 2017.–2030. gadam (UNSPF), kurā noteikti seši globālie mērķi mežu jomā un 26 saistītie mērķi, kas jāsasniedz līdz 2030. gadam,

| — | ņemot vērā 1994. gada 17. jūnijā pieņemto ANO Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1994. gada 17. jūnijā pieņemto ANO Konvenciju par cīņu pret pārtuksnešošanos,

| — | ņemot vērā to, ka ANO Attīstības programma (UNDP) izstrādā valsts līmeņa ilgtspējīgu preču platformas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka ANO Attīstības programma (UNDP) izstrādā valsts līmeņa ilgtspējīgu preču platformas,

| — | ņemot vērā divpusējo sadarbības mehānismu meža tiesību aktu ieviešanas un pārvaldības jomā (BCM-FLEG) ar Ķīnu (2009), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā divpusējo sadarbības mehānismu meža tiesību aktu ieviešanas un pārvaldības jomā (BCM-FLEG) ar Ķīnu (2009),

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām,

| — | ņemot vērā 1969. gada Amerikas Cilvēktiesību konvenciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1969. gada Amerikas Cilvēktiesību konvenciju,

| — | ņemot vērā 1987. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1987. gada Āfrikas Cilvēktiesību un tautu tiesību hartu,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1989. gada Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas (SDO) 1989. gada Konvenciju Nr. 169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām,

| — | ņemot vērā ANO 2007. gada Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2007. gada Deklarāciju par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām (UNDRIP),

| — | ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2012. gada brīvprātīgās pamatnostādnes par īpašumtiesību pārvaldību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) 2012. gada brīvprātīgās pamatnostādnes par īpašumtiesību pārvaldību,

| — | ņemot vērā FAO 2014. gada principus par atbildīgām investīcijām lauksaimniecībā un pārtikas sistēmās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā FAO 2014. gada principus par atbildīgām investīcijām lauksaimniecībā un pārtikas sistēmās,

| — | ņemot vērā jaunāko ziņojumu “Planetary boundaries” (planētas iespēju robežas), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jaunāko ziņojumu “Planetary boundaries” (planētas iespēju robežas),

| — | ņemot vērā 1973. gada Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1973. gada Konvenciju par starptautisko tirdzniecību ar apdraudētajām savvaļas dzīvnieku un augu sugām (CITES),

| — | ņemot vērā 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un tai pievienoto 2000. gada Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, un 2010. gada Nagojas protokolu par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1992. gada Konvenciju par bioloģisko daudzveidību un tai pievienoto 2000. gada Kartahenas protokolu par bioloģisko drošību, un 2010. gada Nagojas protokolu par piekļuvi ģenētiskajiem resursiem un to ieguvumu taisnīgu un godīgu sadali, kas gūti no šo resursu izmantošanas,

| — | ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu grupas ilgtspējīgu finanšu jautājumos galīgo ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā augsta līmeņa ekspertu grupas ilgtspējīgu finanšu jautājumos galīgo ziņojumu,

| — | ņemot vērā vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, kurus 2011. gadā apstiprināja ANO Cilvēktiesību padome, kā arī 2011. gadā atjauninātās ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vadošos principus uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām, kurus 2011. gadā apstiprināja ANO Cilvēktiesību padome, kā arī 2011. gadā atjauninātās ESAO vadlīnijas daudznacionāliem uzņēmumiem,

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa rezolūciju par palmu eļļu un lietusmežu izciršanu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. aprīļa rezolūciju par palmu eļļu un lietusmežu izciršanu (2),

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (3),

| — | ņemot vērā pilsoniskās sabiedrības pārstāvju 2018. gada aprīļa paziņojumu par ES lomu mežu un tiesību aizsardzībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pilsoniskās sabiedrības pārstāvju 2018. gada aprīļa paziņojumu par ES lomu mežu un tiesību aizsardzībā,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) vispārējo programmu noziegumu pret savvaļas dzīvniekiem un augiem un mežu apkarošanai, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Narkotiku un noziedzības novēršanas biroja (UNODC) vispārējo programmu noziegumu pret savvaļas dzīvniekiem un augiem un mežu apkarošanai,

| — | ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības un ES tirdzniecības politikas ietekmi uz globālajām vērtības ķēdēm (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 12. septembra rezolūciju par starptautiskās tirdzniecības un ES tirdzniecības politikas ietekmi uz globālajām vērtības ķēdēm (4),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A8-0249/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Attīstības komitejas ziņojumu un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumus (A8-0249/2018),

| A. | tā kā bioloģiski daudzveidīgi meži būtiski palīdz mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties šīm pārmaiņām, un saglabāt bioloģisko daudzveidību; |
| --- | --- |

A.

tā kā bioloģiski daudzveidīgi meži būtiski palīdz mazināt klimata pārmaiņas un pielāgoties šīm pārmaiņām, un saglabāt bioloģisko daudzveidību;

| B. | tā kā mežos dzīvo 300 miljoni cilvēku un 1,6 miljardiem cilvēku iztika ir tieši atkarīga no mežiem, to skaitā vairāk nekā 2000 pirmiedzīvotāju grupām; tā kā mežiem ir izšķirīga nozīme vietējo ekonomiku attīstībā; tā kā ir aplēsts, ka mežos mājo apmēram 80 % no visām sauszemes sugām, un tādēļ tie ir svarīga bioloģiskās daudzveidības krātuve; tā kā saskaņā ar FAO datiem ik gadu tiek zaudēts ap 13 miljoniem hektāru meža; |
| --- | --- |

B.

tā kā mežos dzīvo 300 miljoni cilvēku un 1,6 miljardiem cilvēku iztika ir tieši atkarīga no mežiem, to skaitā vairāk nekā 2000 pirmiedzīvotāju grupām; tā kā mežiem ir izšķirīga nozīme vietējo ekonomiku attīstībā; tā kā ir aplēsts, ka mežos mājo apmēram 80 % no visām sauszemes sugām, un tādēļ tie ir svarīga bioloģiskās daudzveidības krātuve; tā kā saskaņā ar FAO datiem ik gadu tiek zaudēts ap 13 miljoniem hektāru meža;

| C. | tā kā atmežošana un meža degradācija lielākoties notiek dienvidu puslodē un tropu mežos; |
| --- | --- |

C.

tā kā atmežošana un meža degradācija lielākoties notiek dienvidu puslodē un tropu mežos;

| D. | tā kā meži pasargā no zemes degradācijas un pārtuksnešošanās un līdz ar to samazina plūdu, zemes nogruvumu un sausuma risku; |
| --- | --- |

D.

tā kā meži pasargā no zemes degradācijas un pārtuksnešošanās un līdz ar to samazina plūdu, zemes nogruvumu un sausuma risku;

| E. | tā kā meži ir ļoti svarīgi ilgtspējīgai lauksaimniecībai un uzlabo pārtikas un uztura nodrošinājumu; |
| --- | --- |

E.

tā kā meži ir ļoti svarīgi ilgtspējīgai lauksaimniecībai un uzlabo pārtikas un uztura nodrošinājumu;

| F. | tā kā meži arī nodrošina būtiskus ekosistēmu pakalpojumus, kas stiprina ilgtspējīgu lauksaimniecību, regulējot ūdens plūsmas, stabilizējot augsni, uzturot augsnes auglību, regulējot klimatu un nodrošinot dzīvotspējīgu dzīvotni savvaļas apputeksnētājiem un lauksaimniecības kaitēkļu plēsējiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā meži arī nodrošina būtiskus ekosistēmu pakalpojumus, kas stiprina ilgtspējīgu lauksaimniecību, regulējot ūdens plūsmas, stabilizējot augsni, uzturot augsnes auglību, regulējot klimatu un nodrošinot dzīvotspējīgu dzīvotni savvaļas apputeksnētājiem un lauksaimniecības kaitēkļu plēsējiem;

| G. | tā kā meža produkti veido 1 % no pasaules IKP; |
| --- | --- |

G.

tā kā meža produkti veido 1 % no pasaules IKP;

| H. | tā kā meža atjaunošana ir viena no stratēģijām, kas ir ļoti svarīga, lai nepieļautu, ka pasaules vidējās temperatūras pieaugums pārsniedz 1,5 grādus; tā kā visām valdībām būtu jāuzņemas atbildība un jāveic pasākumi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju radītās izmaksas savā valstī; |
| --- | --- |

H.

tā kā meža atjaunošana ir viena no stratēģijām, kas ir ļoti svarīga, lai nepieļautu, ka pasaules vidējās temperatūras pieaugums pārsniedz 1,5 grādus; tā kā visām valdībām būtu jāuzņemas atbildība un jāveic pasākumi, lai samazinātu siltumnīcefekta gāzu emisiju radītās izmaksas savā valstī;

| I. | tā kā atmežošana un meža degradācija ir otrs nozīmīgākais cilvēka radīto oglekļa emisiju cēlonis un izraisa apmēram 20 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām pasaulē; |
| --- | --- |

I.

tā kā atmežošana un meža degradācija ir otrs nozīmīgākais cilvēka radīto oglekļa emisiju cēlonis un izraisa apmēram 20 % no siltumnīcefekta gāzu emisijām pasaulē;

| J. | tā kā koksnes kurināmais joprojām ir vissvarīgākais meža produkts jaunattīstības valstīs un vissvarīgākais enerģijas avots daudzās Āfrikas un Āzijas valstīs; tā kā Subsahāras Āfrikā četri no pieciem cilvēkiem joprojām izmanto malku, gatavojot ēst; |
| --- | --- |

J.

tā kā koksnes kurināmais joprojām ir vissvarīgākais meža produkts jaunattīstības valstīs un vissvarīgākais enerģijas avots daudzās Āfrikas un Āzijas valstīs; tā kā Subsahāras Āfrikā četri no pieciem cilvēkiem joprojām izmanto malku, gatavojot ēst;

| K. | tā kā primārajos mežos ir bagātīga bioloģiskā daudzveidība un tie piesaista par 30 līdz 70 procentiem vairāk oglekļa nekā izcirsti vai degradēti meži; |
| --- | --- |

K.

tā kā primārajos mežos ir bagātīga bioloģiskā daudzveidība un tie piesaista par 30 līdz 70 procentiem vairāk oglekļa nekā izcirsti vai degradēti meži;

| L. | tā kā efektīvai uzraudzībai un tiesībaizsardzībai izšķirīgi svarīga ir skaidra, konsekventa un atjaunināta informācija par meža segumu; |
| --- | --- |

L.

tā kā efektīvai uzraudzībai un tiesībaizsardzībai izšķirīgi svarīga ir skaidra, konsekventa un atjaunināta informācija par meža segumu;

| M. | tā kā FLEGT brīvprātīgajiem partnerattiecību nolīgumiem joprojām piemīt daudz trūkumu, lai arī ir pierādījusies to vērtība mežu pārvaldības uzlabošanā; |
| --- | --- |

M.

tā kā FLEGT brīvprātīgajiem partnerattiecību nolīgumiem joprojām piemīt daudz trūkumu, lai arī ir pierādījusies to vērtība mežu pārvaldības uzlabošanā;

| N. | tā kā FLEGT brīvprātīgajos partnerattiecību nolīgumos galvenā uzmanība tiek pievērsta rūpnieciskajai mežizstrādei, taču lielākā daļa nelikumīgas mežizstrādes izriet no mežu izciršanas amatniecības un lauksaimniecības vajadzībām; |
| --- | --- |

N.

tā kā FLEGT brīvprātīgajos partnerattiecību nolīgumos galvenā uzmanība tiek pievērsta rūpnieciskajai mežizstrādei, taču lielākā daļa nelikumīgas mežizstrādes izriet no mežu izciršanas amatniecības un lauksaimniecības vajadzībām;

| O. | tā kā FLEGT brīvprātīgajos partnerattiecību nolīgumos ir pārāk ierobežota “likumības” definīcija, dažkārt neņemot vērā svarīgus jautājumus saistībā ar zemes lietošanu un vietējo iedzīvotāju tiesībām; |
| --- | --- |

O.

tā kā FLEGT brīvprātīgajos partnerattiecību nolīgumos ir pārāk ierobežota “likumības” definīcija, dažkārt neņemot vērā svarīgus jautājumus saistībā ar zemes lietošanu un vietējo iedzīvotāju tiesībām;

| P. | tā kā FLEGT brīvprātīgie partnerattiecību nolīgumi, REDD+ un sertifikācija joprojām ir atsevišķas iniciatīvas, kas būtu vairāk jākoordinē; |
| --- | --- |

P.

tā kā FLEGT brīvprātīgie partnerattiecību nolīgumi, REDD+ un sertifikācija joprojām ir atsevišķas iniciatīvas, kas būtu vairāk jākoordinē;

| Q. | tā kā FLEGT mērķu īstenošana ir lielā mērā atkarīga no lielākajām ražošanas, apstrādes un tirdzniecības valstīm, piemēram, Ķīnas, Krievijas, Indijas, Dienvidkorejas un Japānas, un to apņemšanās cīnīties pret nelikumīgu mežizstrādi un nelikumīgu koka izstrādājumu tirdzniecību un tā kā divpusējie politiskie dialogi ar šīm partnerēm līdz šim ir devuši ierobežotus rezultātus; |
| --- | --- |

Q.

tā kā FLEGT mērķu īstenošana ir lielā mērā atkarīga no lielākajām ražošanas, apstrādes un tirdzniecības valstīm, piemēram, Ķīnas, Krievijas, Indijas, Dienvidkorejas un Japānas, un to apņemšanās cīnīties pret nelikumīgu mežizstrādi un nelikumīgu koka izstrādājumu tirdzniecību un tā kā divpusējie politiskie dialogi ar šīm partnerēm līdz šim ir devuši ierobežotus rezultātus;

| R. | tā kā ES Kokmateriālu regulas mērķis ir nodrošināt, ka ES tirgū netiek laisti nelikumīgi kokmateriāli; tā kā, 2016. gadā pārskatot Kokmateriālu regulu, ir secināts, ka tā netiek pilnībā īstenota un izpildīta; tā kā šā gada sākumā tika sākta sabiedriskā apspriešana par iespējamām izmaiņām Kokmateriālu regulas darbības jomā; |
| --- | --- |

R.

tā kā ES Kokmateriālu regulas mērķis ir nodrošināt, ka ES tirgū netiek laisti nelikumīgi kokmateriāli; tā kā, 2016. gadā pārskatot Kokmateriālu regulu, ir secināts, ka tā netiek pilnībā īstenota un izpildīta; tā kā šā gada sākumā tika sākta sabiedriskā apspriešana par iespējamām izmaiņām Kokmateriālu regulas darbības jomā;

| S. | tā kā ikvienā stratēģiskā pieejā savvaļas dzīvnieku un augu aizsardzībai galvenā uzmanība būtu jāpievērš aizsargājamām teritorijām; tā kā šīm teritorijām būtu jādarbojas kā drošas un iekļaujošas ekonomiskās attīstības centriem, pamatojoties uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, enerģētiku, kultūru un tūrismu, un jāpalīdz attīstīt labu pārvaldību; |
| --- | --- |

S.

tā kā ikvienā stratēģiskā pieejā savvaļas dzīvnieku un augu aizsardzībai galvenā uzmanība būtu jāpievērš aizsargājamām teritorijām; tā kā šīm teritorijām būtu jādarbojas kā drošas un iekļaujošas ekonomiskās attīstības centriem, pamatojoties uz ilgtspējīgu lauksaimniecību, enerģētiku, kultūru un tūrismu, un jāpalīdz attīstīt labu pārvaldību;

| T. | tā kā publiskā un privātā sektora partnerībām ir svarīga loma Subsahāras Āfrikas parku ilgtspējīgā attīstībā, ievērojot mežu teritorijā dzīvojošo kopienu tiesības; |
| --- | --- |

T.

tā kā publiskā un privātā sektora partnerībām ir svarīga loma Subsahāras Āfrikas parku ilgtspējīgā attīstībā, ievērojot mežu teritorijā dzīvojošo kopienu tiesības;

| U. | tā kā korupcija un vājas institūcijas ir būtiski šķēršļi mežu aizsardzībai un saglabāšanai; tā kā ANO Vides programmas (UNEP) un Interpola 2016. gada kopīgajā ziņojumā (5) konstatēts, ka noziegumi pret mežu ir starp pieciem svarīgākajiem uzdevumiem ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanā, un norādīts, ka nelikumīga mežizstrāde veido 15–30 % no globālās likumīgās tirdzniecības; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas aplēsēm, nelikumīgas meža izciršanas un kokmateriālu tirdzniecības skartās valstis šo procesu dēļ ik gadu zaudē USD 15 miljardus; |
| --- | --- |

U.

tā kā korupcija un vājas institūcijas ir būtiski šķēršļi mežu aizsardzībai un saglabāšanai; tā kā ANO Vides programmas (UNEP) un Interpola 2016. gada kopīgajā ziņojumā (5) konstatēts, ka noziegumi pret mežu ir starp pieciem svarīgākajiem uzdevumiem ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanā, un norādīts, ka nelikumīga mežizstrāde veido 15–30 % no globālās likumīgās tirdzniecības; tā kā saskaņā ar Pasaules Bankas aplēsēm, nelikumīgas meža izciršanas un kokmateriālu tirdzniecības skartās valstis šo procesu dēļ ik gadu zaudē USD 15 miljardus;

| V. | tā kā noziegumi pret mežu var būt dažādu veidu, proti, augstvērtīgu apdraudētu meža sugu (kas ir iekļautas CITES sarakstā) nelikumīga ieguve; nelikumīga kokmateriālu ieguve būvmateriāliem un mēbelēm; nelikumīga mežizstrāde un nelikumīgi iegūtas koksnes legalizācija ar plantāciju un lauksaimniecības aizsega uzņēmumu starpniecību, piegādājot celulozi papīrrūpniecībai, un koksnes kurināmā un kokogļu tirdzniecības, kas ir lielā mērā neregulēta, izmantošana nelikumīgas mežizstrādes slēpšanai aizsargājamās teritorijās un ārpus tām; |
| --- | --- |

V.

tā kā noziegumi pret mežu var būt dažādu veidu, proti, augstvērtīgu apdraudētu meža sugu (kas ir iekļautas CITES sarakstā) nelikumīga ieguve; nelikumīga kokmateriālu ieguve būvmateriāliem un mēbelēm; nelikumīga mežizstrāde un nelikumīgi iegūtas koksnes legalizācija ar plantāciju un lauksaimniecības aizsega uzņēmumu starpniecību, piegādājot celulozi papīrrūpniecībai, un koksnes kurināmā un kokogļu tirdzniecības, kas ir lielā mērā neregulēta, izmantošana nelikumīgas mežizstrādes slēpšanai aizsargājamās teritorijās un ārpus tām;

| W. | tā kā urbanizācija, slikta pārvaldība, plaša mēroga atmežošana lauksaimniecības, kalnrūpniecības un infrastruktūras attīstības vajadzībām izraisa smagus cilvēktiesību pārkāpumus, piemēram, zemes piesavināšanos, piespiedu izraidīšanu, policijas īstenotu aizskaršanu, kopienu vadītāju, cilvēktiesību aizstāvju un aktīvistu patvaļīgu aizturēšanu un kriminālatbildības noteikšanu, postoši ietekmējot mežu teritorijā dzīvojošās tautas un vietējās kopienas; |
| --- | --- |

W.

tā kā urbanizācija, slikta pārvaldība, plaša mēroga atmežošana lauksaimniecības, kalnrūpniecības un infrastruktūras attīstības vajadzībām izraisa smagus cilvēktiesību pārkāpumus, piemēram, zemes piesavināšanos, piespiedu izraidīšanu, policijas īstenotu aizskaršanu, kopienu vadītāju, cilvēktiesību aizstāvju un aktīvistu patvaļīgu aizturēšanu un kriminālatbildības noteikšanu, postoši ietekmējot mežu teritorijā dzīvojošās tautas un vietējās kopienas;

| X. | tā kā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam ir noteikts mērķis līdz 2020. gadam apturēt atmežošanu un meža degradāciju un vērst šo tendenci pretējā virzienā; tā kā šī apņemšanās ir atkārtota Parīzes klimata nolīgumā un nebūtu jāatliek; |
| --- | --- |

X.

tā kā ANO Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam ir noteikts mērķis līdz 2020. gadam apturēt atmežošanu un meža degradāciju un vērst šo tendenci pretējā virzienā; tā kā šī apņemšanās ir atkārtota Parīzes klimata nolīgumā un nebūtu jāatliek;

| Y. | tā kā 15. IAM ir skaidri minēts, ka ir vajadzīga laba mežsaimniecības pārvaldība, jo meži var palīdzēt sasniegt daudzus no citiem IAM; |
| --- | --- |

Y.

tā kā 15. IAM ir skaidri minēts, ka ir vajadzīga laba mežsaimniecības pārvaldība, jo meži var palīdzēt sasniegt daudzus no citiem IAM;

| Z. | tā kā programma REDD+ daudzās jaunattīstības valstīs ir nesusi vides un sociālos ieguvumus, sākot ar bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un beidzot ar lauku attīstību un meža pārvaldības uzlabošanu; tā kā šī programma tomēr ir kritizēta par spiediena izdarīšanu uz mežu teritorijā dzīvojošajām kopienām; |
| --- | --- |

Z.

tā kā programma REDD+ daudzās jaunattīstības valstīs ir nesusi vides un sociālos ieguvumus, sākot ar bioloģiskās daudzveidības saglabāšanu un beidzot ar lauku attīstību un meža pārvaldības uzlabošanu; tā kā šī programma tomēr ir kritizēta par spiediena izdarīšanu uz mežu teritorijā dzīvojošajām kopienām;

| AA. | tā kā ir aizvien vairāk pierādījumu, ka, nodrošinot kopienām zemes lietošanas tiesības, samazinās atmežošana un meža apsaimniekošana ir ilgtspējīgāka; |
| --- | --- |

AA.

tā kā ir aizvien vairāk pierādījumu, ka, nodrošinot kopienām zemes lietošanas tiesības, samazinās atmežošana un meža apsaimniekošana ir ilgtspējīgāka;

| AB. | tā kā 80 % no atmežošanas visā pasaulē notiek lauksaimniecības dēļ; tā kā jo īpaši lopkopība un lielas rūpnieciskās sojas un palmu eļļas plantācijas ir galvenie atmežošanas virzītāji, it sevišķi tropu valstīs, un tam par iemeslu ir augošs pieprasījums pēc šiem produktiem attīstītajās valstīs un jaunietekmes ekonomikās, kā arī rūpnieciskās lauksaimniecības izplešanās visā pasaulē; tā kā 2013. gadā veiktā Komisijas pētījumā tika konstatēts, ka laikā no 1990. gada līdz 2008. gadam ES 27 bija lielākā ar atmežošanu saistītu produktu neto importētāja pasaulē; tā kā ES tādēļ ir jāuzņemas izšķirīga loma atmežošanas un meža degradācijas apkarošanā, jo īpaši attiecībā uz tās pieprasījumu un pienācīgas pārbaudes prasībām saistībā ar lauksaimniecības precēm; |
| --- | --- |

AB.

tā kā 80 % no atmežošanas visā pasaulē notiek lauksaimniecības dēļ; tā kā jo īpaši lopkopība un lielas rūpnieciskās sojas un palmu eļļas plantācijas ir galvenie atmežošanas virzītāji, it sevišķi tropu valstīs, un tam par iemeslu ir augošs pieprasījums pēc šiem produktiem attīstītajās valstīs un jaunietekmes ekonomikās, kā arī rūpnieciskās lauksaimniecības izplešanās visā pasaulē; tā kā 2013. gadā veiktā Komisijas pētījumā tika konstatēts, ka laikā no 1990. gada līdz 2008. gadam ES 27 bija lielākā ar atmežošanu saistītu produktu neto importētāja pasaulē; tā kā ES tādēļ ir jāuzņemas izšķirīga loma atmežošanas un meža degradācijas apkarošanā, jo īpaši attiecībā uz tās pieprasījumu un pienācīgas pārbaudes prasībām saistībā ar lauksaimniecības precēm;

| AC. | tā kā sojas platību izplešanās ir radījusi sociālas un vides problēmas, piemēram, augsnes eroziju, ūdens resursu noplicināšanos, piesārņojumu ar pesticīdiem un cilvēku piespiedu pārvietošanu; tā kā pirmiedzīvotāju kopienas ir vienas no visvairāk ietekmētajām grupām; |
| --- | --- |

AC.

tā kā sojas platību izplešanās ir radījusi sociālas un vides problēmas, piemēram, augsnes eroziju, ūdens resursu noplicināšanos, piesārņojumu ar pesticīdiem un cilvēku piespiedu pārvietošanu; tā kā pirmiedzīvotāju kopienas ir vienas no visvairāk ietekmētajām grupām;

| AD. | tā kā eļļas palmu plantāciju izplešanās ir izraisījusi meža masveida iznīcināšanu un sociālos konfliktus, kas pretējās pozīcijās nostāda plantāciju uzņēmumus un pirmiedzīvotāju grupas un vietējās kopienas; |
| --- | --- |

AD.

tā kā eļļas palmu plantāciju izplešanās ir izraisījusi meža masveida iznīcināšanu un sociālos konfliktus, kas pretējās pozīcijās nostāda plantāciju uzņēmumus un pirmiedzīvotāju grupas un vietējās kopienas;

| AE. | tā kā pēdējo gadu laikā privātais sektors ir apliecinājies aizvien lielāku gribu iesaistīties meža aizsardzībā un tā kā vairāk nekā 400 uzņēmumi saskaņā ar Ņujorkas deklarāciju par mežiem ir apņēmušies panākt, ka to produkti un piegādes ķēdes nav saistīti ar atmežošanu, īpašu uzmanību pievēršot tādām precēm kā palmu eļļa, soja, liellopu gaļa un kokmateriāli; tā kā publiskā sektora pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem tomēr joprojām ir samērā reti, |
| --- | --- |

AE.

tā kā pēdējo gadu laikā privātais sektors ir apliecinājies aizvien lielāku gribu iesaistīties meža aizsardzībā un tā kā vairāk nekā 400 uzņēmumi saskaņā ar Ņujorkas deklarāciju par mežiem ir apņēmušies panākt, ka to produkti un piegādes ķēdes nav saistīti ar atmežošanu, īpašu uzmanību pievēršot tādām precēm kā palmu eļļa, soja, liellopu gaļa un kokmateriāli; tā kā publiskā sektora pasākumi attiecībā uz lauksaimniecības produktiem tomēr joprojām ir samērā reti,

| 1. | atgādina, ka Ilgtspējīgas attīstības programmā 2030. gadam ir atzīta bioloģiski daudzveidīgu mežu izšķirīgā nozīme ilgtspējīgā attīstībā, kā arī Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanā; atkārtoti norāda, ka ilgtspējīga un iekļaujoša meža apsaimniekošana un meža preču atbildīga izmantošana ir visefektīvākā un vislētākā dabiskā sistēma oglekļa uztveršanai un uzglabāšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa ES atbalstīt meža un zemes pārvaldības mērķu integrāciju mežu klāto jaunattīstības valstu nacionāli noteiktajā devumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka Parīzes nolīgumā ir prasīts visām pusēm rīkoties, lai saglabātu un palielinātu siltumnīcefekta gāzu piesaistītājus, arī mežus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | norāda, ka, apturot atmežošanu un meža degradāciju un ļaujot mežiem atjaunoties, tiktu veikti vismaz 30 % no visiem klimata pārmaiņu mazināšanas pasākumiem, kas vajadzīgi, lai panāktu, ka globālā sasilšana nepārsniedz 1,5 °C (6); |
| --- | --- |

4.

| 5. | norāda, ka atmežošana ir izraisījusi 11 % no visām antropogēnajām siltumnīcefekta gāzu emisijām, proti, vairāk nekā visi vieglie automobiļi kopā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apstiprina meža apsaimniekošanas veida svarīgumu attiecībā uz oglekļa bilanci tropos, kā par to liecina neseni pētījumi (7), kuros norādīts, ka mazāk klaji atmežošanas veidi — un ne tikai plaša mežu izciršana, kā tika domāts agrāk, — varētu būt ļoti nozīmīgs oglekļa emisiju avots, radot vairāk nekā pusi emisiju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka meža atjaunošana, pastāvošo degradēto mežu atjaunošana un koku seguma palielināšana lauksaimniecības zemēs, īstenojot agromežsaimniecības pasākumus, ir vienīgie pieejamie veidi, kā atbrīvot atmosfēru no siltumnīcas efekta gāzu emisijām, un tiem piemīt ievērojams potenciāls veicināt Parīzes nolīguma mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina par pasākumu Bonn Challenge (8) (Bonnas uzdevums), kura mērķis līdz 2030. gadam atjaunot 350 miljonus hektāru degradētas un atmežotas zemes varētu radīt ap USD 170 miljardu neto ieguvumu gadā, ko sniegtu ūdensgūtves baseinu aizsardzība, lielāka raža un meža produktu pieaugums, un dotu iespēju piesaistīt līdz pat 1,7 gigatonnām oglekļa dioksīda ekvivalenta gadā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju ievērot ES starptautiskās saistības, cita starpā saistības, ko tā uzņēmusies COP 21, ANO Mežu foruma (UNFF), ANO Konvencijas par bioloģisko daudzveidību (UNCBD), Ņujorkas deklarācijas par mežiem un 15. IAM — jo īpaši 15.2. uzdevuma — satvarā, proti, veicināt visu meža tipu ilgtspējīgu apsaimniekošanu, apturēt atmežošanu, atjaunot degradētos mežus un būtiski palielināt apmežošanu un meža atjaunošanu visā pasaulē līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

9.

| 10. | īpaši atgādina, ka Savienība ir apņēmusies sasniegt Konvencijā par bioloģisko daudzveidību noteikto Aiči mērķi, kas paredz līdz 2020. gadam aizsargāt 17 % no visām dzīvotnēm, atjaunot 15 % no degradētajām ekosistēmām un panākt, ka meža platība tikpat kā netiek zaudēta vai ka tās zaudējumi ir samazināti vismaz uz pusi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | norāda, ka aviācijas nozarē tiek ļoti daudz izmantotas oglekļa emisiju izlīdzināšanas vienības, arī meži; tomēr uzsver, ka meža nodrošinātās izlīdzināšanas vienības tiek nopietni kritizētas, jo tās ir grūti izmērīt un nav iespējams garantēt; uzskata, ka Starptautiskajai Civilās aviācijas organizācijai (ICAO) būtu jāizņem meža izlīdzināšanas vienības no starptautiskās gaisa satiksmes radīto oglekļa emisiju izlīdzināšanas un samazināšanas shēmas (CORSIA) mehānisma; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzskata, ka atmežošanas cēloņi nav meklējami tikai mežsaimniecības nozarē un ir saistīti ar plašu jautājumu klāstu, piemēram, zemes lietošanu, pirmiedzīvotāju tautu tiesību aizsardzību, lauksaimniecības politiku un klimata pārmaiņām; aicina Komisiju pastiprināt centienus attiecībā uz FLEGT brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu pilnīgu un efektīvu īstenošanu un vispusīgi risināt atmežošanas jautājumu saskaņotā politikas satvarā, t. i., nodrošinot no meža atkarīgo kopienu zemes lietošanas tiesību faktisku atzīšanu un ievērošanu, jo īpaši saistībā ar ES finansējumu attīstībai, kā arī FLEGT brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu pārbaudes procesā, un darīt to tādā veidā, lai vietējās kopienas varētu iegūt iztiku no mežsaimniecības, vienlaikus nodrošinot ekosistēmu saglabāšanu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju ik pēc diviem gadiem sagatavot ziņojumu par FLEGT rīcības plāna īstenošanas gaitu; uzsver, ka tajā būtu jāiekļauj brīvprātīgo partnerattiecības nolīgumu īstenošanas novērtējums, plānotie termiņi un informācija par grūtībām, ar ko nācies saskarties, kā arī par veiktajiem vai plānotajiem pasākumiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | norāda, ka iespēja sekmīgi īstenot brīvprātīgos partnerattiecību nolīgumus būs lielāka tad, ja tiks paredzēts mērķtiecīgāks atbalsts neaizsargātām grupām, kas iesaistītas kokmateriālu resursu pārvaldībā (mazie īpašnieki, mikrouzņēmumi, mazie un vidējie uzņēmumi, neatkarīgi “neoficiālās” nozares dalībnieki); uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt, lai sertifikācijas procesos tiktu ievērotas meža apsaimniekošanā iesaistītu neaizsargātāku grupu intereses; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka ir svarīgi apkarot nelikumīgu tirdzniecību ar tropu kokmateriāliem; ierosina Komisijai turpmākajās sarunās par FLEGT eksporta licencēm koka izstrādājumiem, kuru likumība ir pārbaudīta un kurus eksportē uz ES, ņemt vērā pieredzi, ko sniegusi kopš 2016. gada novembra spēkā esošā Indonēzijas sistēma; prasa, lai Komisija veiktu neatkarīgu ietekmes novērtējumu par Indonēzijas kokmateriālu likumības nodrošināšanas sistēmas īstenošanu un ar to iepazīstinātu atbilstīgā termiņā; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina Komisiju un dalībvalstis pievērsties konfliktu zonās iegūtu kokmateriālu riskam un nodrošināt, ka brīvprātīgo partnerattiecību nolīgumu satvarā šādi kokmateriāli ir noteikti par nelikumīgiem; uzskata, ka kokmateriālu likumības nodrošināšanas sistēmā (TLAS) izmantotā likumības definīcija būtu jāpaplašina, visos brīvprātīgajos partnerattiecību nolīgumos iekļaujot cilvēktiesības, jo īpaši kopienu zemes lietošanas tiesības; |
| --- | --- |

16.

| 17. | aicina Komisiju un dalībvalstis izmantot ierosināto FLEGT strukturēto dialogu, lai sāktu pienācīgu novērtējumu attiecībā uz korupcijas risku meža nozarē un lai izveidotu pasākumus ar mērķi stiprināt līdzdalību, pārredzamību, pārskatatbildību un integritāti kā korupcijas novēršanas stratēģijas elementus; |
| --- | --- |

17.

| 18. | prasa, lai ES izstrādātu zaļā kokmateriālu iepirkuma politiku nolūkā atbalstīt meža ekosistēmu aizsardzību un atjaunošanu visā pasaulē; |
| --- | --- |

18.

| 19. | ar bažām norāda, ka meža nozare ir jo īpaši neaizsargāta pret sliktu pārvaldību, cita starpā korupciju, krāpšanu un organizēto noziedzību, kam lielā mērā raksturīga nesodāmība; pauž nožēlu par to, ka pat valstīs ar labiem meža tiesību aktiem to īstenošana ir vāja; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzīst, ka noziegumu pret mežu — piemēram, nelikumīgas mežizstrādes — aplēstā vērtība pasaules mērogā bija USD 50–152 miljardi 2016. gadā, tai pieaugot no USD 30–100 miljardiem 2014. gadā, un tie sniedz visvairāk ienākumu no visiem izdarītajiem noziegumiem pret vidi; norāda, ka nelikumīgai mežizstrādei ir ievērojama loma organizētās noziedzības finansēšanā un ka tā attiecīgi padara būtiski nabadzīgākas valdības, tautas un vietējās kopienas neiekasētu ieņēmumu dēļ (9); |
| --- | --- |

20.

| 21. | pauž satraukumu par cilvēktiesību pārkāpumu, zemes piesavināšanās un pirmiedzīvotāju zemes sagrābšanas pastiprināšanos, ko izraisa infrastruktūras un pārtikas, degvielas un šķiedru ieguvei paredzētu monokultūru plantāciju izplešanās, mežizstrāde un oglekļa emisiju mazināšanas pasākumi, piemēram, biodegvielu, dabasgāzes vai liela mēroga hidroenerģijas projektu īstenošana; |
| --- | --- |

21.

| 22. | ar bažām norāda, ka ap 300 000 mežu teritorijā dzīvojošu cilvēku (saukti arī par pigmejiem vai batvu tautu) Centrālāfrikas lietusmežā saskaras ar nepieredzētu spiedienu uz viņu zemēm, meža resursiem un sabiedrībām, mežiem tiekot izcirstiem, to platībai atbrīvotai lauksaimniecības vajadzībām vai pārvērstai ekskluzīvās savvaļas dzīvnieku un augu saglabāšanas teritorijās; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzstājīgi mudina Komisiju rīkoties atbilstīgi norādēm Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūcijā par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (10), arī attiecībā uz sabiedrībām, kas darbojas šajā jomā; jo īpaši mudina Komisiju sākt šajā rezolūcijā pieprasītos pasākumus atbildīgo personu identificēšanai un sodīšanai gadījumos, kad notikušo var tieši vai netieši attiecināt uz daudznacionālām sabiedrībām, kas darbojas kādas dalībvalsts jurisdikcijā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka nelikumīgas mežizstrādes dēļ jaunattīstības valstis zaudē nodokļu ieņēmumus; jo īpaši pauž nožēlu par to, ka čaulas sabiedrību un lielu celulozes, mežizstrādes un kalnrūpniecības uzņēmumu filiāļu finansēšanai tiek izmantotas ārzonas nodokļu oāzes un nodokļu apiešanas shēmas, kā to apstiprinājuši “Panamas dokumenti” un “Paradīzes dokumenti”, apstākļos, kad neregulēta finansiālā globalizācija var negatīvi ietekmēt meža saglabāšanu un vides ilgtspēju; vēlreiz mudina ES izrādīt stingru politisko gribu un apņēmību apkarot nodokļu apiešanu un izvairīšanos no nodokļu maksāšanas gan ES iekšienē, gan trešās valstīs; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atzinīgi vērtē to, ka ir publicēts ilgi gaidītais Komisijas Vides ģenerāldirektorāta pasūtītais priekšizpētes ziņojums par iespējām pastiprināt ES rīcību pret atmežošanu (11); norāda, ka šajā pētījumā galvenā uzmanība ir pievērsta septiņām precēm, kas ir saistītas ar apdraudējumu mežam, proti, palmu eļļai, sojai, kaučukam, liellopu gaļai, kukurūzai, kakao un kafijai, un atzīst, ka ES nepārprotami ir daļa no globālās atmežošanas problēmas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | mudina Komisiju nekavējoties sākt rūpīgu ietekmes novērtējumu un patiesu apspriešanos ar ieinteresētajām personām, jo īpaši vietējiem iedzīvotājiem un sievietēm, lai izstrādātu jēgpilnu ES rīcības plānu attiecībā uz atmežošanu un meža degradāciju, plānā iekļaujot konkrētus un saskanīgus reglamentējošus pasākumus, arī uzraudzības mehānismu, ar mērķi nodrošināt, ka ar ES saistītas piegādes ķēdes vai finanšu darījumi neizraisa atmežošanu, meža degradāciju vai cilvēktiesību pārkāpumus; prasa, lai ar šo rīcības plānu tiktu veicināta lielāka finansiālā un tehniskā palīdzība ražotājvalstīm, īpaši tiecoties aizsargāt, saglabāt un atjaunot mežus un sevišķi svarīgas ekosistēmas un uzlabot no meža atkarīgo kopienu iztiku; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atgādina, ka pirmiedzīvotāju tautu sievietēm un sievietēm lauksaimniecēm ir svarīga loma meža ekosistēmu aizsardzībā; tomēr ar bažām norāda, ka dabas resursu pārvaldības procesā sievietes netiek iekļautas un viņām netiek nodrošinātas pilnvērtīgas iespējas; pauž nožēlu par mežsaimniecības izglītības trūkumu; uzskata, ka dzimumu līdztiesība mežsaimniecības izglītībā ir svarīgs mežu ilgtspējīgas apsaimniekošanas aspekts un ES rīcības plānā tas būtu jāņem vērā; |
| --- | --- |

27.

| 28. | norāda, ka ir sākta sabiedriskā apspriešana par Kokmateriālu regulas darbības jomā iekļaujamo izstrādājumu klāstu; uzskata, ka iespēja anketā izvēlēties variantu, kas paredz regulas darbības jomas samazināšanu, nav pamatota, ņemot vērā, ka pašreizējā regulas darbības jomā zeļ un plaukst nelikumīga tirdzniecība; turklāt norāda, ka Eiropas kokapstrādes nozaru konfederācija pozitīvi vērtē Kokmateriālu regulas darbības jomas paplašināšanu, tajā iekļaujot visus koka izstrādājumus; |
| --- | --- |

28.

| 29. | norāda — 2016. gadā pārskatot ES Kokmateriālu regulu (SWD(2016)0034), nebija iespējams izvērtēt, vai dalībvalstu noteiktās sankcijas ir efektīvas, samērīgas un atturošas, jo līdz šim piemēroto sankciju skaits ir bijis ļoti neliels; izsaka šaubas par to, ka dažas dalībvalstis sankciju noteikšanai piemēro kritēriju “valsts ekonomiskie apstākļi”, ņemot vērā šā nozieguma starptautisko aspektu un to, ka tas ir atzīts par visā pasaulē svarīgāko noziegumu pret vidi; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina Komisiju un dalībvalstis pilnībā īstenot un izpildīt ES Kokmateriālu regulu un minēto regulu attiecināt uz visiem izstrādājumiem, kuri ir gatavoti vai kurus var gatavot no koka un kuri satur vai var saturēt koku; uzsver prasību veikt atbilstīgu un efektīvu kontroli, cita starpā kontrolēt sarežģītas piegādes ķēdes un importu no ražotājvalstīm, un prasa paredzēt stingras un atturošas sankcijas visiem ekonomikas dalībniekiem, ņemot vērā, ka tas ir starptautisks noziegums, kas dod lielākos ienākumus no visiem noziegumiem pret vidi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda, ka ir atklāts — FLEGT eksporta licences pieļauj nelikumīgi iegūtas koksnes un likumīgi iegūtu kokmateriālu kombinēšanu un šāda koksne līdz ar to var tikt eksportēta uz ES kā atbilstoša ES Kokmateriālu regulas prasībām (12); |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina Komisiju atjaunināt ES Kokmateriālu regulas norādījumus par konfliktu zonās iegūtiem kokmateriāliem un iesaka pieņemt sīkāk izstrādātus riska mazināšanas pasākumus, lai uzlabotu regulas izpildi, cita starpā prasību nozares dalībniekiem, kas importē kokmateriālus no konfliktu skartām vai augsta riska zonām, veikt pastiprinātu pienācīgu pārbaudi, līgumos ar piegādātājiem iekļaut kukuļošanas apkarošanas noteikumus, īstenot atbilstības nodrošināšanas noteikumus korupcijas apkarošanas jomā, pārbaudīt finanšu pārskatus un veikt korupcijas novēršanas revīzijas; |
| --- | --- |

32.

Meža un zemes pārvaldība

| 33. | atzīst ANO Eiropas Ekonomikas komisijas (ANO/EEK) un ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizācijas (FAO) satvarā veikto svarīgo darbu saistībā ar ilgtspējīgu meža apsaimniekošanu pasaules mērogā, jo tam ir būtiska nozīme ilgtspējīgā tirdzniecībā ar mežsaimniecības produktiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina ES izveidot ciešāku sadarbību un efektīvas partnerības ar lielajām kokmateriālu patēriņa valstīm un starptautiskām ieinteresētajām personām, piemēram, ANO, jo īpaši FAO, Starptautisko mežsaimniecības pētniecības centru (CIFOR) un Pasaules Bankas Mežu programmu (PROFOR), lai efektīvāk samazinātu nelikumīgi iegūtu kokmateriālu tirdzniecību pasaules mērogā un panāktu labāku meža pārvaldību kopumā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka sekundārie meži, kas galvenokārt atjaunojas dabiskā procesā pēc nozīmīgiem antropogēniem vai dabiskiem primāro mežu traucējumiem, līdz ar primārajiem mežiem arī nodrošina ļoti svarīgus ekosistēmu pakalpojumus un ir vietējo iedzīvotāju iztikas un kokmateriālu avots; uzskata — tā kā nelikumīga mežizstrāde apdraud arī šo mežu pastāvēšanu, ikvienā pasākumā, kas domāts meža apsaimniekošanas pārredzamības un pārskatatbildības jautājumu risināšanai, ir jāpievēršas arī sekundārajiem, ne tikai primārajiem mežiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka ir jāveicina līdzdalība un kopienu īstenota meža apsaimniekošana, nostiprinot pilsoniskās sabiedrības iesaisti meža apsaimniekošanas politikas un projektu plānošanā un īstenošanā, uzlabojot informētību un nodrošinot, ka no meža resursiem labumu gūst arī vietējās kopienas; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ar bažām norāda — tas, ka mežu teritorijā dzīvojošajām tautām nav nodrošinātas kopienas zemes lietošanas tiesības, ir būtisks šķērslis atmežošanas apkarošanai; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atgādina — lai nodrošinātu sociālo stabilitāti, vides ilgtspējīgu izmantošanu un atbildīgas investīcijas ilgtspējīgā attīstībā, būtiska nozīme ir zemes un mežu lietošanas atbildīgai pārvaldībai; |
| --- | --- |

38.

| 39. | norāda, ka ir tādi kopienu mežsaimniecības / kolektīvo paražu īpašumtiesību modeļi, kas var dot dažādus ieguvumus (13), cita starpā apmežotās platības un pieejamo ūdens resursu pieaugumu, nelikumīgas mežizstrādes samazināšanos, piemērojot skaidrus noteikumus par piekļuvi kokmateriāliem, un stabilu meža uzraudzības sistēmu; ierosina, ka šis jautājums būtu vairāk jāpēta un jāsniedz lielāks atbalsts, palīdzot izstrādāt tiesisko regulējumu kopienu mežsaimniecības jomā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | mudina partnervalstis atzīt un aizsargāt no meža atkarīgo vietējo kopienu un pirmiedzīvotāju tiesības, jo īpaši pirmiedzīvotāju sieviešu tiesības, uz tradicionālajām īpašumtiesībām un kontroli pār savu zemi, teritorijām un dabas resursiem, kā noteikts starptautiskajos cilvēktiesību instrumentos, piemēram, Starptautiskajā paktā par ekonomiskajām, sociālajām un kultūras tiesībām, UNDRIP un SDO Konvencijā Nr. 169; prasa, lai ES atbalstītu partnervalstis šajos centienos un palīdzot piemērot brīvas, iepriekšējas un apzinātas piekrišanas principu liela mēroga zemes iegādēm; |
| --- | --- |

40.

| 41. | norāda, ka aizvien vairāk tiek ierobežota un aizskarta pilsoniskās sabiedrības un vietējo kopienu vārda brīvība saistībā ar meža pārvaldību; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju noteikt, ka ārējo investīciju plānā ir obligāti jāievēro FAO brīvprātīgi piemērojamās pamatnostādnes par īpašumtiesību pārvaldību; uzsver — lai nodrošinātu atbilstību šīm pamatnostādnēm, ir vajadzīga efektīva neatkarīga uzraudzība un izpilde, arī pienācīgi strīdu izšķiršanas un sūdzību mehānismi; uzstājīgi pieprasa, lai projektu izstrādē, uzraudzībā un ikgadējā ziņošanā tiktu iekļauti zemes lietošanas standarti un lai tie būtu saistoši visā ES ārējā darbībā, ko finansē ar oficiālo attīstības palīdzību; |
| --- | --- |

42.

| 43. | mudina Komisiju un dalībvalstis nekavējoties izveidot efektīvu administratīvu sūdzību izskatīšanas mehānismu cilvēktiesību pārkāpumu upuriem un personām, ko citādā veidā negatīvi ietekmējušas ar oficiālās attīstības palīdzību finansētas darbības, lai sāktu izmeklēšanu un izlīguma procesu; norāda, ka šajā mehānismā ir jāparedz standartizētas procedūras, tam ir jābūt administratīvam un attiecīgi jāpapildina tiesiskie mehānismi un ka par kontaktpunktiem varētu būt ES delegācijas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | prasa ES pieņemt noteikumus par to, ka ir obligāti jāatklāj tāda informācija par atmežošanu, kas sniedz pierādījumus par finanšu investīcijām, kuras ir saistītas ar apdraudējumu mežam izraisošu preču ražošanu vai apstrādi; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atgādina, ka Komisijai līdz 2018. gada 27. novembrim būtu jāiesniedz Parlamentam un Padomei ziņojums par to, kā darbojas Pārredzamības direktīva (Direktīva 2013/50/ES), ar ko tika ieviesta prasība atklāt informāciju par tādu biržā kotētu un lielu biržā nekotētu uzņēmumu maksājumiem valdībām, kuri nodarbojas ar kalnrūpniecību un ir iesaistīti primāro mežu (dabisko un daļēji dabisko) izciršanā; turklāt norāda, ka kopā ar šo ziņojumu būtu jāiesniedz tiesību akta priekšlikums; ņemot vērā iespējamu pārskatīšanu, aicina Komisiju apsvērt iespēju šo pienākumu attiecināt arī uz citām rūpniecības nozarēm, kas ietekmē mežus, un uz citiem meža tipiem, nevis tikai primārajiem mežiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | pauž nožēlu par to, ka daudzās valstīs ir nepietiekama vietējā līdzdalība un, izstrādājot zemes izmantošanas zonējumu un piešķirot koncesijas, netiek panāktas vienošanās ar mežu teritorijā dzīvojošajām kopienām; uzskata, ka kokmateriālu likumīguma nodrošināšanas sistēmās būtu jāiekļauj procesuālas garantijas, kas dod pilnvērtīgas iespējas kopienām, ar mērķi samazināt korupcijas vai netaisnības risku zemes piešķiršanā vai nodošanā; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka datu pārredzamībai, labākai kartēšanai, neatkarīgai uzraudzībai, revīzijas instrumentiem un informācijas apmaiņai ir būtiska nozīme pārvaldības un starptautiskās sadarbības uzlabošanā un to saistību ievērošanas veicināšanā, kuras pieņemtas nolūkā pilnīgi novērst atmežošanu; prasa ES palielināt finansiālo un tehnisko atbalstu partnervalstīm šo mērķu sasniegšanai un palīdzēt tām attīstīt specializētās zināšanas, kas vajadzīgas, lai uzlabotu vietējās meža pārvaldības struktūras un pārskatatbildību; |
| --- | --- |

47.

Atbildīgas piegādes ķēdes un finansēšana

| 48. | norāda, ka pie ES robežām būtu rūpīgāk jāpārbauda kokmateriālu un koka izstrādājumu imports, lai nodrošinātu, ka importētie produkti patiešām atbilst kritērijiem, kas vajadzīgi to ievešanai ES; |
| --- | --- |

48.

| 49. | norāda, ka vairāk nekā puse saražoto un pasaules tirgū eksportēto preču ir nelikumīgas atmežošanas produkti; norāda — ņemot vērā lauksaimniecības preces, kas saistītas ar apdraudējumu mežam, ir aprēķināts, ka 65 % Brazīlijas un 9 % Argentīnas liellopu gaļas eksporta un 41 % Brazīlijas, 5 % Argentīnas un 30 % Paragvajas sojas eksporta, iespējams, ir saistīti ar nelikumīgu atmežošanu; turklāt atzīmē, ka ES ražotāji nozīmīgu daudzumu barības un proteīnvielu ieved no jaunattīstības valstīm (14); |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver privātā sektora izšķirīgo nozīmi starptautisko meža mērķu sasniegšanā, cita starpā meža atjaunošanā; tomēr uzsver, ka ir jānodrošina, lai globālās piegādes ķēdes un finanšu plūsmas atbalstītu tikai likumīgu un ilgtspējīgu ražošanu, kas nav saistīta ar atmežošanu un neizraisa cilvēktiesību pārkāpumus; |
| --- | --- |

50.

| 51. | atzinīgi vērtē to, ka nozīmīgi privātā sektora dalībnieki (kas ļoti bieži ir no ES) ir apņēmušies panākt, lai to piegādes ķēdes un investīcijas nebūtu saistītas ar atmežošanu; tomēr norāda, ka ES ir jāuzņemas šīs problēmas risināšana un jāpastiprina privātā sektora centieni, ar politiku un piemērotiem pasākumiem izveidojot visiem uzņēmumiem kopīgas pamatprasības un vienādojot konkurences apstākļus; uzskata, ka tādējādi tiktu stimulēta saistību uzņemšanās, radīta uzticēšanās un panākts, ka uzņēmumi izrāda lielāku atbildību par savām saistībām; |
| --- | --- |

51.

| 52. | atgādina, ka ir jāievēro ANO Vadošie principi uzņēmējdarbībai un cilvēktiesībām; atbalsta notiekošās sarunas ar mērķi izstrādāt saistošu ANO instrumentu, ar ko tiktu reglamentētas transnacionālu sabiedrību un citu uzņēmumu darbības cilvēktiesību aspektā, un uzsver, ka ir svarīgi, lai ES aktīvi iesaistītos šajā procesā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mudina sabiedrības rīkoties, lai novērstu korupciju to uzņēmējdarbības praksē, jo īpaši saistībā ar zemes lietošanas tiesību piešķiršanu, un palielināt darba standartu ārējās novērošanas sistēmas, ietverot plašākas saistības attiecībā uz atmežošanu; |
| --- | --- |

53.

| 54. | prasa, lai ES ieviestu obligātas prasības finanšu sektoram veikt pamatīgu pienācīgu pārbaudi, novērtējot finansiālu un nefinansiālu vides, sociālo un pārvaldības risku; tāpat prasa publiskot pienācīgas pārbaudes procesu, kā minimumu paredzot, ka investoriem ir jāsagatavo ikgadēji ziņojumi; |
| --- | --- |

54.

| 55. | prasa ES pievērsties atmežošanai pasaules mērogā, reglamentējot ES tirdzniecību ar tādām precēm, kuras ir saistītas ar apdraudējumu mežam, piemēram, soju, palmu eļļu, eikaliptu, liellopu gaļu, ādu un kakao, un šādu preču patēriņu, pamatojoties uz pieredzi, kas gūta saistībā ar FLEGT rīcības plānu, Kokmateriālu regulu, Konfliktu izrakteņu regulu, Direktīvu par nefinanšu informācijas atklāšanu, tiesību aktiem par nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju un citām ES iniciatīvām piegādes ķēžu regulēšanai; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzskata, ka šajā tiesiskajā regulējumā būtu:






  a) | jānosaka obligāti kritēriji ilgtspējīgiem un ar atmežošanu nesaistītiem produktiem; |
| --- | --- | --- |

56.

a)

jānosaka obligāti kritēriji ilgtspējīgiem un ar atmežošanu nesaistītiem produktiem;

| b) | jānosaka obligāti pienācīgas pārbaudes pienākumi gan augšupējiem, gan lejupējiem uzņēmumiem ar apdraudējumu mežam saistītu preču piegādes ķēdēs; |
| --- | --- |

b)

jānosaka obligāti pienācīgas pārbaudes pienākumi gan augšupējiem, gan lejupējiem uzņēmumiem ar apdraudējumu mežam saistītu preču piegādes ķēdēs;

| c) | jāpanāk preču izsekojamība un pārredzamība visā piegādes ķēdē; |
| --- | --- |

c)

jāpanāk preču izsekojamība un pārredzamība visā piegādes ķēdē;

| d) | jānosaka, ka dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jāveic izmeklēšana par ES valstspiederīgajiem un ES reģistrētiem uzņēmumiem, kas gūst labumu no nelikumīgi veiktas zemes izmantošanas maiņas ražotājvalstīs, un tie šajā saistībā jāsauc pie atbildības; |
| --- | --- |

d)

jānosaka, ka dalībvalstu kompetentajām iestādēm ir jāveic izmeklēšana par ES valstspiederīgajiem un ES reģistrētiem uzņēmumiem, kas gūst labumu no nelikumīgi veiktas zemes izmantošanas maiņas ražotājvalstīs, un tie šajā saistībā jāsauc pie atbildības;

| e) | jānodrošina atbilstība starptautiskajām cilvēktiesībām un paražu tiesību ievērošana, kā noteikts brīvprātīgi piemērojamajās pamatnostādnēs par īpašumtiesību pārvaldību, un jāgarantē visu iespējami ietekmēto kopienu brīva, iepriekšēja un apzināta piekrišana visā produkta dzīves cikla laikā; |
| --- | --- |

e)

jānodrošina atbilstība starptautiskajām cilvēktiesībām un paražu tiesību ievērošana, kā noteikts brīvprātīgi piemērojamajās pamatnostādnēs par īpašumtiesību pārvaldību, un jāgarantē visu iespējami ietekmēto kopienu brīva, iepriekšēja un apzināta piekrišana visā produkta dzīves cikla laikā;

| 57. | aicina ES nodrošināt, ka īstenotie pasākumi un tiesiskais regulējums nerada nepamatotu slogu maziem un vidējiem ražotājiem vai netraucē to piekļuvei tirgiem un iespējai nodarboties ar starptautisko tirdzniecību; |
| --- | --- |

57.

| 58. | tāpat prasa ES veicināt līdzīgu saistošu tiesisko regulējumu starptautiskā līmenī un iekļaut meža diplomātiju tās klimata politikā, lai mudinātu valstis, kas apstrādā un/vai importē nozīmīgus tropu kokmateriālu apjomus, piemēram, Ķīnu un Vjetnamu, pieņemt efektīvus tiesību aktus, kuros būtu aizliegts importēt nelikumīgi iegūtus kokmateriālus un pieprasīts, lai nozares dalībnieki veiktu pienācīgu pārbaudi, kas pielīdzināma ES Kokmateriālu regulas prasībām; šajā nolūkā aicina Komisiju uzlabot pārredzamību saistībā ar sarunām un pasākumiem, kas tiek veikti saskaņā ar divpusējās sadarbības mehānismu, kurš noslēgts ar Ķīnu meža tiesību aktu ieviešanas un pārvaldības jomā; |
| --- | --- |

58.

| 59. | pauž nožēlu par Kongo Demokrātiskās Republikas (KDR) valdības izdarīto moratorija pārkāpumu, piešķirot diviem Ķīnas uzņēmumiem jaunas licences mežizstrādei KDR tropu lietusmežos; prasa saglabāt moratoriju, līdz mežizstrādes uzņēmumi, valdība un no meža atkarīgās vietējās kopienas panāks vienošanos par protokoliem, kas nodrošinātu pietiekamu vides un sabiedrības pārvaldību; |
| --- | --- |

59.

| 60. | prasa ES, reformējot kopējo lauksaimniecības politiku (KLP), ieviest savstarpējas atbilstības kritērijus dzīvnieku barībai, lai nodrošinātu, ka valsts subsīdijas saņem tikai ilgtspējīgi un ar atmežošanu nesaistīti pārtikas produkti, samazinātu barībā izmantoto proteīnaugu un lopu importu, vienlaikus dažādojot un nostiprinot vietējo proteīnaugu ražošanu, kā arī panāktu, ka ar apdraudējumu mežam saistītu preču (piemēram, sojas un kukurūzas) imports nesaņem tiešu vai netiešu atbalstu saskaņā ar turpmāko ES pārtikas un lauksaimniecības politiku; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka jaunā KLP būs jāsaskaņo ar ES starptautiskajām saistībām, cita starpā Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

61.

| 62. | prasa KLP papildu ietekmes izvērtēšanā izmantot IAM rādītājus, kā to ierosinājusi ESAO; |
| --- | --- |

62.

| 63. | atgādina, ka Malaizija un Indonēzija ir galvenās palmu eļļas ražotājas (aptuveni 85–90 % no pasaules ražošanas apjoma) un ka aizvien lielākais pieprasījums pēc šīs preces izraisa atmežošanu, rada spiedienu uz zemes izmantošanu un būtiski ietekmē vietējās kopienas, veselību un klimata pārmaiņas; šajā sakarībā uzsver, ka ar Indonēziju un Malaiziju risinātās sarunas par tirdzniecības nolīgumiem būtu jāizmanto vietējās situācijas uzlabošanai; |
| --- | --- |

63.

| 64. | attiecībā uz palmu eļļu atzīst pašreizējo sertifikācijas shēmu pozitīvo devumu, tomēr ar nožēlu konstatē, ka Apaļais galds par ilgtspējīgu palmu eļļu (RSPO), Indonēzijas ilgtspējīgā palmu eļļa (ISPO), Malaizijas ilgtspējīgā palmu eļļa (MSPO) un citas atzītas galvenās sertifikācijas shēmas nenodrošina efektīvu aizliegumu saviem dalībniekiem pārvērst lietusmežus vai kūdrājus par palmu plantācijām; tāpēc uzskata, ka šīs galvenās sertifikācijas shēmas nenodrošina siltumnīcefekta gāzu emisiju efektīvu samazināšanu plantāciju ierīkošanas un darbības laikā un tādējādi nav spējušas novērst milzīgus meža un kūdrāju ugunsgrēkus; aicina Komisiju nodrošināt, ka tiek veikta šo sertifikācijas shēmu neatkarīga revīzija un uzraudzība, lai garantētu, ka ES tirgū laistā palmu eļļa atbilst visiem nepieciešamajiem standartiem un ir ražota ilgtspējīgi; norāda, ka palmu eļļas nozares ilgtspējas jautājumu nevar atrisināt tikai ar brīvprātīgiem pasākumiem un politikas nostādnēm, bet palmu eļļas ražošanas uzņēmumiem būtu jāpiemēro arī saistoši noteikumi un obligāta sertifikācijas shēma; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka saskaņā ar Parlamenta 2016. gada 25. oktobra rezolūciju par uzņēmumu atbildību par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem trešās valstīs (15) ir jāuzlabo brīvprātīgo sertifikācijas shēmu uzticamība, izmantojot marķēšanu, lai garantētu, ka ES tirgū nonāk tikai tāda palmu eļļa, kas nav saistīta ar atmežošanu, meža degradāciju, nelikumīgu zemes sagrābšanu un citiem cilvēktiesību pārkāpumiem, un ka tādas shēmas kā RSPO ietver visus palmu eļļas galalietojuma veidus; turklāt uzsver, ka patērētāji ir vairāk jāinformē par neilgtspējīgas palmu eļļas ražošanas kaitīgo ietekmi uz vidi, lai galu galā panāktu palmu eļļas patēriņa būtisku samazinājumu; |
| --- | --- |

65.

| 66. | mudina Komisiju un visas dalībvalstis, kas to vēl nav izdarījušas, strādāt pie tā, lai visā ES tiktu īstenotas saistības līdz 2020. gadam panākt, ka tiek izmantota vienīgi sertificēta ilgtspējīgi ražota palmu eļļa, un tādēļ cita starpā parakstīt un īstenot Amsterdamas deklarāciju “Ceļā uz to, lai izbeigtu mežu izciršanu, ko izraisa lauksaimniecības preču piegādes ķēdes Eiropas valstīm”, un strādāt pie nozares saistību uzņemšanās, šajā nolūkā cita starpā parakstot un īstenojot Amsterdamas deklarāciju “Atbalsts pilnībā ilgtspējīgas palmu eļļas piegādes ķēdes izveidei līdz 2020. gadam”; |
| --- | --- |

66.

Politikas saskaņotība attīstībai

| 67. | atgādina, ka ilgtspējīgas attīstības mērķus var sasniegt tikai tad, ja piegādes ķēdes kļūst ilgtspējīgas un tiek radīta politikas pasākumu sinerģija; pauž satraukumu par to, ka ES lielā atkarība no dzīvnieku barības importa (sojas pupiņu veidā) izraisa atmežošanu ārvalstīs; ir noraizējies par biomasas importa pieauguma ietekmi uz vidi un aizvien lielāko pieprasījumu pēc koksnes Eiropā, jo īpaši lai izpildītu ES atjaunojamo energoresursu mērķrādītājus; aicina ES ievērot LESD 208. pantā nostiprināto principu “politikas saskaņotība attīstībai”, jo tas ir būtisks aspekts ES ieguldījumā Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam, Parīzes nolīguma un Eiropas Konsensa par attīstību īstenošanā; tādēļ prasa ES nodrošināt attīstības, tirdzniecības, lauksaimniecības, enerģētikas un klimata politikas saskaņotību; |
| --- | --- |

67.

| 68. | aicina Komisiju racionalizēt un labāk koordinēt savus centienus nelikumīgas mežizstrādes apkarošanā dažādās ES politikas jomās, kā arī racionalizēt un labāk koordinēt šajās politikas jomās iesaistīto dienestu darbu; aicina Komisiju sarunās vienoties par kokmateriālu importa standartiem turpmākajos divpusējos vai daudzpusējos ar tirdzniecību saistītos nolīgumos, lai nemazinātu sasniegumus, kas ar FLEGT rīcības plāna palīdzību gūti sadarbībā ar kokmateriālu ražotājvalstīm; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atgādina, ka 80 % no visas pasaules mežu teritorijām veido tradicionālās zemes un pirmiedzīvotāju un vietējo kopienu teritorijas; ar bažām norāda, ka ANO īpašais referents jautājumos par pirmiedzīvotāju tautu tiesībām ir ziņojis, ka saņem aizvien vairāk informācijas par gadījumiem, kad klimata pārmaiņu mazināšanas projekti, jo īpaši atjaunojamo energoresursu enerģijas projekti, piemēram, biodegvielas ražošana un hidroelektrostaciju aizsprostu būvniecība, ir negatīvi ietekmējuši pirmiedzīvotāju tautu tiesības; uzsver, ka ir jānodrošina zemes lietošanas tiesības — arī paražu tiesības — vietējām mežu teritorijā dzīvojošajām kopienām; uzsver, ka rezultātnoteikti maksājumi un programma REDD+ ir iespēja uzlabot meža pārvaldību, zemes lietošanas tiesības un iztiku; |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver pirmiedzīvotāju tautu būtisko nozīmi ilgtspējīgā dabas resursu pārvaldībā un bioloģiskās daudzveidības saglabāšanā; atgādina, ka ANO Vispārējā konvencijā par klimata pārmaiņām (UNFCCC) ir pausts aicinājums tās dalībvalstīm cienīt pirmiedzīvotāju zināšanas un tiesības kā garantijas programmas REDD+ īstenošanai; mudina partnervalstis pieņemt pasākumus, kas ļautu efektīvi iesaistīt pirmiedzīvotājus pasākumos ar mērķi pielāgoties klimata pārmaiņām un mazināt tās; |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina ES un tās dalībvalstis pastiprināt sinerģiju starp FLEGT brīvprātīgajiem partnerattiecību nolīgumiem un programmu REDD+; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pauž dziļas bažas par to, ka meži aizvien vairāk tiek plašā mērogā izmantoti rūpnieciskiem mērķiem — enerģijas ražošanai, izmantojot monokultūru, un tas paātrina bioloģiskās daudzveidības zudumu pasaulē un ekosistēmu pakalpojumu pasliktināšanos; |
| --- | --- |

72.

| 73. | atgādina, ka ES biodegvielu politikai būtu jāsaskan ar ilgtspējīgas attīstības mērķiem un principu “politikas saskaņotība attīstībai”; vēlreiz norāda, ka ES, vēlākais, līdz 2030. gadam būtu pakāpeniski jāizbeidz visi politikas stimuli agrodegvielām; |
| --- | --- |

73.

| 74. | pauž nožēlu par to, ka Atjaunojamo energoresursu direktīvas pašreizējā pārskatīšanā nav ieviesti kritēriji attiecībā uz sociālo ilgtspēju un citām netiešām sekām zemes izmantošanai, ņemot vērā zemes piesavināšanās risku; atgādina, ka šai direktīvai būtu jāsaskan ar starptautiskajiem zemes lietošanas tiesību standartiem, t. i., SDO Konvenciju Nr. 169 un FAO brīvprātīgi piemērojamajām pamatnostādnēm par zemes lietošanu un principiem par atbildīgām investīcijām lauksaimniecībā un pārtikas sistēmās; tāpat uzsver, ka ir jāievieš stingrāki meža biomasas kritēriji, lai nepieļautu, ka bioenerģijas veicināšana izraisa atmežošanu ārvalstis; |
| --- | --- |

74.

| 75. | norāda — ir nepārprotami pierādīts, ka tropu mežu pārveide lauksaimniecības, plantāciju un citu zemes izmantošanas veidu platībās izraisa būtisku sugu — jo īpaši meža speciālistsugu — zaudējumu; uzsver, ka ir jāatjauno dabiski, bioloģiski daudzveidīgi meži kā līdzeklis klimata pārmaiņu apkarošanai un bioloģiskās daudzveidības aizsardzībai saskaņā ar Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam, jo īpaši tās 15. mērķi; uzskata, ka meža atjaunošanas programmās vajadzētu atzīt vietējās paražu tiesības uz zemi, tām vajadzētu būt iekļaujošām un pielāgotām vietējiem apstākļiem un veicināt dabā balstītus risinājumus, piemēram, meža ainavas atjaunošanu ar mērķi līdzsvarot zemes izmantošanas veidus, cita starpā aizsargājamās teritorijas, agromežsaimniecību, lauksaimniecības sistēmas, nelielas plantācijas un cilvēka apmetnes; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka ES patēriņa ietekme uz atmežošanu ārvalstīs tiek skatīta, ņemot vērā mērķus, kas noteikti ES bioloģiskās daudzveidības stratēģijā laikposmam līdz 2020. gadam; |
| --- | --- |

75.

| 76. | aicina ES atbalstīt ar mežiem bagāto jaunattīstības valstu iniciatīvas, kuru mērķis ir kompensēt tādas lauksaimniecības prakses un kalnrūpniecības darbību neiegrožotu izplešanos, kuras negatīvi ietekmē mežu apsaimniekošanu un pirmiedzīvotāju iztiku un kultūras integritāti un atstāj postošas sekas uz sociālo stabilitāti un lauksaimnieku uztursuverenitāti; |
| --- | --- |

76.

| 77. | vēlreiz norāda, ka ilgtspējīgas kokmateriālu vērtības ķēdes — kokmateriāli tiek iegūti no ilgtspējīgi apsaimniekotiem mežiem, cita starpā ilgtspējīgiem meža stādījumiem un ģimeņu vadītiem mežsaimniecības uzņēmumiem, — var sniegt būtisku ieguldījumu ilgtspējīgas attīstības mērķu sasniegšanā un klimata pārmaiņu jomā pieņemto saistību izpildē; uzstāj, ka situācijā, kad meža degradācija vai traucējumi ir cēlonis 68,9 % kopējo oglekļa zaudējumu tropu ekosistēmās (16), lauksaimniecības paplašināšanai, rūpnieciskai mežizstrādei, kalnrūpniecībai, resursu ieguvei vai infrastruktūras izvēršanai neskartās meža ainavās nebūtu jāizmanto nekāds publiskais finansējums, kas ņemts no klimatam un attīstībai paredzētiem līdzekļiem, un uz publisko finansējumu kopumā būtu jāattiecina stingri ilgtspējas kritēriji; turklāt aicina ES un tās dalībvalstis šajā sakarībā saskaņot līdzekļu devēju politiku (17); |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzskata, ka centieniem apturēt atmežošanu ir jāietver palīdzība un atbalsts pastāvošās aramzemes izmantošanai visefektīvākajā veidā, līdztekus īstenojot viedo ciematu pieeju; atzīst, ka agroekoloģiskajai praksei piemīt liels potenciāls maksimāli izmantot ekosistēmas funkcijas un palielināt ekosistēmas noturību, izmantojot jauktus un sevišķi daudzveidīgus stādījumus un agromežsaimniecības un permakultūras paņēmienus, kas ir svarīgi arī tādām kultūrām kā eļļas palmas, kakao vai kaučuka koki, un šāda prakse arī sniedz papildu ieguvumus sociālo rezultātu, produkcijas dažādošanas un ražīguma ziņā, nepārvēršot vēl vairāk meža platības aramzemē; |
| --- | --- |

78.

Ar mežu saistītā noziedzība

| 79. | atgādina, ka saskaņā ar UNEP un Interpola datiem nelikumīga mežizstrāde un kokmateriālu tirdzniecība ir viena no piecām vissvarīgākajām ar vidi saistītas noziedzības jomām, aizvien vairāk pieaugot transnacionālu organizētās noziedzības grupu nozīmei; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uzsver — lai apkarotu nelikumīgu starptautisko tirdzniecību, ir jārīkojas saskaņoti un iekļaujoši, lai apturētu meža iznīcināšanu, atmežošanu un nelikumīgu mežizstrādi un apkarotu krāpšanu, iznīcināšanu un pieprasījumu pēc meža precēm un savvaļas augiem un dzīvniekiem; |
| --- | --- |

80.

| 81. | uzsver, ka noziegumi pret mežu, sākot no neregulētas vai nelikumīgas kokogļu dedzināšanas un beidzot ar uzņēmumu izdarītajiem plaša mēroga noziegumiem saistībā ar kokmateriāliem, papīru un celulozi, būtiski ietekmē kopējās klimata emisijas, ūdens rezerves, pārtuksnešošanos un nokrišņu režīmu; |
| --- | --- |

81.

| 82. | ar bažām norāda, ka saskaņā ar UNEP un Interpola datiem daudzās valstīs nav atbilstīgu tiesību aktu noziegumu pret vidi sodīšanai, cita starpā tādēļ, ka trūkst specializētu zināšanu un personāla, ir mazas sodanaudas vai nav kriminālsodu, un tas traucē efektīvi apkarot šos noziegumus; |
| --- | --- |

82.

| 83. | uzsver, ka ir svarīgi piemērot patiesi atturošas un efektīvas sankcijas ražotājvalstīs, lai apkarotu nelikumīgu mežizstrādi un kokmateriālu tirdzniecību; |
| --- | --- |

83.

| 84. | aicina Komisiju paplašināt darbības jomu Direktīvai 2008/99/EK par vides krimināltiesisko aizsardzību (18), tajā iekļaujot nelikumīgu mežizstrādi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | mudina ES sniegt palīdzību atmežošanas un nelikumīgu darbību uzraudzības pastiprināšanai; |
| --- | --- |

85.

| 86. | uzsver, ka ir jānovērš noziegumu pret vidi pamatcēloņi, piemēram, nabadzība, korupcija un slikta pārvaldība, izmantojot integrētu un vispusīgu pieeju, mudinot uz finansiālu sadarbību pārrobežu mērogā un izmantojot visus attiecīgos instrumentus starptautiskas organizētās noziedzības apkarošanai, cita starpā izņemot un konfiscējot noziedzīgi iegūtus līdzekļus un vēršoties pret nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju; |
| --- | --- |

86.

| 87. | uzsver, ka ir jānostiprina valstu tiesiskais regulējums, jāatbalsta valstu tiesībaizsardzības tīklu izveide un jāuzlabo pārredzamas un atbildīgas meža apsaimniekošanas veicināšanai svarīgo starptautisko tiesību īstenošana un izpilde, cita starpā ar paraugprakses apmaiņu, stingriem informācijas atklāšanas noteikumiem, stingriem ietekmes uz ilgtspēju novērtējumiem un uzraudzības un ziņošanas sistēmām, ņemot vērā vajadzību aizsargāt mežsargus; pieprasa pastiprināt starpnozaru sadarbību un sadarbību starp aģentūrām valsts un starptautiskā līmenī, jo īpaši ar Interpolu un ANO Narkotiku un noziedzības novēršanas biroju (UNODC), arī apmaiņu ar izlūkdatiem un tiesu iestāžu sadarbību, un Starptautiskās Krimināltiesas jurisdikcijas jomas paplašināšanu, aptverot noziegumus pret vidi; |
| --- | --- |

87.

| 88. | atgādina, ka plašāka piekļuve muitas datiem par importu, kas tiek ievests ES, palielinātu globālās vērtību ķēdes pārredzamību un pārskatatbildību; aicina Komisiju paplašināt prasības par muitas datiem un kā obligātus muitas datu elementus iekļaut eksportētāju un ražotāju, tādā veidā uzlabojot globālo vērtības ķēžu pārredzamību un izsekojamību; |
| --- | --- |

88.

Tirdzniecības jautājumi

| 89. | uzsver, ka Savienības tirdzniecības sarunām ir jāatbilst Savienības saistībām rīkoties, lai samazinātu atmežošanu un meža degradāciju un palielinātu meža oglekļa uzkrājumus jaunattīstības valstīs; |
| --- | --- |

89.

| 90. | uzsver, ka ir jāpaplašina un jāpastiprina pasākumi ES divpusējo un daudzpusējo brīvās tirdzniecības un investīciju nolīgumu (BTN) ietekmes uz vidi un cilvēktiesībām novēršanai, uzraudzībai un pārbaudei, cita starpā izmantojot pārbaudāmus rādītājus un neatkarīgas kopienas līmeņa uzraudzības un ziņošanas iniciatīvas; |
| --- | --- |

90.

| 91. | mudina ES tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās vienmēr iekļaut saistošus un izpildāmus nosacījumus, kas paredzēti, lai apturētu nelikumīgu mežizstrādi, atmežošanu, meža degradāciju, zemes piesavināšanos un citus cilvēktiesību pārkāpumus, uz kuriem attiecas atbilstīgi un efektīvi strīdu izšķiršanas mehānismu, un līdz ar dažādām izpildes panākšanas metodēm apsvērt arī uz sankcijām balstītu mehānismu un noteikumus tiesību uz īpašumu, iepriekšējas apspriešanās un apzinātas piekrišanas nodrošināšanai; aicina Komisiju, izmantojot pārskatīšanas klauzulu, iekļaut šādus nosacījumus jau noslēgtajos BTN, jo īpaši apņemšanos efektīvi īstenot Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām; uzsver, ka ir svarīgi uzraudzīt šos nosacījumus un ka ir nekavējoties jāsāk valdības konsultāciju procedūras, ja tirdzniecības partneri šos noteikumus neievēro, un jāsāk piemērot spēkā esošie izpildes mehānismi, piemēram, tirdzniecības un ilgtspējīgas attīstības sadaļās paredzētie strīdu izšķiršanas mehānismi; |
| --- | --- |

91.

| 92. | aicina Komisiju iekļaut vērienīgus un konkrēti uz mežu attiecināmus noteikumus visos ES tirdzniecības un investīciju nolīgumos; uzsver, ka šiem noteikumiem vajadzētu būt saistošiem un izpildāmiem, izmantojot efektīvus uzraudzības un sankciju mehānismus, kas ļauj atsevišķām personām un kopienām meklēt tiesisko aizsardzību ES vai ārpus tās; |
| --- | --- |

92.

| 93. | uzsver, ka ES tirdzniecības politikā būtu jāpievēršas ar nelikumīgu mežizstrādi saistītajai korupcijai; mudina Komisiju brīvās tirdzniecības nolīgumos iekļaut ar nelikumīgu mežizstrādi saistītas korupcijas apkarošanas noteikumus, kas ir izpildāmi un ir efektīvi un pilnībā jāīsteno; |
| --- | --- |

93.

| 94. | mudina Komisiju BTN izpildāmo korupcijas apkarošanas noteikumu darbības jomā iekļaut nelikumīgu mežsaimniecības praksi, piemēram, pārmērīgi zemas koksnes cenas noteikšanu koncesijās, aizsargājamu koku izciršanu, ko veic komercsabiedrības, meža produktu kontrabandu pāri robežām, nelikumīgu mežizstrādi un meža izejmateriālu apstrādi bez licences; |
| --- | --- |

94.

| 95. | norāda, ka Vispārējo preferenču sistēmas (VPS) regulas darbības joma saistībā ar mežsaimniecības resursu aizsardzību un pārskatatbildīgu apsaimniekošanu joprojām ir ierobežota; aicina Komisiju nodrošināt, ka ar mežu saistītās konvencijas, uz kurām attiecas VPS un VPS+, tiek pienācīgi uzraudzītas, arī iesaistot pilsoniskās sabiedrības organizācijas, lai garantētu mežu aizsardzību partnervalstīs, cita starpā apsverot iespēju izveidot sūdzību izskatīšanas mehānismu, lai nodrošinātu, ka tiek pienācīgi ņemtas vērā ieinteresēto pušu sūdzības; uzsver, ka šajā mehānismā ir īpaši jāņem vērā pirmiedzīvotāju un no meža atkarīgo kopienu tiesības, kā arī attiecīgā gadījumā tiesības, kas paredzētas SDO Konvencijā C169 par pirmiedzīvotāju un cilšu tautām; |
| --- | --- |

95.

| 96. | atgādina, ka ir svarīgi nodrošināt atbilstīgas iespējas vērsties tiesu iestādēs, tiesiskās aizsardzības līdzekļus un trauksmes cēlēju efektīvu aizsardzību dabas resursu eksportētājvalstīs, lai nodrošinātu tiesību aktu vai iniciatīvu efektivitāti; |
| --- | --- |

96.

o

o o

| 97. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

97.

---

(1)  OV L 295, 12.11.2010., 23. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0098.

(3)  OV C 215, 19.6.2018., 125. lpp.

(4)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0330.

(5)  Nellemann, C. (galv. red.); Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E. un Barrat, S. (red.), The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment, ANO Vides programma un RHIPTO Rapid Response, Norwegian Center for Global Analyses, www.rhipto.org., 2016.

(6)  Goodman, R.C. un Herold, M., Why Maintaining Tropical Forests is Essential and Urgent for Maintaining a Stable Climate, Darba dokuments Nr. 385, Centre for Global Development, Vašingtona, 2014; McKinsey & Company, Pathways to a Low-Carbon Economy, 2009; McKinsey & Company, Pathways to a Low-Carbon Economy: Version 2 of the Global Greenhouse Gas Abatement Cost Curve, 2013.

(7)  Baccini, A. un citi, “Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss”, Science, 358. sējums, 6360. izdevums, 2017, 230–234. lpp.

(8)  Sk. https://www.iucn.org/theme/forests/our-work/forest-landscape-restoration/bonn-challenge.

(9)  Nellemann, C. (galv. red.); Henriksen, R., Kreilhuber, A., Stewart, D., Kotsovou, M., Raxter, P., Mrema, E. un Barrat, S. (red.), The Rise of Environmental Crime – A Growing Threat to Natural Resources, Peace, Development And Security, A UNEP-INTERPOL Rapid Response Assessment, ANO Vides programma un RHIPTO Rapid Response, Norwegian Center for Global Analyses, www.rhipto.org., 2016.

(10)  OV C 215, 19.6.2018., 125. lpp.

(11)  http://ec.europa.eu/environment/forests/pdf/feasibility_study_deforestation_kh0418199enn_main_report.pdf.

(12)  Vides izmeklēšanas aģentūras (EIA) un Indonēzijas Meža uzraudzības tīkla (Jaringan Pemantau Independen Kehutanan) 2014. gada ziņojumā “Permitting Crime” konstatēts, ka daži TLAS licenci saņēmušie uzņēmumi ir iesaistīti nelikumīgi iegūtu kokmateriālu legalizācijā, kombinējot nelikumīgi iegūtu koksni ar likumīgi iegūtiem kokmateriāliem. Patlaban šie kokmateriāli var tikt eksportēti uz ES kā FLEGT licencēti kokmateriāli. Pieejams: http://www.wri.org/blog/2018/01/indonesia-has-carrot-end-illegal-logging-now-it-needs-stick; pirmavots: https://eia-international.org/wp-content/uploads/Permitting-Crime.pdf.

(13)  ClientEarth pētījums par Nepālu, pieejams vietnē https://www.clientearth.org/what-can-we-learn-from-community-forests-in-nepal/.

(14)  “Forest Trends Report Series: Consumer Goods and Deforestation: An Analysis of the Extent and Nature of Illegality in Forest Conversion for Agriculture and Timber Plantations”, 2014.

(15)  OV C 215, 19.6.2018., 125. lpp.

(16)  Baccini, A. un citi, “Tropical forests are a net carbon source based on aboveground measurements of gain and loss”, Science, 358. sējums, 6360. izdevums, 2017, 230.–234. lpp., http://science.sciencemag.org/content/early/2017/09/27/science.aam5962.

(17)  Baccini, A. un citi., turpat.

(18)  OV L 328, 6.12.2008., 28. lpp.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/66 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/66

---

P8_TA(2018)0340

Stāvoklis Ungārijā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūcija par priekšlikumu, kurā Padome tiek aicināta saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu konstatēt, ka ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība (2017/2131(INL))

(2019/C 433/10)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 2. pantu un 7. panta 1. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 2. pantu un 7. panta 1. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartu,

| — | ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un tās protokolus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Cilvēktiesību un pamatbrīvību aizsardzības konvenciju un tās protokolus,

| — | ņemot vērā Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vispārējo Cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Padomes starptautiskos cilvēktiesību nolīgumus, piemēram, Eiropas Sociālo hartu un Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas un Eiropas Padomes starptautiskos cilvēktiesību nolīgumus, piemēram, Eiropas Sociālo hartu un Konvenciju par vardarbības pret sievietēm un vardarbības ģimenē novēršanu un apkarošanu (Stambulas konvencija),

| — | ņemot vērā 2017. gada 17. maija rezolūciju par stāvokli Ungārijā (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 17. maija rezolūciju par stāvokli Ungārijā (1),

| — | ņemot vērā 2015. gada 16. decembra (2) un 2015. gada 10. jūnija (3) rezolūcijas par stāvokli Ungārijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 16. decembra (2) un 2015. gada 10. jūnija (3) rezolūcijas par stāvokli Ungārijā,

| — | ņemot vērā 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par pamattiesību stāvokli Ungārijā — standarti un prakse (saskaņā ar EP 2012. gada 16. februāra rezolūciju) (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 3. jūlija rezolūciju par pamattiesību stāvokli Ungārijā — standarti un prakse (saskaņā ar EP 2012. gada 16. februāra rezolūciju) (4),

| — | ņemot vērā 2012. gada 16. februāra rezolūciju par neseno politisko notikumu attīstību Ungārijā (5) un 2011. gada 10. marta rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu likumu Ungārijā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 16. februāra rezolūciju par neseno politisko notikumu attīstību Ungārijā (5) un 2011. gada 10. marta rezolūciju par plašsaziņas līdzekļu likumu Ungārijā (6),

| — | ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 25. oktobra rezolūciju ar ieteikumiem Komisijai par ES mehānisma demokrātijai, tiesiskumam un pamattiesībām izveidi (7),

| — | ņemot vērā 2004. gada 20. aprīļa normatīvo rezolūciju par Komisijas paziņojumu attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu — Savienības pamatvērtību ievērošana un veicināšana (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2004. gada 20. aprīļa normatīvo rezolūciju par Komisijas paziņojumu attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu — Savienības pamatvērtību ievērošana un veicināšana (8),

| — | ņemot vērā Komisijas 2003. gada 15. oktobra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu — Savienības pamatvērtību ievērošana un veicināšana (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2003. gada 15. oktobra paziņojumu Padomei un Eiropas Parlamentam attiecībā uz Līguma par Eiropas Savienību 7. pantu — Savienības pamatvērtību ievērošana un veicināšana (9),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) gada ziņojumus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras (FRA) un Eiropas Biroja krāpšanas apkarošanai (OLAF) gada ziņojumus,

| — | ņemot vērā Reglamenta 45., 52. un 83. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 45., 52. un 83. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0250/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Budžeta kontroles komitejas, Kultūras un izglītības komitejas, Konstitucionālo jautājumu komitejas un Sieviešu tiesību un dzimumu līdztiesības komitejas atzinumus (A8-0250/2018),

| A. | tā kā Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un kā atspoguļots Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un iekļauts starptautiskos cilvēktiesību nolīgumos, un tā kā šīs vērtības, kas ir kopīgas visām dalībvalstīm un kurām visas dalībvalstis brīvprātīgi ir piekritušas, veido pamatu ES iedzīvotāju tiesībām; |
| --- | --- |

A.

tā kā Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz vērtībām, kas respektē cilvēka cieņu, brīvību, demokrātiju, vienlīdzību, tiesiskumu un cilvēktiesības, tostarp minoritāšu tiesības, kā noteikts Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā un kā atspoguļots Eiropas Savienības Pamattiesību hartā un iekļauts starptautiskos cilvēktiesību nolīgumos, un tā kā šīs vērtības, kas ir kopīgas visām dalībvalstīm un kurām visas dalībvalstis brīvprātīgi ir piekritušas, veido pamatu ES iedzīvotāju tiesībām;

| B. | tā kā droša varbūtība, ka kāda dalībvalsts varētu nopietni pārkāpt LES 2. pantā minētās vērtības, skar ne tikai konkrēto dalībvalsti, kurā šī varbūtība īstenojas, bet ietekmē arī citas dalībvalstis, to savstarpējo uzticēšanos, ES pašu būtību un tās iedzīvotāju pamattiesības saskaņā ar Savienības tiesībām; |
| --- | --- |

B.

tā kā droša varbūtība, ka kāda dalībvalsts varētu nopietni pārkāpt LES 2. pantā minētās vērtības, skar ne tikai konkrēto dalībvalsti, kurā šī varbūtība īstenojas, bet ietekmē arī citas dalībvalstis, to savstarpējo uzticēšanos, ES pašu būtību un tās iedzīvotāju pamattiesības saskaņā ar Savienības tiesībām;

| C. | tā kā saskaņā ar norādīto Komisijas 2003. gada paziņojumā par Līgumu par Eiropas Savienību 7. pantu LES 7. panta darbības joma neaprobežojas ar saistībām, kas izriet no Līgumiem, kā norādīts Līguma par Eiropas Savienības darbību 258. pantā, un tā kā Savienība var novērtēt, vai pastāv droša varbūtība, ka varētu būt nopietni pārkāptas kopīgās vērtības tādās jomās, kuras ietilpst dalībvalstu kompetencē; |
| --- | --- |

C.

tā kā saskaņā ar norādīto Komisijas 2003. gada paziņojumā par Līgumu par Eiropas Savienību 7. pantu LES 7. panta darbības joma neaprobežojas ar saistībām, kas izriet no Līgumiem, kā norādīts Līguma par Eiropas Savienības darbību 258. pantā, un tā kā Savienība var novērtēt, vai pastāv droša varbūtība, ka varētu būt nopietni pārkāptas kopīgās vērtības tādās jomās, kuras ietilpst dalībvalstu kompetencē;

| D. | tā kā LES 7. panta 1. punktā paredzēts preventīvs posms, kas ES sniedz spēju iejaukties, ja pastāv nepārprotams risks, ka varētu tikt nopietni pārkāptas kopīgās vērtības; tā kā šāda preventīva rīcība paredz dialogu ar attiecīgo dalībvalsti un tās mērķis ir novērst iespējamas sankcijas; |
| --- | --- |

D.

tā kā LES 7. panta 1. punktā paredzēts preventīvs posms, kas ES sniedz spēju iejaukties, ja pastāv nepārprotams risks, ka varētu tikt nopietni pārkāptas kopīgās vērtības; tā kā šāda preventīva rīcība paredz dialogu ar attiecīgo dalībvalsti un tās mērķis ir novērst iespējamas sankcijas;

| E. | tā kā, lai gan Ungārijas iestādes ir pastāvīgi gatavas apspriest kāda konkrēta pasākuma likumību, situācija nav novērsta un joprojām pastāv lielas bažas, kas negatīvi ietekmē Savienības tēlu, kā arī tās efektivitāti un ticamību pamattiesību, cilvēktiesību un demokrātijas aizsardzībā visā pasaulē, un atklāj vajadzību tos risināt ar Savienības saskaņotu rīcību, |
| --- | --- |

E.

tā kā, lai gan Ungārijas iestādes ir pastāvīgi gatavas apspriest kāda konkrēta pasākuma likumību, situācija nav novērsta un joprojām pastāv lielas bažas, kas negatīvi ietekmē Savienības tēlu, kā arī tās efektivitāti un ticamību pamattiesību, cilvēktiesību un demokrātijas aizsardzībā visā pasaulē, un atklāj vajadzību tos risināt ar Savienības saskaņotu rīcību,

| 1. | norāda, ka Parlamenta bažas attiecas uz šādiem jautājumiem:






  — | konstitucionālās sistēmas un vēlēšanu sistēmas darbība; |
| --- | --- | --- |

1.

—

konstitucionālās sistēmas un vēlēšanu sistēmas darbība;

| — | tiesu un citu iestāžu neatkarība un tiesnešu tiesības; |
| --- | --- |

—

tiesu un citu iestāžu neatkarība un tiesnešu tiesības;

| — | korupcija un interešu konflikti; |
| --- | --- |

—

korupcija un interešu konflikti;

| — | privātuma un datu aizsardzība; |
| --- | --- |

—

privātuma un datu aizsardzība;

| — | vārda brīvība; |
| --- | --- |

—

vārda brīvība;

| — | akadēmiskā brīvība; |
| --- | --- |

—

akadēmiskā brīvība;

| — | reliģijas brīvība; |
| --- | --- |

—

reliģijas brīvība;

| — | biedrošanās brīvība; |
| --- | --- |

—

biedrošanās brīvība;

| — | tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi; |
| --- | --- |

—

tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi;

| — | pie minoritātēm piederošu personu, tostarp romu un ebreju, tiesības un aizsardzība pret naidīgiem paziņojumiem pret šādām minoritātēm; |
| --- | --- |

—

pie minoritātēm piederošu personu, tostarp romu un ebreju, tiesības un aizsardzība pret naidīgiem paziņojumiem pret šādām minoritātēm;

| — | migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu pamattiesības; |
| --- | --- |

—

migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu pamattiesības;

| — | ekonomiskās un sociālās tiesības. |
| --- | --- |

—

ekonomiskās un sociālās tiesības.

| 2. | uzskata, ka visi šīs rezolūcijas pielikumā minētie fakti un tendences kopā rada sistēmiskus draudus LES 2. pantā minētajām vērtībām, kā arī izteiktu risku, ka tās varētu tikt nopietni pārkāptas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ņem vērā 2018. gada 8. aprīlī Ungārijā notikušo parlamenta vēlēšanu rezultātus; uzsver faktu, ka katra Ungārijas valdība ir atbildīga par to, lai novērstu varbūtību, ka tiek nopietni pārkāptas LES 2. pantā minētās vērtības, pat ja šī varbūtība ir iepriekšējo valdību ierosināto vai apstiprināto politisko lēmumu ilgtermiņa rezultāts; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tāpēc saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu iesniedz Padomei pielikumā iekļauto pamatoto priekšlikumu, aicinot Padomi konstatēt, vai ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt LES 2. pantā minētās vērtības, un šajā saistībā adresēt Ungārijai attiecīgus ieteikumus; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju un tai pievienoto pamatoto priekšlikumu Padomes lēmumam nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0216.

(2)  OV C 399, 24.11.2017., 127. lpp.

(3)  OV C 407, 4.11.2016., 46. lpp.

(4)  OV C 75, 26.2.2016., 52. lpp.

(5)  OV C 249 E, 30.8.2013., 27. lpp.

(6)  OV C 199 E, 7.7.2012., 154. lpp.

(7)  OV C 215, 19.6.2018., 162. lpp.

(8)  OV C 104 E, 30.4.2004., 408. lpp.

(9)  COM(2003)0606.

---

REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

Priekšlikums Padomes lēmumam, ar ko saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 7. panta 1. punktu tiek konstatēta droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība

EIROPAS SAVIENĪBAS PADOME,

ņemot vērā Līgumu par Eiropas Savienību un jo īpaši tā 7. panta 1. punktu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta pamatoto priekšlikumu,

ņemot vērā Eiropas Parlamenta piekrišanu,

tā kā:

| (1) | Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā minētajām vērtībām, kuras ir kopīgas visām dalībvalstīm un ietver demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu. Saskaņā ar LES 49. pantu pievienošanās ES liek ievērot un atbalstīt LES 2. pantā minētās vērtības. |
| --- | --- |

(1)

Eiropas Savienība ir dibināta, pamatojoties uz Līguma par Eiropas Savienību (LES) 2. pantā minētajām vērtībām, kuras ir kopīgas visām dalībvalstīm un ietver demokrātijas, tiesiskuma un cilvēktiesību ievērošanu. Saskaņā ar LES 49. pantu pievienošanās ES liek ievērot un atbalstīt LES 2. pantā minētās vērtības.

| (2) | Ungārijas pievienošanās bija brīvprātīga rīcība, kas pamatojās uz suverēnu lēmumu un atspoguļoja plašu vienprātību visā Ungārijas politiskajā spektrā. |
| --- | --- |

(2)

Ungārijas pievienošanās bija brīvprātīga rīcība, kas pamatojās uz suverēnu lēmumu un atspoguļoja plašu vienprātību visā Ungārijas politiskajā spektrā.

| (3) | Eiropas Parlamenta pamatotajā priekšlikumā ir izklāstītas Parlamenta bažas attiecībā uz stāvokli Ungārijā. Konkrētāk, galvenās bažas attiecas uz konstitucionālās un vēlēšanu sistēmas darbību, tiesu un citu iestāžu neatkarību, tiesnešu tiesībām, uz korupciju un interešu konfliktiem, privātuma un datu aizsardzību, vārda brīvību, akadēmisko brīvību, reliģijas brīvību, biedrošanās brīvību, tiesībām uz vienlīdzīgu attieksmi, minoritāšu, tostarp romu un ebreju, tiesībām un aizsardzību pret naidīgiem paziņojumiem, kas vērsti pret šādām minoritātēm, uz migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu pamattiesībām unekonomiskajām un sociālajām tiesībām. |
| --- | --- |

(3)

Eiropas Parlamenta pamatotajā priekšlikumā ir izklāstītas Parlamenta bažas attiecībā uz stāvokli Ungārijā. Konkrētāk, galvenās bažas attiecas uz konstitucionālās un vēlēšanu sistēmas darbību, tiesu un citu iestāžu neatkarību, tiesnešu tiesībām, uz korupciju un interešu konfliktiem, privātuma un datu aizsardzību, vārda brīvību, akadēmisko brīvību, reliģijas brīvību, biedrošanās brīvību, tiesībām uz vienlīdzīgu attieksmi, minoritāšu, tostarp romu un ebreju, tiesībām un aizsardzību pret naidīgiem paziņojumiem, kas vērsti pret šādām minoritātēm, uz migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu pamattiesībām unekonomiskajām un sociālajām tiesībām.

| (4) | Eiropas Parlaments arī norādīja, ka Ungārijas iestādes ir pastāvīgi gatavas apspriest kāda konkrēta pasākuma likumību, bet tās nav veikušas visus pasākumus, kas ieteikti iepriekšējās rezolūcijās. |
| --- | --- |

(4)

Eiropas Parlaments arī norādīja, ka Ungārijas iestādes ir pastāvīgi gatavas apspriest kāda konkrēta pasākuma likumību, bet tās nav veikušas visus pasākumus, kas ieteikti iepriekšējās rezolūcijās.

| (5) | 2017. gada 17. maija rezolūcijā par stāvokli Ungārijā Eiropas Parlaments norādīja, ka pašreizējā situācija Ungārijā rada nepārprotamu risku, ka varētu tikt nopietni pārkāptas LES 2. pantā minētās vērtības, un pamato LES 7. panta 1. punktā paredzētās procedūras uzsākšanu. |
| --- | --- |

(5)

2017. gada 17. maija rezolūcijā par stāvokli Ungārijā Eiropas Parlaments norādīja, ka pašreizējā situācija Ungārijā rada nepārprotamu risku, ka varētu tikt nopietni pārkāptas LES 2. pantā minētās vērtības, un pamato LES 7. panta 1. punktā paredzētās procedūras uzsākšanu.

| (6) | Komisija savā 2003. gada paziņojumā par 7. pantu Līgumā par Eiropas Savienību uzskaitīja daudzus informācijas avotus, kas jāņem vērā, uzraugot un veicinot kopēju vērtību ievērošanu, piemēram, starptautisko organizāciju ziņojumus, NVO ziņojumus un reģionālo un starptautisko tiesu lēmumus. Daudzi dalībnieki valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī, tostarp Savienības iestādes un struktūras, Eiropas Padome, Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO), Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO), kā arī daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir paudušas dziļas bažas par demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību stāvokli Ungārijā, tomēr šīs bažas ir uzskatāmas par juridiski nesaistošiem atzinumiem, jo Līgumu noteikumu interpretēšana ir tikai Eiropas Savienības Tiesas kompetencē. |
| --- | --- |

(6)

Komisija savā 2003. gada paziņojumā par 7. pantu Līgumā par Eiropas Savienību uzskaitīja daudzus informācijas avotus, kas jāņem vērā, uzraugot un veicinot kopēju vērtību ievērošanu, piemēram, starptautisko organizāciju ziņojumus, NVO ziņojumus un reģionālo un starptautisko tiesu lēmumus. Daudzi dalībnieki valsts, Eiropas un starptautiskā līmenī, tostarp Savienības iestādes un struktūras, Eiropas Padome, Eiropas Drošības un sadarbības organizācija (EDSO), Apvienoto Nāciju Organizācija (ANO), kā arī daudzas pilsoniskās sabiedrības organizācijas ir paudušas dziļas bažas par demokrātijas, tiesiskuma un pamattiesību stāvokli Ungārijā, tomēr šīs bažas ir uzskatāmas par juridiski nesaistošiem atzinumiem, jo Līgumu noteikumu interpretēšana ir tikai Eiropas Savienības Tiesas kompetencē.

Konstitucionālās sistēmas un vēlēšanu sistēmas darbība

| (7) | Venēcijas komisija vairākkārt pauda bažas par konstitūcijas izstrādes procesu Ungārijā — gan attiecībā uz Pamatlikumu, gan arī tā grozījumiem. Venēcijas komisija atzinīgi novērtēja to, ka Pamatlikums nosaka konstitucionālu kārtību, pamatojoties uz demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesību aizsardzību kā pamatprincipiem, un atzinīgi novērtēja centienus noteikt konstitucionālo kārtību saskaņā ar Eiropas kopējām demokrātijas vērtībām un standartiem un centienus reglamentēt pamattiesības un pamatbrīvības saskaņā ar saistošiem starptautiskiem instrumentiem. Kritika bija vērsta uz procesa pārredzamības trūkumu, pilsoniskās sabiedrības nepietiekamu iesaisti, patiesas apspriešanās trūkumu, apdraudējumu varas dalīšanai un valsts līdzsvara un atsvara sistēmas vājināšanos. |
| --- | --- |

(7)

Venēcijas komisija vairākkārt pauda bažas par konstitūcijas izstrādes procesu Ungārijā — gan attiecībā uz Pamatlikumu, gan arī tā grozījumiem. Venēcijas komisija atzinīgi novērtēja to, ka Pamatlikums nosaka konstitucionālu kārtību, pamatojoties uz demokrātiju, tiesiskumu un pamattiesību aizsardzību kā pamatprincipiem, un atzinīgi novērtēja centienus noteikt konstitucionālo kārtību saskaņā ar Eiropas kopējām demokrātijas vērtībām un standartiem un centienus reglamentēt pamattiesības un pamatbrīvības saskaņā ar saistošiem starptautiskiem instrumentiem. Kritika bija vērsta uz procesa pārredzamības trūkumu, pilsoniskās sabiedrības nepietiekamu iesaisti, patiesas apspriešanās trūkumu, apdraudējumu varas dalīšanai un valsts līdzsvara un atsvara sistēmas vājināšanos.

| (8) | Ungārijas Konstitucionālās tiesas kompetence konstitucionālās reformas rezultātā tika ierobežota, tostarp attiecībā uz budžeta jautājumiem, actio popularis atcelšanu, iespēju tiesai atsaukties uz savu judikatūru pirms 2012. gada 1. janvāra un ierobežotu tiesas spēju pārbaudīt, vai grozījumi Pamatlikumā atbilst konstitūcijai, izņemot tos, kuriem ir tikai procesuāls raksturs. Venēcijas komisija pauda nopietnas bažas par šiem ierobežojumiem un tiesnešu iecelšanas procedūru un sniedza ieteikumus Ungārijas iestādēm, lai nodrošinātu vajadzīgo līdzsvaru un atsvaru, savā 2012. gada 19. jūnija atzinumā par 2011. gada Likumu Nr. CLI par Ungārijas Konstitucionālo tiesu un 2013. gada 17. jūnija atzinumā par Ungārijas Pamatlikuma ceturto grozījumu. Venēcijas komisija savos atzinumos arī norādīja uz vairākiem pozitīviem reformu elementiem, piemēram, noteikumiem par budžeta garantijām, tiesnešu pārvēlēšanas nepieļaušanu un tiesību uzsākt ex post pārskatīšanas procedūru piešķiršanu komisāram pamattiesību jautājumos. |
| --- | --- |

(8)

Ungārijas Konstitucionālās tiesas kompetence konstitucionālās reformas rezultātā tika ierobežota, tostarp attiecībā uz budžeta jautājumiem, actio popularis atcelšanu, iespēju tiesai atsaukties uz savu judikatūru pirms 2012. gada 1. janvāra un ierobežotu tiesas spēju pārbaudīt, vai grozījumi Pamatlikumā atbilst konstitūcijai, izņemot tos, kuriem ir tikai procesuāls raksturs. Venēcijas komisija pauda nopietnas bažas par šiem ierobežojumiem un tiesnešu iecelšanas procedūru un sniedza ieteikumus Ungārijas iestādēm, lai nodrošinātu vajadzīgo līdzsvaru un atsvaru, savā 2012. gada 19. jūnija atzinumā par 2011. gada Likumu Nr. CLI par Ungārijas Konstitucionālo tiesu un 2013. gada 17. jūnija atzinumā par Ungārijas Pamatlikuma ceturto grozījumu. Venēcijas komisija savos atzinumos arī norādīja uz vairākiem pozitīviem reformu elementiem, piemēram, noteikumiem par budžeta garantijām, tiesnešu pārvēlēšanas nepieļaušanu un tiesību uzsākt ex post pārskatīšanas procedūru piešķiršanu komisāram pamattiesību jautājumos.

| (9) | ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas, ka pašreizējā konstitucionālā sūdzību procedūra ierobežo piekļuvi Konstitucionālajai tiesai, neparedz termiņu konstitūcijas pārskatīšanai un tai nav apturošas ietekmes uz apstrīdētajiem tiesību aktiem. Komiteja arī norādīja, ka jaunā Konstitucionālās tiesas likuma noteikumi vājina tiesnešu amata vietu drošību un palielina valdības ietekmi uz Konstitucionālās tiesas sastāvu un darbību, mainot tiesnešu iecelšanas kārtību, tiesnešu skaitu tiesā un pensionēšanās vecumu. Komiteja pauda bažas arī par Konstitucionālās tiesas ierobežoto kompetenci un pilnvarām pārskatīt tiesību aktus, kas skar budžeta jautājumus. |
| --- | --- |

(9)

ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas, ka pašreizējā konstitucionālā sūdzību procedūra ierobežo piekļuvi Konstitucionālajai tiesai, neparedz termiņu konstitūcijas pārskatīšanai un tai nav apturošas ietekmes uz apstrīdētajiem tiesību aktiem. Komiteja arī norādīja, ka jaunā Konstitucionālās tiesas likuma noteikumi vājina tiesnešu amata vietu drošību un palielina valdības ietekmi uz Konstitucionālās tiesas sastāvu un darbību, mainot tiesnešu iecelšanas kārtību, tiesnešu skaitu tiesā un pensionēšanās vecumu. Komiteja pauda bažas arī par Konstitucionālās tiesas ierobežoto kompetenci un pilnvarām pārskatīt tiesību aktus, kas skar budžeta jautājumus.

| (10) | Savā ziņojumā, kas pieņemts 2018. gada 27. jūnijā, EDSO Demokrātisko institūciju un cilvēktiesību biroja ierobežotas vēlēšanu novērošanas misija paziņoja, ka vēlēšanu tehniskā vadība bija profesionāla un pārredzama, pamattiesības un pamatbrīvības tika ievērotas kopumā, bet tika īstenotas nelabvēlīgā gaisotnē. Vēlēšanu pārvalde izpildīja savu uzdevumu profesionāli un pārredzami, kopumā tā baudīja uzticību ieinteresēto personu vidū un tika kopumā uztverta kā neitrāla. Kampaņa noritēja spraigi, bet naidīga un iebiedējoša kampaņa, talkā ņemot retoriku, ierobežoja vidi būtiskām debatēm un mazināja vēlētāju spēju izdarīt apzinātu izvēli. Kampaņu publisko līdzekļu finansējuma un izdevumu griestu mērķis bija nodrošināt vienādas iespējas visiem kandidātiem. Tomēr valsts pārmērīgie izdevumi par reklāmu publiskajā telpā, kas pastiprināja valdošās koalīcijas kampaņas vēstījumu, būtiski izjauca konkurējošo dalībnieku iespēju konkurēt vienlīdzīgā veidā. Tā kā netika prasīts, lai pirms vēlēšanu beigām tiktu ziņots, vēlētājiem faktiski tika liegta informācija par kampaņu finansējumu, kas ir būtiski, lai izdarītu apzinātu izvēli. Novērošanas misija pauda bažas arī par viena deputāta vēlēšanu apgabalu robežu noteikšanu. Līdzīgas bažas tika paustas arī Venēcijas komisijas un Demokrātisku vēlēšanu padomes 2012. gada 18. jūnija kopīgajā atzinumā par likumu par Ungārijas parlamenta deputātu ievēlēšanu, kurā tika minēts, ka vēlēšanu apgabalu robežu noteikšana ir jāveic pārredzamā un profesionālā veidā, izmantojot objektīvu un bezpartejisku procesu, t. i., izvairoties no tiekšanās uz īstermiņa politikas mērķiem (pirmsvēlēšanu manipulācijas). |
| --- | --- |

(10)

Savā ziņojumā, kas pieņemts 2018. gada 27. jūnijā, EDSO Demokrātisko institūciju un cilvēktiesību biroja ierobežotas vēlēšanu novērošanas misija paziņoja, ka vēlēšanu tehniskā vadība bija profesionāla un pārredzama, pamattiesības un pamatbrīvības tika ievērotas kopumā, bet tika īstenotas nelabvēlīgā gaisotnē. Vēlēšanu pārvalde izpildīja savu uzdevumu profesionāli un pārredzami, kopumā tā baudīja uzticību ieinteresēto personu vidū un tika kopumā uztverta kā neitrāla. Kampaņa noritēja spraigi, bet naidīga un iebiedējoša kampaņa, talkā ņemot retoriku, ierobežoja vidi būtiskām debatēm un mazināja vēlētāju spēju izdarīt apzinātu izvēli. Kampaņu publisko līdzekļu finansējuma un izdevumu griestu mērķis bija nodrošināt vienādas iespējas visiem kandidātiem. Tomēr valsts pārmērīgie izdevumi par reklāmu publiskajā telpā, kas pastiprināja valdošās koalīcijas kampaņas vēstījumu, būtiski izjauca konkurējošo dalībnieku iespēju konkurēt vienlīdzīgā veidā. Tā kā netika prasīts, lai pirms vēlēšanu beigām tiktu ziņots, vēlētājiem faktiski tika liegta informācija par kampaņu finansējumu, kas ir būtiski, lai izdarītu apzinātu izvēli. Novērošanas misija pauda bažas arī par viena deputāta vēlēšanu apgabalu robežu noteikšanu. Līdzīgas bažas tika paustas arī Venēcijas komisijas un Demokrātisku vēlēšanu padomes 2012. gada 18. jūnija kopīgajā atzinumā par likumu par Ungārijas parlamenta deputātu ievēlēšanu, kurā tika minēts, ka vēlēšanu apgabalu robežu noteikšana ir jāveic pārredzamā un profesionālā veidā, izmantojot objektīvu un bezpartejisku procesu, t. i., izvairoties no tiekšanās uz īstermiņa politikas mērķiem (pirmsvēlēšanu manipulācijas).

| (11) | Pēdējos gados Ungārijas valdība plaši izmantoja apspriedes valsts mērogā, paplašinot tiešu demokrātiju valsts līmenī. 2017. gada 27. aprīlī Komisija norādīja, ka valsts mēroga apspriede “Apturēsim Briseles varu” ietvēra vairākus apgalvojumus un pieņēmumus, kas bija faktiski nepatiesi vai ļoti maldinoši. Ungārijas valdība 2015. gada maijā arī veica apspriedes “Imigrācija un terorisms” un 2017. gada oktobrī — pret tā dēvēto “Sorosa plānu”. Minētās apspriedes vilka paralēles starp terorismu un migrāciju, uzkurinot naidu pret migrantiem, un jo īpaši tika vērstas pret George Soros personu un pret Savienību. |
| --- | --- |

(11)

Pēdējos gados Ungārijas valdība plaši izmantoja apspriedes valsts mērogā, paplašinot tiešu demokrātiju valsts līmenī. 2017. gada 27. aprīlī Komisija norādīja, ka valsts mēroga apspriede “Apturēsim Briseles varu” ietvēra vairākus apgalvojumus un pieņēmumus, kas bija faktiski nepatiesi vai ļoti maldinoši. Ungārijas valdība 2015. gada maijā arī veica apspriedes “Imigrācija un terorisms” un 2017. gada oktobrī — pret tā dēvēto “Sorosa plānu”. Minētās apspriedes vilka paralēles starp terorismu un migrāciju, uzkurinot naidu pret migrantiem, un jo īpaši tika vērstas pret George Soros personu un pret Savienību.

Tiesu un citu iestāžu neatkarība un tiesnešu tiesības

| (12) | Pēc būtiskajām izmaiņām tiesiskajā regulējumā, kas tika ieviestas 2011. gadā, jaunizveidotā Valsts tiesu biroja (VTB) priekšsēdētājam tika piešķirtas plašas pilnvaras. Šīs plašās pilnvaras Venēcijas komisija kritizēja 2012. gada 19. marta atzinumā par 2011. gada Likumu Nr. CLXII par tiesnešu juridisko statusu un atalgojumu un 2011. gada Likumu Nr. CLXI par Ungārijas tiesu organizāciju un administrāciju, kā arī 2012. gada 15. oktobra atzinumā par galvenajiem likumiem attiecībā uz tiesu sistēmu. Līdzīgas bažas 2012. gada 29. februārī un 2013. gada 3. jūlijā pauda ANO īpašais referents tiesnešu un advokātu neatkarības jautājumos, kā arī Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO) 2015. gada 27. marta ziņojumā. Visi šie dalībnieki uzsvēra vajadzību stiprināt kolektīvās struktūras — Valsts tiesu padomes (VTP) — kā pārraudzības instances lomu, jo VTB priekšsēdētāju, ko ievēlē Ungārijas parlaments, nevar uzskatīt par tiesu pašpārvaldes institūciju. Ievērojot starptautiskos ieteikumus, VTB priekšsēdētāja statuss tika mainīts un viņa pilnvaras ierobežotas, lai nodrošinātu labāku līdzsvaru starp priekšsēdētāju un VTP. |
| --- | --- |

(12)

Pēc būtiskajām izmaiņām tiesiskajā regulējumā, kas tika ieviestas 2011. gadā, jaunizveidotā Valsts tiesu biroja (VTB) priekšsēdētājam tika piešķirtas plašas pilnvaras. Šīs plašās pilnvaras Venēcijas komisija kritizēja 2012. gada 19. marta atzinumā par 2011. gada Likumu Nr. CLXII par tiesnešu juridisko statusu un atalgojumu un 2011. gada Likumu Nr. CLXI par Ungārijas tiesu organizāciju un administrāciju, kā arī 2012. gada 15. oktobra atzinumā par galvenajiem likumiem attiecībā uz tiesu sistēmu. Līdzīgas bažas 2012. gada 29. februārī un 2013. gada 3. jūlijā pauda ANO īpašais referents tiesnešu un advokātu neatkarības jautājumos, kā arī Pretkorupcijas starpvalstu grupa (GRECO) 2015. gada 27. marta ziņojumā. Visi šie dalībnieki uzsvēra vajadzību stiprināt kolektīvās struktūras — Valsts tiesu padomes (VTP) — kā pārraudzības instances lomu, jo VTB priekšsēdētāju, ko ievēlē Ungārijas parlaments, nevar uzskatīt par tiesu pašpārvaldes institūciju. Ievērojot starptautiskos ieteikumus, VTB priekšsēdētāja statuss tika mainīts un viņa pilnvaras ierobežotas, lai nodrošinātu labāku līdzsvaru starp priekšsēdētāju un VTP.

| (13) | Kopš 2012. gada Ungārija ir veikusi pozitīvus pasākumus, lai noteiktas VTB priekšsēdētāja funkcijas nodotu Valsts tiesu padomei un tādējādi radītu labāku līdzsvaru starp šīm divām varas institūcijām. Tomēr vēl ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi. 2015. gada 27. marta ziņojumā GRECO aicināja līdz minimumam samazināt iespējamos riskus, ko rada VTB priekšsēdētāja diskrecionārie lēmumi. VTB priekšsēdētājs cita starpā var pārcelt un iecelt tiesnešus, un viņam ir sava loma tiesu disciplīnā. VTB priekšsēdētājs arī iesaka Ungārijas prezidentam iecelt un no amata atbrīvot tiesu vadītājus, tostarp apelācijas tiesu priekšsēdētājus un priekšsēdētāju vietniekus. GRECO atzinīgi vērtēja nesen pieņemto tiesnešu ētikas kodeksu, tomēr uzskatīja, ka to varēja formulēt skaidrāk un papildināt ar apmācību darbavietā. GRECO arī atzinīgi novērtēja grozījumus, kas tika izdarīti noteikumos par tiesnešu pieņemšanas darbā un atlases procedūrām Ungārijā laikposmā no 2012. gada līdz 2014. gadam un kuri nodrošināja VTP stingrāku uzraudzības funkciju atlases procesā. VTP 2018. gada 2. maijā rīkoja sesiju, kurā vienbalsīgi pieņēma lēmumus par VTB priekšsēdētāja praksi attiecībā uz paziņojumu, ka aicinājumi iesniegt pieteikumus uz tiesnešu amata vietām un augstākajām amata vietām nav bijuši sekmīgi. Lēmumos tika secināts, ka šāda priekšsēdētāja prakse ir nelikumīga. |
| --- | --- |

(13)

Kopš 2012. gada Ungārija ir veikusi pozitīvus pasākumus, lai noteiktas VTB priekšsēdētāja funkcijas nodotu Valsts tiesu padomei un tādējādi radītu labāku līdzsvaru starp šīm divām varas institūcijām. Tomēr vēl ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi. 2015. gada 27. marta ziņojumā GRECO aicināja līdz minimumam samazināt iespējamos riskus, ko rada VTB priekšsēdētāja diskrecionārie lēmumi. VTB priekšsēdētājs cita starpā var pārcelt un iecelt tiesnešus, un viņam ir sava loma tiesu disciplīnā. VTB priekšsēdētājs arī iesaka Ungārijas prezidentam iecelt un no amata atbrīvot tiesu vadītājus, tostarp apelācijas tiesu priekšsēdētājus un priekšsēdētāju vietniekus. GRECO atzinīgi vērtēja nesen pieņemto tiesnešu ētikas kodeksu, tomēr uzskatīja, ka to varēja formulēt skaidrāk un papildināt ar apmācību darbavietā. GRECO arī atzinīgi novērtēja grozījumus, kas tika izdarīti noteikumos par tiesnešu pieņemšanas darbā un atlases procedūrām Ungārijā laikposmā no 2012. gada līdz 2014. gadam un kuri nodrošināja VTP stingrāku uzraudzības funkciju atlases procesā. VTP 2018. gada 2. maijā rīkoja sesiju, kurā vienbalsīgi pieņēma lēmumus par VTB priekšsēdētāja praksi attiecībā uz paziņojumu, ka aicinājumi iesniegt pieteikumus uz tiesnešu amata vietām un augstākajām amata vietām nav bijuši sekmīgi. Lēmumos tika secināts, ka šāda priekšsēdētāja prakse ir nelikumīga.

| (14) | 2018. gada 29. maijā Ungārijas valdība iesniedza septītā grozījuma projektu pamatlikumā (T/332), kas tika pieņemts 2018. gada 20. jūnijā. Ar to tika ieviesta jauna administratīvo tiesu sistēma. |
| --- | --- |

(14)

2018. gada 29. maijā Ungārijas valdība iesniedza septītā grozījuma projektu pamatlikumā (T/332), kas tika pieņemts 2018. gada 20. jūnijā. Ar to tika ieviesta jauna administratīvo tiesu sistēma.

| (15) | Pēc Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesas”) 2012. gada 6. novembra sprieduma lietā C-286/12, Komisija pret Ungāriju (1), kurā tika konstatēts, ka, pieņemot valsts tiesisko regulējumu, ar ko tiesnešiem, prokuroriem un notāriem tiek noteikts amata pildīšanas maksimālais vecums 62 gadi, Ungārija nav izpildījusi pienākumus, kas tai paredzēti ES tiesību aktos, Ungārijas parlaments pieņēma 2013. gada Likumu Nr. XX, kurā paredzēts, ka tiesnešu pensionēšanās vecums 10 gadu laikā ir pakāpeniski jāsamazina līdz 65 gadiem, un izklāstīti kritēriji atjaunošanai amatā vai kompensācijas piešķiršanai. Saskaņā ar likumu pensionētiem tiesnešiem bija iespēja atgriezties sākotnējā amatā tajā pašā tiesā un ar tiem pašiem nosacījumiem, kādi tika piemēroti, pirms tika pieņemti noteikumi par pensionēšanos, bet gadījumos, kad viņi nevēlētos atgriezties, viņi saņemtu vienreizēju kompensāciju par 12 mēnešos zaudēto atalgojumu un varētu iesniegt prasību tiesā par papildu kompensāciju, taču atjaunošana administrācijā vadošajos amatos garantēta netika. Tomēr Komisija atzinīgi novērtēja pasākumus, kurus Ungārija pieņēmusi, lai panāktu savu pensionēšanās tiesību aktu atbilstību ES tiesību aktiem. Starptautiskās advokātu kolēģijas Cilvēktiesību institūta 2015. gada oktobra ziņojumā ir norādīts, ka lielākā daļa no amata atbrīvoto tiesnešu savos sākotnējos amatos vairs neatgriezās, daļēji tādēļ, ka viņu iepriekšējās amata vietas jau bija aizpildītas. Tā arī norādīja, ka nav iespējams nodrošināt Ungārijas tiesu iestāžu neatkarību un objektivitāti un ka tiesiskums joprojām ir novājināts. |
| --- | --- |

(15)

Pēc Eiropas Savienības Tiesas (“Tiesas”) 2012. gada 6. novembra sprieduma lietā C-286/12, Komisija pret Ungāriju (1), kurā tika konstatēts, ka, pieņemot valsts tiesisko regulējumu, ar ko tiesnešiem, prokuroriem un notāriem tiek noteikts amata pildīšanas maksimālais vecums 62 gadi, Ungārija nav izpildījusi pienākumus, kas tai paredzēti ES tiesību aktos, Ungārijas parlaments pieņēma 2013. gada Likumu Nr. XX, kurā paredzēts, ka tiesnešu pensionēšanās vecums 10 gadu laikā ir pakāpeniski jāsamazina līdz 65 gadiem, un izklāstīti kritēriji atjaunošanai amatā vai kompensācijas piešķiršanai. Saskaņā ar likumu pensionētiem tiesnešiem bija iespēja atgriezties sākotnējā amatā tajā pašā tiesā un ar tiem pašiem nosacījumiem, kādi tika piemēroti, pirms tika pieņemti noteikumi par pensionēšanos, bet gadījumos, kad viņi nevēlētos atgriezties, viņi saņemtu vienreizēju kompensāciju par 12 mēnešos zaudēto atalgojumu un varētu iesniegt prasību tiesā par papildu kompensāciju, taču atjaunošana administrācijā vadošajos amatos garantēta netika. Tomēr Komisija atzinīgi novērtēja pasākumus, kurus Ungārija pieņēmusi, lai panāktu savu pensionēšanās tiesību aktu atbilstību ES tiesību aktiem. Starptautiskās advokātu kolēģijas Cilvēktiesību institūta 2015. gada oktobra ziņojumā ir norādīts, ka lielākā daļa no amata atbrīvoto tiesnešu savos sākotnējos amatos vairs neatgriezās, daļēji tādēļ, ka viņu iepriekšējās amata vietas jau bija aizpildītas. Tā arī norādīja, ka nav iespējams nodrošināt Ungārijas tiesu iestāžu neatkarību un objektivitāti un ka tiesiskums joprojām ir novājināts.

| (16) | Eiropas Cilvēktiesību tiesa (ECT) 2015. gada 16. jūlijā pieņēma spriedumu lietā Gaszó pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāptas tiesības uz taisnīgu tiesu un efektīvu tiesību aizsardzību. ECT secināja, ka pārkāpumu pamatā bija prakse, kas izpaudās kā Ungārijas regulārā nespēja nodrošināt, ka tiesvedība, ar ko nosaka pilsoniskās tiesības un pienākumus, tiek pabeigta pieņemamā laikā, un veikt pasākumus, kas ļauj pieteikumu iesniedzējiem pieprasīt kompensāciju par pārmērīgi ilgo civilo tiesvedību vietējā līmenī. Šis spriedums vēl nav izpildīts. Jaunajā Ungārijas Civilprocesa kodeksā, kas pieņemts 2016. gadā, paredzēts paātrināt tiesvedību civillietās, ieviešot divu pakāpju procedūru. Ungārija ir informējusi Eiropas Padomes Ministru komiteju, ka 2018. gada oktobrī tiks pieņemts jauns likums, ar ko izveido efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekli ieilgušas tiesvedības gadījumos. |
| --- | --- |

(16)

Eiropas Cilvēktiesību tiesa (ECT) 2015. gada 16. jūlijā pieņēma spriedumu lietā Gaszó pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāptas tiesības uz taisnīgu tiesu un efektīvu tiesību aizsardzību. ECT secināja, ka pārkāpumu pamatā bija prakse, kas izpaudās kā Ungārijas regulārā nespēja nodrošināt, ka tiesvedība, ar ko nosaka pilsoniskās tiesības un pienākumus, tiek pabeigta pieņemamā laikā, un veikt pasākumus, kas ļauj pieteikumu iesniedzējiem pieprasīt kompensāciju par pārmērīgi ilgo civilo tiesvedību vietējā līmenī. Šis spriedums vēl nav izpildīts. Jaunajā Ungārijas Civilprocesa kodeksā, kas pieņemts 2016. gadā, paredzēts paātrināt tiesvedību civillietās, ieviešot divu pakāpju procedūru. Ungārija ir informējusi Eiropas Padomes Ministru komiteju, ka 2018. gada oktobrī tiks pieņemts jauns likums, ar ko izveido efektīvu tiesiskās aizsardzības līdzekli ieilgušas tiesvedības gadījumos.

| (17) | ECT 2016. gada 23. jūnijā pieņēma spriedumu lietā Baka pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāptas András Baka tiesības vērsties tiesā un tiesības uz vārda brīvību; 2009. gada jūnijā viņu uz sešiem gadiem ievēlēja par Augstākās tiesas priekšsēdētāju, bet šo amatu viņš zaudēja saskaņā ar pārejas noteikumiem Pamatlikumā, kas paredz, ka Augstākās tiesas tiesību pārņēmēja ir Kúria. Šis spriedums vēl nav izpildīts. 2017. gada 10. martā Eiropas Padomes Ministru komiteja uzdeva veikt pasākumus, lai novērstu turpmāku priekšlaicīgu tiesnešu atcelšanu no amata līdzīgu iemeslu dēļ, tādējādi novēršot jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu šajā saistībā. Ungārijas valdība norādīja, ka šie pasākumi nav saistīti ar sprieduma izpildi. |
| --- | --- |

(17)

ECT 2016. gada 23. jūnijā pieņēma spriedumu lietā Baka pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāptas András Baka tiesības vērsties tiesā un tiesības uz vārda brīvību; 2009. gada jūnijā viņu uz sešiem gadiem ievēlēja par Augstākās tiesas priekšsēdētāju, bet šo amatu viņš zaudēja saskaņā ar pārejas noteikumiem Pamatlikumā, kas paredz, ka Augstākās tiesas tiesību pārņēmēja ir Kúria. Šis spriedums vēl nav izpildīts. 2017. gada 10. martā Eiropas Padomes Ministru komiteja uzdeva veikt pasākumus, lai novērstu turpmāku priekšlaicīgu tiesnešu atcelšanu no amata līdzīgu iemeslu dēļ, tādējādi novēršot jebkādu ļaunprātīgu izmantošanu šajā saistībā. Ungārijas valdība norādīja, ka šie pasākumi nav saistīti ar sprieduma izpildi.

| (18) | 2008. gada 29. septembrīAndrás Jóri uz sešiem gadiem tika iecelts par datu aizsardzības komisāru. Tomēr Ungārijas parlaments ar likumu, kas stājās spēkā 2012. gada 1. janvārī, nolēma datu aizsardzības sistēmu reformēt un komisāru aizstāt ar valsts iestādi, kas atbild par datu aizsardzību un informācijas brīvību. András Jóri bija jāatstāj amats pirms pilnvaru termiņa beigām. 2014. gada 8. aprīlī Tiesa nosprieda, ka uzraudzības iestāžu neatkarība obligāti nozīmē pienākumu ļaut tām darboties līdz pilnvaru termiņa beigām un ka Ungārija nav izpildījusi pienākumus, kas tai noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (2). Ungārija izdarīja grozījumus noteikumos par komisāra iecelšanu, izteica atvainošanos un samaksāja kompensācijas summu, par ko panākta vienošanās. |
| --- | --- |

(18)

2008. gada 29. septembrīAndrás Jóri uz sešiem gadiem tika iecelts par datu aizsardzības komisāru. Tomēr Ungārijas parlaments ar likumu, kas stājās spēkā 2012. gada 1. janvārī, nolēma datu aizsardzības sistēmu reformēt un komisāru aizstāt ar valsts iestādi, kas atbild par datu aizsardzību un informācijas brīvību. András Jóri bija jāatstāj amats pirms pilnvaru termiņa beigām. 2014. gada 8. aprīlī Tiesa nosprieda, ka uzraudzības iestāžu neatkarība obligāti nozīmē pienākumu ļaut tām darboties līdz pilnvaru termiņa beigām un ka Ungārija nav izpildījusi pienākumus, kas tai noteikti Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvā 95/46/EK (2). Ungārija izdarīja grozījumus noteikumos par komisāra iecelšanu, izteica atvainošanos un samaksāja kompensācijas summu, par ko panākta vienošanās.

| (19) | Venēcijas komisija 2012. gada 19. jūnija atzinumā par 2011. gada Likumu Nr. CLXIII par prokuratūru un 2011. gada Likumu Nr. CLXIV par ģenerālprokurora, prokuroru un citu prokuratūras darbinieku statusu un prokurora profesiju Ungārijā konstatēja vairākus trūkumus. 2015. gada 27. marta ziņojumā GRECO mudināja Ungārijas iestādes veikt papildu pasākumus, lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu un palielinātu prokuratūras neatkarību, cita starpā atņemot iespēju ģenerālprokuroru ievēlēt atkārtoti. Turklāt GRECO pieprasīja, lai disciplinārlietas pret ierindas prokuroriem būtu pārredzamākas un lai lēmumi lietas nodot no viena prokurora citam tiktu balstīti uz stingriem juridiskiem kritērijiem un pamatojumiem. Saskaņā ar Ungārijas valdības sniegto informāciju GRECO 2017. gada atbilstības ziņojumā ir atzīts Ungārijas progress attiecībā uz prokuroriem (Ungārijas iestādes vēl nav atļāvušas to publicēt, neraugoties uz aicinājumiem GRECO plenārsēdēs). Otrais atbilstības ziņojums vēl nav pabeigts. |
| --- | --- |

(19)

Venēcijas komisija 2012. gada 19. jūnija atzinumā par 2011. gada Likumu Nr. CLXIII par prokuratūru un 2011. gada Likumu Nr. CLXIV par ģenerālprokurora, prokuroru un citu prokuratūras darbinieku statusu un prokurora profesiju Ungārijā konstatēja vairākus trūkumus. 2015. gada 27. marta ziņojumā GRECO mudināja Ungārijas iestādes veikt papildu pasākumus, lai nepieļautu ļaunprātīgu izmantošanu un palielinātu prokuratūras neatkarību, cita starpā atņemot iespēju ģenerālprokuroru ievēlēt atkārtoti. Turklāt GRECO pieprasīja, lai disciplinārlietas pret ierindas prokuroriem būtu pārredzamākas un lai lēmumi lietas nodot no viena prokurora citam tiktu balstīti uz stingriem juridiskiem kritērijiem un pamatojumiem. Saskaņā ar Ungārijas valdības sniegto informāciju GRECO 2017. gada atbilstības ziņojumā ir atzīts Ungārijas progress attiecībā uz prokuroriem (Ungārijas iestādes vēl nav atļāvušas to publicēt, neraugoties uz aicinājumiem GRECO plenārsēdēs). Otrais atbilstības ziņojums vēl nav pabeigts.

Korupcija un interešu konflikti

| (20) | 2015. gada 27. marta ziņojumā GRECO aicināja izstrādāt Ungārijas parlamenta deputātu rīcības kodeksu attiecībā uz interešu konfliktu gadījumiem. Turklāt deputātiem būtu arī jāziņo par interešu konfliktiem, kas rodas ad hoc veidā, un šī prasība būtu jāpapildina ar stingrāku pienākumu iesniegt aktīvu deklarācijas. Būtu arī jāparedz noteikumi, kas ļauj piemērot sankcijas par neprecīzu aktīvu deklarāciju iesniegšanu. Turklāt aktīvu deklarācijas būtu jāpublisko tiešsaistē, lai nodrošinātu īstu demokrātisko pārraudzību. Būtu jāizveido standartizēta elektroniska datubāze, lai nodrošinātu pārredzamu piekļuvi visām deklarācijām un to grozījumiem. |
| --- | --- |

(20)

2015. gada 27. marta ziņojumā GRECO aicināja izstrādāt Ungārijas parlamenta deputātu rīcības kodeksu attiecībā uz interešu konfliktu gadījumiem. Turklāt deputātiem būtu arī jāziņo par interešu konfliktiem, kas rodas ad hoc veidā, un šī prasība būtu jāpapildina ar stingrāku pienākumu iesniegt aktīvu deklarācijas. Būtu arī jāparedz noteikumi, kas ļauj piemērot sankcijas par neprecīzu aktīvu deklarāciju iesniegšanu. Turklāt aktīvu deklarācijas būtu jāpublisko tiešsaistē, lai nodrošinātu īstu demokrātisko pārraudzību. Būtu jāizveido standartizēta elektroniska datubāze, lai nodrošinātu pārredzamu piekļuvi visām deklarācijām un to grozījumiem.

| (21) | EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja ierobežotā vēlēšanu novērošanas misija savā 2018. gada 27. jūnija ziņojumā secināja, ka kampaņu izdevumu ierobežotā uzraudzība un nepietiekamā ziņošana par kampaņu līdzekļu avotiem līdz vēlēšanu beigām samazina kampaņu finansējuma pārredzamību un vēlētāju spēju izdarīt apzinātu izvēli, kas ir pretrunā starptautiskajām saistībām un labai praksei. Valsts Revīzijas birojs ir pilnvarots uzraudzīt un kontrolēt tiesību aktos noteikto prasību izpildi. Ziņojumā nebija iekļauts Valsts Revīzijas biroja oficiālais revīzijas ziņojums par 2018. gada parlamenta vēlēšanām, jo tajā laikā tas vēl nebija pabeigts. |
| --- | --- |

(21)

EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja ierobežotā vēlēšanu novērošanas misija savā 2018. gada 27. jūnija ziņojumā secināja, ka kampaņu izdevumu ierobežotā uzraudzība un nepietiekamā ziņošana par kampaņu līdzekļu avotiem līdz vēlēšanu beigām samazina kampaņu finansējuma pārredzamību un vēlētāju spēju izdarīt apzinātu izvēli, kas ir pretrunā starptautiskajām saistībām un labai praksei. Valsts Revīzijas birojs ir pilnvarots uzraudzīt un kontrolēt tiesību aktos noteikto prasību izpildi. Ziņojumā nebija iekļauts Valsts Revīzijas biroja oficiālais revīzijas ziņojums par 2018. gada parlamenta vēlēšanām, jo tajā laikā tas vēl nebija pabeigts.

| (22) | Atvērtās pārvaldības partnerības (OGP) koordinācijas komiteja 2016. gada 7. decembrī saņēma vēstuli no Ungārijas valdības, kura paziņoja par tās tūlītējo izstāšanos no partnerības, kurā brīvprātīgi apvienojušās 75 valstis un simtiem pilsoniskās sabiedrības organizāciju. Šī partnerība Ungārijas valdību uzraudzīja kopš 2015. gada jūlija saistībā ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju paustajām bažām, jo īpaši par to darbības iespējām valstī. Ne visas ES dalībvalstis ir OGP dalībnieces. |
| --- | --- |

(22)

Atvērtās pārvaldības partnerības (OGP) koordinācijas komiteja 2016. gada 7. decembrī saņēma vēstuli no Ungārijas valdības, kura paziņoja par tās tūlītējo izstāšanos no partnerības, kurā brīvprātīgi apvienojušās 75 valstis un simtiem pilsoniskās sabiedrības organizāciju. Šī partnerība Ungārijas valdību uzraudzīja kopš 2015. gada jūlija saistībā ar pilsoniskās sabiedrības organizāciju paustajām bažām, jo īpaši par to darbības iespējām valstī. Ne visas ES dalībvalstis ir OGP dalībnieces.

| (23) | Ungārija saņem Savienības fondu līdzekļus 4,4 % apmērā no tās IKP, kas veido vairāk nekā pusi no tās publiskajām investīcijām. Līgumu skaits, kas piešķirti pēc publiskā iepirkuma procedūrām, kurās saņemts tikai viens piedāvājums, 2016. gadā joprojām sasniedza augsto 36 % robežu. Attiecībā uz Ungāriju Savienībā ir pieņemts vislielākais OLAF finanšu ieteikumu īpatsvars par struktūrfondiem un lauksaimniecību laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam. OLAF 2016. gadā pabeidza izmeklēšanu par kādu EUR 1,7 miljardu vērtu transporta projektu Ungārijā, kurā galvenie dalībnieki bija vairāki starptautiski specializēti būvniecības uzņēmumi. Izmeklēšanā tika atklāti ļoti smagi pārkāpumi, kā arī iespējama krāpšana un korupcija saistībā ar projekta izpildi. OLAF 2017. gadā atklāja “nopietnus pārkāpumus” un “interešu konfliktus” izmeklēšanas laikā saistībā ar 35 līgumiem par ielu apgaismojumu, kas bija piešķirti uzņēmumam, kura īpašnieks tajā laikā bija Ungārijas ministru prezidenta znots. OLAF nosūtīja savu nobeiguma ziņojumu ar finanšu ieteikumiem Komisijas Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātam atgūt EUR 43,7 miljonus un tiesiska rakstura ieteikumiem Ungārijas ģenerālprokuroram. Pārrobežu izmeklēšana, ko OLAF noslēdza 2017. gadā, ietvēra apgalvojumus, kas saistīti ar iespējamo Savienības līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu 31 pētniecības un attīstības projektā. Izmeklēšana, kas notika Ungārijā, Latvijā un Serbijā, atklāja apakšuzņēmuma līgumu shēmu, kas tika izmantota, lai mākslīgi palielinātu projekta izmaksas un slēptu faktu, ka gala piegādātāji ir saistītie uzņēmumi. Tādēļ OLAF pabeidza izmeklēšanu ar finanšu ieteikumu Komisijai atgūt EUR 28,3 miljonus un tiesiska rakstura ieteikumu Ungārijas tiesu iestādēm. Ungārija nolēma nepiedalīties Eiropas Prokuratūras izveidošanā, kas būs atbildīga par noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanu, to izdarītāju un līdzdalībnieku kriminālvajāšanu un tiesāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses. |
| --- | --- |

(23)

Ungārija saņem Savienības fondu līdzekļus 4,4 % apmērā no tās IKP, kas veido vairāk nekā pusi no tās publiskajām investīcijām. Līgumu skaits, kas piešķirti pēc publiskā iepirkuma procedūrām, kurās saņemts tikai viens piedāvājums, 2016. gadā joprojām sasniedza augsto 36 % robežu. Attiecībā uz Ungāriju Savienībā ir pieņemts vislielākais OLAF finanšu ieteikumu īpatsvars par struktūrfondiem un lauksaimniecību laikposmam no 2013. gada līdz 2017. gadam. OLAF 2016. gadā pabeidza izmeklēšanu par kādu EUR 1,7 miljardu vērtu transporta projektu Ungārijā, kurā galvenie dalībnieki bija vairāki starptautiski specializēti būvniecības uzņēmumi. Izmeklēšanā tika atklāti ļoti smagi pārkāpumi, kā arī iespējama krāpšana un korupcija saistībā ar projekta izpildi. OLAF 2017. gadā atklāja “nopietnus pārkāpumus” un “interešu konfliktus” izmeklēšanas laikā saistībā ar 35 līgumiem par ielu apgaismojumu, kas bija piešķirti uzņēmumam, kura īpašnieks tajā laikā bija Ungārijas ministru prezidenta znots. OLAF nosūtīja savu nobeiguma ziņojumu ar finanšu ieteikumiem Komisijas Reģionālās politikas un pilsētpolitikas ģenerāldirektorātam atgūt EUR 43,7 miljonus un tiesiska rakstura ieteikumiem Ungārijas ģenerālprokuroram. Pārrobežu izmeklēšana, ko OLAF noslēdza 2017. gadā, ietvēra apgalvojumus, kas saistīti ar iespējamo Savienības līdzekļu ļaunprātīgu izmantošanu 31 pētniecības un attīstības projektā. Izmeklēšana, kas notika Ungārijā, Latvijā un Serbijā, atklāja apakšuzņēmuma līgumu shēmu, kas tika izmantota, lai mākslīgi palielinātu projekta izmaksas un slēptu faktu, ka gala piegādātāji ir saistītie uzņēmumi. Tādēļ OLAF pabeidza izmeklēšanu ar finanšu ieteikumu Komisijai atgūt EUR 28,3 miljonus un tiesiska rakstura ieteikumu Ungārijas tiesu iestādēm. Ungārija nolēma nepiedalīties Eiropas Prokuratūras izveidošanā, kas būs atbildīga par noziedzīgu nodarījumu izmeklēšanu, to izdarītāju un līdzdalībnieku kriminālvajāšanu un tiesāšanu par noziedzīgiem nodarījumiem, kas skar Savienības finanšu intereses.

| (24) | Saskaņā ar septīto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju valdības darbības efektivitāte kopš 1996. gada Ungārijā ir mazinājusies un tā ir viena no dalībvalstīm Savienībā ar vismazāk efektīvu valdību. Visu Ungārijas reģionu pārvaldes rādītāji kvalitātes ziņā ir krietni zemāki par vidējiem Savienībā. Saskaņā ar 2014. gadā publicēto Komisijas pretkorupcijas ziņojumu korupcija Ungārijā tiek uzskatīta par izplatītu (89 %). Saskaņā ar Pasaules Ekonomikas foruma publicēto globālās konkurētspējas indeksu 2017.–2018. gadam augstais korupcijas līmenis bija viens no faktoriem, kas Ungārijā radīja vislielākās problēmas darījumdarbības jomā. |
| --- | --- |

(24)

Saskaņā ar septīto ziņojumu par ekonomisko, sociālo un teritoriālo kohēziju valdības darbības efektivitāte kopš 1996. gada Ungārijā ir mazinājusies un tā ir viena no dalībvalstīm Savienībā ar vismazāk efektīvu valdību. Visu Ungārijas reģionu pārvaldes rādītāji kvalitātes ziņā ir krietni zemāki par vidējiem Savienībā. Saskaņā ar 2014. gadā publicēto Komisijas pretkorupcijas ziņojumu korupcija Ungārijā tiek uzskatīta par izplatītu (89 %). Saskaņā ar Pasaules Ekonomikas foruma publicēto globālās konkurētspējas indeksu 2017.–2018. gadam augstais korupcijas līmenis bija viens no faktoriem, kas Ungārijā radīja vislielākās problēmas darījumdarbības jomā.

Privātuma un datu aizsardzība

| (25) | ECT 2016. gada 12. janvārī pieņēma spriedumu lietā Szabó un Vissy pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāptas tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību, jo nav pietiekamu juridisku garantiju pret iespējami nelikumīgu slepenu novērošanu valsts drošības vajadzībām, tostarp saistībā ar telesakaru izmantošanu. Pieprasījuma iesniedzēji nav apgalvojuši, ka ir bijuši pakļauti slepenas novērošanas pasākumiem, tāpēc nešķiet nepieciešams nekāds turpmākais atsevišķais pasākums. Kā vispārējs pasākums ir vajadzīgi grozījumi attiecīgajos tiesību aktos. Ungārijas kompetento ministriju eksperti pašreiz apspriež priekšlikumus grozījumiem Likumā par valsts drošības dienestu. Tāpēc šis spriedums vēl nav izpildīts. |
| --- | --- |

(25)

ECT 2016. gada 12. janvārī pieņēma spriedumu lietā Szabó un Vissy pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāptas tiesības uz privātās dzīves neaizskaramību, jo nav pietiekamu juridisku garantiju pret iespējami nelikumīgu slepenu novērošanu valsts drošības vajadzībām, tostarp saistībā ar telesakaru izmantošanu. Pieprasījuma iesniedzēji nav apgalvojuši, ka ir bijuši pakļauti slepenas novērošanas pasākumiem, tāpēc nešķiet nepieciešams nekāds turpmākais atsevišķais pasākums. Kā vispārējs pasākums ir vajadzīgi grozījumi attiecīgajos tiesību aktos. Ungārijas kompetento ministriju eksperti pašreiz apspriež priekšlikumus grozījumiem Likumā par valsts drošības dienestu. Tāpēc šis spriedums vēl nav izpildīts.

| (26) | ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas, ka Ungārijas tiesiskais regulējums attiecībā uz slepenu novērošanu valsts drošības vajadzībām ļauj masveidā pārtvert sakarus un nesniedz pietiekamas garantijas pret patvaļīgu iejaukšanos tiesībās uz privātumu. Komiteja pauda bažas arī par to, ka nav noteikumu, kas nodrošinātu efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā un pēc novērošanas pasākuma pabeigšanas iespējami ātrāk informētu attiecīgo personu, neapdraudot ierobežojuma mērķi. |
| --- | --- |

(26)

ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas, ka Ungārijas tiesiskais regulējums attiecībā uz slepenu novērošanu valsts drošības vajadzībām ļauj masveidā pārtvert sakarus un nesniedz pietiekamas garantijas pret patvaļīgu iejaukšanos tiesībās uz privātumu. Komiteja pauda bažas arī par to, ka nav noteikumu, kas nodrošinātu efektīvus tiesiskās aizsardzības līdzekļus ļaunprātīgas izmantošanas gadījumā un pēc novērošanas pasākuma pabeigšanas iespējami ātrāk informētu attiecīgo personu, neapdraudot ierobežojuma mērķi.

Vārda brīvība

| (27) | Venēcijas komisija 2015. gada 22. jūnijā pieņēma atzinumu par Ungārijas tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā (Likumu Nr. CLXXXV par plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem un plašsaziņas līdzekļiem, Likumu Nr. CIV par preses brīvību, kā arī tiesību aktiem par nodokļu uzlikšanu plašsaziņas līdzekļu reklāmas ieņēmumiem); šajā atzinumā tā pieprasīja veikt vairākas izmaiņas preses likumā un plašsaziņas līdzekļu likumā, jo īpaši attiecībā uz “plašsaziņas līdzekļu nelegāla satura” definēšanu, žurnālistu informācijas avotu atklāšanu un sankciju piemērošanu plašsaziņas līdzekļiem. Līdzīgas bažas izskanēja analīzē, ko 2011. gada februārī pasūtīja EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā, un tās pauda Eiropas Padomes iepriekšējais cilvēktiesību komisārs 2011. gada 25. februāra atzinumā par Ungārijas tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā, ņemot vērā Eiropas Padomes standartus attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī Eiropas Padomes eksperti 2012. gada 11. maija slēdzienā par Ungārijas tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā. Eiropas Padomes ģenerālsekretārs savā 2013. gada 29. janvāra paziņojumā atzinīgi novērtēja, ka apspriedēs plašsaziņas līdzekļu jomā ir panāktas vairākas svarīgas izmaiņas. Tomēr Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2014. gada 16. decembrī publicētajā ziņojumā, kas tika sagatavots pēc viņa brauciena uz Ungāriju, atgādināja, ka bažas vēl pastāv. Komisārs arī minēja jautājumus par plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrāciju un pašcenzūru un norādīja, ka tiesiskais regulējums, kas nosaka kriminālatbildību par neslavas celšanu, būtu jāatceļ. |
| --- | --- |

(27)

Venēcijas komisija 2015. gada 22. jūnijā pieņēma atzinumu par Ungārijas tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā (Likumu Nr. CLXXXV par plašsaziņas līdzekļu pakalpojumiem un plašsaziņas līdzekļiem, Likumu Nr. CIV par preses brīvību, kā arī tiesību aktiem par nodokļu uzlikšanu plašsaziņas līdzekļu reklāmas ieņēmumiem); šajā atzinumā tā pieprasīja veikt vairākas izmaiņas preses likumā un plašsaziņas līdzekļu likumā, jo īpaši attiecībā uz “plašsaziņas līdzekļu nelegāla satura” definēšanu, žurnālistu informācijas avotu atklāšanu un sankciju piemērošanu plašsaziņas līdzekļiem. Līdzīgas bažas izskanēja analīzē, ko 2011. gada februārī pasūtīja EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā, un tās pauda Eiropas Padomes iepriekšējais cilvēktiesību komisārs 2011. gada 25. februāra atzinumā par Ungārijas tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā, ņemot vērā Eiropas Padomes standartus attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī Eiropas Padomes eksperti 2012. gada 11. maija slēdzienā par Ungārijas tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā. Eiropas Padomes ģenerālsekretārs savā 2013. gada 29. janvāra paziņojumā atzinīgi novērtēja, ka apspriedēs plašsaziņas līdzekļu jomā ir panāktas vairākas svarīgas izmaiņas. Tomēr Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2014. gada 16. decembrī publicētajā ziņojumā, kas tika sagatavots pēc viņa brauciena uz Ungāriju, atgādināja, ka bažas vēl pastāv. Komisārs arī minēja jautājumus par plašsaziņas līdzekļu īpašumtiesību koncentrāciju un pašcenzūru un norādīja, ka tiesiskais regulējums, kas nosaka kriminālatbildību par neslavas celšanu, būtu jāatceļ.

| (28) | 2015. gada 22. jūnija atzinumā par tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā Venēcijas komisija atzinīgi vērtēja Ungārijas valdības gadiem ilgos centienus uzlabot plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu kopuma sākotnējo tekstu, ievērojot dažādu novērotāju, tostarp Eiropas Padomes, apsvērumus, un pozitīvi atzīmēja Ungārijas iestāžu vēlmi turpināt dialogu. Tomēr Venēcijas komisija uzsvēra, ka ir jāmaina noteikumi, kas reglamentē Plašsaziņas līdzekļu padomes locekļu ievēlēšanu, lai nodrošinātu sociāli nozīmīgu politisko un citu grupu taisnīgu pārstāvību, un ir jāpārskata Plašsaziņas līdzekļu padomes priekšsēdētāja vai Plašsaziņas līdzekļu iestādes vadītāja iecelšanas metode un amats, lai samazinātu varas koncentrāciju un nodrošinātu politisku neitralitāti; tādā pašā veidā būtu jāreformē arī Pilnvaroto padome. Venēcijas komisija arī ieteica decentralizēt sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzēju pārvaldību un panākt, ka Valsts ziņu aģentūra nav vienīgā, kas sniedz ziņas sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējiem. Līdzīgas bažas izskanēja analīzē, ko 2011. gada februārī pasūtīja EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā, un tās pauda Eiropas Padomes iepriekšējais cilvēktiesību komisārs 2011. gada 25. februāra atzinumā par Ungārijas tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā, ņemot vērā Eiropas Padomes standartus attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī Eiropas Padomes eksperti 2012. gada 11. maija slēdzienā par Ungārijas tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā. Eiropas Padomes ģenerālsekretārs savā 2013. gada 29. janvāra paziņojumā atzinīgi novērtēja, ka apspriedēs plašsaziņas līdzekļu jomā ir panāktas vairākas svarīgas izmaiņas. Tomēr Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2014. gada 16. decembrī publicētajā ziņojumā, kas tika sagatavots pēc viņa brauciena uz Ungāriju, atgādināja, ka bažas vēl pastāv. |
| --- | --- |

(28)

2015. gada 22. jūnija atzinumā par tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā Venēcijas komisija atzinīgi vērtēja Ungārijas valdības gadiem ilgos centienus uzlabot plašsaziņas līdzekļu tiesību aktu kopuma sākotnējo tekstu, ievērojot dažādu novērotāju, tostarp Eiropas Padomes, apsvērumus, un pozitīvi atzīmēja Ungārijas iestāžu vēlmi turpināt dialogu. Tomēr Venēcijas komisija uzsvēra, ka ir jāmaina noteikumi, kas reglamentē Plašsaziņas līdzekļu padomes locekļu ievēlēšanu, lai nodrošinātu sociāli nozīmīgu politisko un citu grupu taisnīgu pārstāvību, un ir jāpārskata Plašsaziņas līdzekļu padomes priekšsēdētāja vai Plašsaziņas līdzekļu iestādes vadītāja iecelšanas metode un amats, lai samazinātu varas koncentrāciju un nodrošinātu politisku neitralitāti; tādā pašā veidā būtu jāreformē arī Pilnvaroto padome. Venēcijas komisija arī ieteica decentralizēt sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzēju pārvaldību un panākt, ka Valsts ziņu aģentūra nav vienīgā, kas sniedz ziņas sabiedrisko plašsaziņas līdzekļu pakalpojumu sniedzējiem. Līdzīgas bažas izskanēja analīzē, ko 2011. gada februārī pasūtīja EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā, un tās pauda Eiropas Padomes iepriekšējais cilvēktiesību komisārs 2011. gada 25. februāra atzinumā par Ungārijas tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā, ņemot vērā Eiropas Padomes standartus attiecībā uz plašsaziņas līdzekļu brīvību, kā arī Eiropas Padomes eksperti 2012. gada 11. maija slēdzienā par Ungārijas tiesību aktiem plašsaziņas līdzekļu jomā. Eiropas Padomes ģenerālsekretārs savā 2013. gada 29. janvāra paziņojumā atzinīgi novērtēja, ka apspriedēs plašsaziņas līdzekļu jomā ir panāktas vairākas svarīgas izmaiņas. Tomēr Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2014. gada 16. decembrī publicētajā ziņojumā, kas tika sagatavots pēc viņa brauciena uz Ungāriju, atgādināja, ka bažas vēl pastāv.

| (29) | 2012. gada 18. oktobrī Venēcijas komisija pieņēma atzinumu par 2011. gada Likumu Nr. CXII par informatīvo pašnoteikšanos un informācijas brīvību Ungārijā. Neraugoties uz kopumā pozitīvo novērtējumu, Venēcijas komisija norādīja, ka ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi. Tomēr pēc nākamajiem grozījumiem šajā likumā tiesības uz piekļuvi valdības informācijai tika būtiski ierobežotas vēl vairāk. Šie grozījumi tika kritizēti analīzē, ko 2016. gada martā pasūtīja EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā. Tā norādīja, ka summas, kas iekasējamas par tiešajām izmaksām, šķiet pilnībā pamatotas, bet maksa par valsts amatpersonu laiku, lai atbildētu uz pieprasījumiem, ir nepieņemama. Kā tika atzīts Komisijas 2018. gada pārskatā par valsti, datu aizsardzības komisārs un tiesas, tostarp Konstitucionālā tiesa, ir ieņēmuši progresīvu nostāju ar pārredzamību saistītajās lietās. |
| --- | --- |

(29)

2012. gada 18. oktobrī Venēcijas komisija pieņēma atzinumu par 2011. gada Likumu Nr. CXII par informatīvo pašnoteikšanos un informācijas brīvību Ungārijā. Neraugoties uz kopumā pozitīvo novērtējumu, Venēcijas komisija norādīja, ka ir vajadzīgi turpmāki uzlabojumi. Tomēr pēc nākamajiem grozījumiem šajā likumā tiesības uz piekļuvi valdības informācijai tika būtiski ierobežotas vēl vairāk. Šie grozījumi tika kritizēti analīzē, ko 2016. gada martā pasūtīja EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā. Tā norādīja, ka summas, kas iekasējamas par tiešajām izmaksām, šķiet pilnībā pamatotas, bet maksa par valsts amatpersonu laiku, lai atbildētu uz pieprasījumiem, ir nepieņemama. Kā tika atzīts Komisijas 2018. gada pārskatā par valsti, datu aizsardzības komisārs un tiesas, tostarp Konstitucionālā tiesa, ir ieņēmuši progresīvu nostāju ar pārredzamību saistītajās lietās.

| (30) | EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja ierobežotā vēlēšanu novērošanas misija attiecībā uz 2018. gada Ungārijas parlamenta vēlēšanām savā 2018. gada 27. jūnija ziņojumā secināja, ka piekļuve informācijai, kā arī plašsaziņas līdzekļu un biedrošanās brīvība ir ierobežota, tostarp nesen veikto tiesību aktu grozījumu dēļ, un ka kampaņas atspoguļojums plašsaziņas līdzekļos bija plašs, tomēr ļoti polarizēts, un tam trūka kritiskas analīzes sakarā ar plašsaziņas līdzekļu īpašnieku politizētību un valsts reklāmas kampaņu ieplūšanu. Valsts apraides organizācija izpildīja savu uzdevumu nodrošināt konkurējošiem kandidātiem brīvu ētera laiku, bet tās ziņu raidījumi un redakcijas pārraides nepārprotami deva priekšroku valdošajai koalīcijai — pretrunā starptautiskajiem standartiem. Lielākā daļa komerciālo raidsabiedrību atspoguļoja kādas no pusēm nostāju — vai nu par labu valdošajām, vai opozīcijas partijām. Tiešsaistes plašsaziņas līdzekļi bija nodrošinājuši platformu plurālistiskām, uz problēmu risināšanu vērstām politiskām debatēm. Tā arī norādīja, ka īpašumtiesību politizācijai apvienojumā ar ierobežojošu tiesisko regulējumu un to, ka trūkst neatkarīga plašsaziņas līdzekļu regulatora, ir atturoša ietekme uz redakcijas brīvību, ierobežojot vēlētāju piekļuvi plurālistiskai informācijai. Tā arī norādīja, ka ar grozījumiem tika ieviesti nepamatoti ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi informācijai, paplašinot neizpaužamas informācijas definīciju un palielinot maksu par informācijas pieprasījumu apstrādi. |
| --- | --- |

(30)

EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību biroja ierobežotā vēlēšanu novērošanas misija attiecībā uz 2018. gada Ungārijas parlamenta vēlēšanām savā 2018. gada 27. jūnija ziņojumā secināja, ka piekļuve informācijai, kā arī plašsaziņas līdzekļu un biedrošanās brīvība ir ierobežota, tostarp nesen veikto tiesību aktu grozījumu dēļ, un ka kampaņas atspoguļojums plašsaziņas līdzekļos bija plašs, tomēr ļoti polarizēts, un tam trūka kritiskas analīzes sakarā ar plašsaziņas līdzekļu īpašnieku politizētību un valsts reklāmas kampaņu ieplūšanu. Valsts apraides organizācija izpildīja savu uzdevumu nodrošināt konkurējošiem kandidātiem brīvu ētera laiku, bet tās ziņu raidījumi un redakcijas pārraides nepārprotami deva priekšroku valdošajai koalīcijai — pretrunā starptautiskajiem standartiem. Lielākā daļa komerciālo raidsabiedrību atspoguļoja kādas no pusēm nostāju — vai nu par labu valdošajām, vai opozīcijas partijām. Tiešsaistes plašsaziņas līdzekļi bija nodrošinājuši platformu plurālistiskām, uz problēmu risināšanu vērstām politiskām debatēm. Tā arī norādīja, ka īpašumtiesību politizācijai apvienojumā ar ierobežojošu tiesisko regulējumu un to, ka trūkst neatkarīga plašsaziņas līdzekļu regulatora, ir atturoša ietekme uz redakcijas brīvību, ierobežojot vēlētāju piekļuvi plurālistiskai informācijai. Tā arī norādīja, ka ar grozījumiem tika ieviesti nepamatoti ierobežojumi attiecībā uz piekļuvi informācijai, paplašinot neizpaužamas informācijas definīciju un palielinot maksu par informācijas pieprasījumu apstrādi.

| (31) | ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas par Ungārijas plašsaziņas līdzekļu likumiem un praksi, kas ierobežo uzskatu un vārda brīvību. Tā bažījās, ka pēc vairākiem grozījumiem tiesību aktos spēkā esošais tiesiskais regulējums pilnībā nenodrošina necenzētu un netraucētu presi. Komiteja ar bažām norādīja, ka Plašsaziņas līdzekļu padome un Plašsaziņas līdzekļu iestāde nav pietiekami neatkarīgas, lai veiktu savas funkcijas, un ka tām ir pārmērīgi plašas regulatīvās un sankciju piemērošanas pilnvaras. |
| --- | --- |

(31)

ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas par Ungārijas plašsaziņas līdzekļu likumiem un praksi, kas ierobežo uzskatu un vārda brīvību. Tā bažījās, ka pēc vairākiem grozījumiem tiesību aktos spēkā esošais tiesiskais regulējums pilnībā nenodrošina necenzētu un netraucētu presi. Komiteja ar bažām norādīja, ka Plašsaziņas līdzekļu padome un Plašsaziņas līdzekļu iestāde nav pietiekami neatkarīgas, lai veiktu savas funkcijas, un ka tām ir pārmērīgi plašas regulatīvās un sankciju piemērošanas pilnvaras.

| (32) | EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā 2018. gada 13. aprīlī stingri nosodīja Ungārijas plašsaziņas līdzekļos publicēto sarakstu ar vairāk nekā 200 cilvēku vārdiem, kur bija apgalvots, ka vairāk nekā 2 000 cilvēku, tostarp sarakstā uzskaitītās personas, cenšas “gāzt” valdību. Saraksts 11. aprīlī tika publicēts Ungārijas žurnālā Figyelő, un tajā ir iekļauti daudzu žurnālistu un citu iedzīvotāju vārdi. EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā 2018. gada 7. maijā pauda nopietnas bažas par to, ka tiek liegta akreditācija vairākiem neatkarīgiem žurnālistiem, kas tiem neļāva sniegt reportāžu no Ungārijas jaunā parlamenta atklāšanas sanāksmes. Turklāt tika norādīts, ka šādu notikumu nevajadzētu izmantot kā līdzekli, lai ierobežotu kritisku reportāžu saturu, un ka šāda prakse rada sliktu precedentu Ungārijas parlamenta jaunajam pilnvaru termiņam. |
| --- | --- |

(32)

EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā 2018. gada 13. aprīlī stingri nosodīja Ungārijas plašsaziņas līdzekļos publicēto sarakstu ar vairāk nekā 200 cilvēku vārdiem, kur bija apgalvots, ka vairāk nekā 2 000 cilvēku, tostarp sarakstā uzskaitītās personas, cenšas “gāzt” valdību. Saraksts 11. aprīlī tika publicēts Ungārijas žurnālā Figyelő, un tajā ir iekļauti daudzu žurnālistu un citu iedzīvotāju vārdi. EDSO pārstāvis plašsaziņas līdzekļu brīvības jomā 2018. gada 7. maijā pauda nopietnas bažas par to, ka tiek liegta akreditācija vairākiem neatkarīgiem žurnālistiem, kas tiem neļāva sniegt reportāžu no Ungārijas jaunā parlamenta atklāšanas sanāksmes. Turklāt tika norādīts, ka šādu notikumu nevajadzētu izmantot kā līdzekli, lai ierobežotu kritisku reportāžu saturu, un ka šāda prakse rada sliktu precedentu Ungārijas parlamenta jaunajam pilnvaru termiņam.

Akadēmiskā brīvība

| (33) | 2017. gada 6. oktobrī Venēcijas komisija pieņēma atzinumu par 2017. gada 4. aprīļa Likumu Nr. XXV par grozījumiem 2011. gada Likumā Nr. CCIV par augstāko izglītību Ungārijā. Komisija secināja, ka stingrāku noteikumu ieviešana bez ļoti nopietniem iemesliem kopā ar stingriem termiņiem un nopietnām juridiskām sekām ārvalstu universitātēm, kas ir izveidotas Ungārijā un daudzus gadus tajā likumīgi darbojas, no tiesiskuma un pamattiesību principu un garantiju ievērošanas viedokļa ir ļoti problemātiska. Šīs universitātes un to studentus aizsargā valsts un starptautiskie noteikumi par akadēmisko brīvību, vārda un pulcēšanās brīvību, tiesībām uz izglītību un izglītības brīvību. Venēcijas komisija ieteica Ungārijas iestādēm īpaši nodrošināt, ka jaunajiem noteikumiem par prasību iegūt darba atļauju nav nesamērīgas ietekmes uz akadēmisko brīvību un tos piemēro nediskriminējošā un elastīgā veidā, neapdraudot tās izglītības kvalitāti un starptautisko raksturu, ko jau nodrošina pašreizējās universitātes. Bažas par grozījumiem 2011. gada Likumā Nr. CCIV par augstāko izglītību Ungārijā 2017. gada 11. aprīļa paziņojumā pauda arī ANO īpašie referenti uzskatu un vārda brīvības, mierīgas pulcēšanās un biedrošanās tiesību un kultūras tiesību jautājumos. ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos norādīja, ka šādu ierobežojumu piemērošana domas, vārda un biedrošanās, kā arī akadēmiskajai brīvībai nav pietiekami pamatota. |
| --- | --- |

(33)

2017. gada 6. oktobrī Venēcijas komisija pieņēma atzinumu par 2017. gada 4. aprīļa Likumu Nr. XXV par grozījumiem 2011. gada Likumā Nr. CCIV par augstāko izglītību Ungārijā. Komisija secināja, ka stingrāku noteikumu ieviešana bez ļoti nopietniem iemesliem kopā ar stingriem termiņiem un nopietnām juridiskām sekām ārvalstu universitātēm, kas ir izveidotas Ungārijā un daudzus gadus tajā likumīgi darbojas, no tiesiskuma un pamattiesību principu un garantiju ievērošanas viedokļa ir ļoti problemātiska. Šīs universitātes un to studentus aizsargā valsts un starptautiskie noteikumi par akadēmisko brīvību, vārda un pulcēšanās brīvību, tiesībām uz izglītību un izglītības brīvību. Venēcijas komisija ieteica Ungārijas iestādēm īpaši nodrošināt, ka jaunajiem noteikumiem par prasību iegūt darba atļauju nav nesamērīgas ietekmes uz akadēmisko brīvību un tos piemēro nediskriminējošā un elastīgā veidā, neapdraudot tās izglītības kvalitāti un starptautisko raksturu, ko jau nodrošina pašreizējās universitātes. Bažas par grozījumiem 2011. gada Likumā Nr. CCIV par augstāko izglītību Ungārijā 2017. gada 11. aprīļa paziņojumā pauda arī ANO īpašie referenti uzskatu un vārda brīvības, mierīgas pulcēšanās un biedrošanās tiesību un kultūras tiesību jautājumos. ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos norādīja, ka šādu ierobežojumu piemērošana domas, vārda un biedrošanās, kā arī akadēmiskajai brīvībai nav pietiekami pamatota.

| (34) | Ungārijas parlaments 2017. gada 17. oktobrī jauno kritēriju izpildes termiņu ārvalstu universitātēm, kuras darbojas Ungārijā, pagarināja līdz 2019. gada 1. janvārim, ņemot vērā attiecīgo iestāžu prasību un ievērojot Ungārijas Rektoru konferences priekšsēdētāja ieteikumus. Venēcijas komisija atzinīgi novērtēja termiņa pagarinājumu. Sarunas starp Ungārijas valdību un attiecīgajām ārvalstu augstākās izglītības iestādēm, jo īpaši Centrāleiropas Universitāti, joprojām turpinās, kamēr juridiskais vakuums attiecībā uz ārvalstu universitātēm saglabājas, lai gan Centrāleiropas Universitāte savlaicīgi izpildīja jaunās prasības. |
| --- | --- |

(34)

Ungārijas parlaments 2017. gada 17. oktobrī jauno kritēriju izpildes termiņu ārvalstu universitātēm, kuras darbojas Ungārijā, pagarināja līdz 2019. gada 1. janvārim, ņemot vērā attiecīgo iestāžu prasību un ievērojot Ungārijas Rektoru konferences priekšsēdētāja ieteikumus. Venēcijas komisija atzinīgi novērtēja termiņa pagarinājumu. Sarunas starp Ungārijas valdību un attiecīgajām ārvalstu augstākās izglītības iestādēm, jo īpaši Centrāleiropas Universitāti, joprojām turpinās, kamēr juridiskais vakuums attiecībā uz ārvalstu universitātēm saglabājas, lai gan Centrāleiropas Universitāte savlaicīgi izpildīja jaunās prasības.

| (35) | 2017. gada 7. decembrī Komisija nolēma iesniegt prasību pret Ungāriju Eiropas Savienības Tiesā, pamatojoties uz to, ka grozījumi 2011. gada Likumā Nr. CCIV par augstāko izglītību Ungārijā nesamērīgi ierobežo ES un trešo valstu universitāšu darbību un ka šim likumam ir atkal jāatbilst ES tiesību aktiem. Komisija konstatēja, ka jaunais tiesību akts ir pretrunā tiesībām uz akadēmisko brīvību, izglītību un brīvību veikt uzņēmējdarbību, kas paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Hartā”) un ES juridiskajos pienākumos saskaņā ar starptautiskajām tirdzniecības tiesībām. |
| --- | --- |

(35)

2017. gada 7. decembrī Komisija nolēma iesniegt prasību pret Ungāriju Eiropas Savienības Tiesā, pamatojoties uz to, ka grozījumi 2011. gada Likumā Nr. CCIV par augstāko izglītību Ungārijā nesamērīgi ierobežo ES un trešo valstu universitāšu darbību un ka šim likumam ir atkal jāatbilst ES tiesību aktiem. Komisija konstatēja, ka jaunais tiesību akts ir pretrunā tiesībām uz akadēmisko brīvību, izglītību un brīvību veikt uzņēmējdarbību, kas paredzētas Eiropas Savienības Pamattiesību hartā (“Hartā”) un ES juridiskajos pienākumos saskaņā ar starptautiskajām tirdzniecības tiesībām.

| (36) | 2018. gada 9. augustā publiski kļuva zināms, ka Ungārijas valdība plāno apturēt Eötvös Loránd universitātes (ELTE) dzimumu pētījumu maģistra programmu un atteikties atzīt dzimumu pētījumu maģistra grādu, ko iegūst privātajā Centrāleiropas Universitātē. Eiropas Parlaments norāda, ka Ungārijā notiekošajās publiskajās diskusijās dominē dzimuma koncepcijas nepareiza interpretācija, un izsaka nožēlu par tīšu nepareizu terminu “dzimums” un “dzimumu līdztiesība” interpretāciju. Eiropas Parlaments nosoda uzbrukumus bezmaksas mācībām un pētniecībai, jo īpaši dzimumu pētījumiem, kuru nolūks ir analizēt varas attiecības, diskrimināciju un dzimumu attiecības sabiedrībā un rast risinājumus dažādām nevienlīdzības formām, un pret kuriem ir tikušas mērķtiecīgi vērstas apmelošanas kampaņas. Eiropas Parlaments aicina pilnībā atjaunot un aizsargāt izglītības brīvības demokrātisko pamatprincipu. |
| --- | --- |

(36)

2018. gada 9. augustā publiski kļuva zināms, ka Ungārijas valdība plāno apturēt Eötvös Loránd universitātes (ELTE) dzimumu pētījumu maģistra programmu un atteikties atzīt dzimumu pētījumu maģistra grādu, ko iegūst privātajā Centrāleiropas Universitātē. Eiropas Parlaments norāda, ka Ungārijā notiekošajās publiskajās diskusijās dominē dzimuma koncepcijas nepareiza interpretācija, un izsaka nožēlu par tīšu nepareizu terminu “dzimums” un “dzimumu līdztiesība” interpretāciju. Eiropas Parlaments nosoda uzbrukumus bezmaksas mācībām un pētniecībai, jo īpaši dzimumu pētījumiem, kuru nolūks ir analizēt varas attiecības, diskrimināciju un dzimumu attiecības sabiedrībā un rast risinājumus dažādām nevienlīdzības formām, un pret kuriem ir tikušas mērķtiecīgi vērstas apmelošanas kampaņas. Eiropas Parlaments aicina pilnībā atjaunot un aizsargāt izglītības brīvības demokrātisko pamatprincipu.

Reliģijas brīvība

| (37) | 2011. gada 30. decembrī Ungārijas parlaments pieņēma 2011. gada Likumu Nr. CCVI par tiesībām uz apziņas un reliģijas brīvību un baznīcu, konfesiju un reliģisko kopienu juridisko statusu Ungārijā, kurš stājās spēkā 2012. gada 1. janvārī. Ar šo likumu tika pārskatīts daudzu reliģisko organizāciju zaudēja juridiskās personas statuss un likumīgi atzīto baznīcu skaits Ungārijā tika samazināts līdz 14. 2011. gada 16. decembrī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs pauda bažas par šo likumu Ungārijas iestādēm adresētā vēstulē. 2012. gada februārī, pakļaujoties starptautiskajam spiedienam, Ungārijas parlaments atzīto baznīcu skaitu palielināja līdz 31. 2012. gada 19. martā Venēcijas komisija pieņēma atzinumu par 2011. gada Likumu Nr. CCVI par tiesībām uz apziņas un reliģijas brīvību un baznīcu, konfesiju un reliģisko kopienu juridisko statusu Ungārijā, norādot, ka likumā ir izvirzītas vairākas prasības, kas ir pārmērīgas un balstītas uz patvaļīgiem kritērijiem attiecībā uz baznīcas atzīšanu. Turklāt tā norādīja, ka šā likuma dēļ reģistrācija ir anulēta simtiem agrāk likumīgi atzīto baznīcu un ka likums zināmā mērā veicina nevienlīdzīgu un pat diskriminējošu attieksmi pret reliģijām un kopienām atkarībā no tā, vai tās ir atzītas vai ne. |
| --- | --- |

(37)

2011. gada 30. decembrī Ungārijas parlaments pieņēma 2011. gada Likumu Nr. CCVI par tiesībām uz apziņas un reliģijas brīvību un baznīcu, konfesiju un reliģisko kopienu juridisko statusu Ungārijā, kurš stājās spēkā 2012. gada 1. janvārī. Ar šo likumu tika pārskatīts daudzu reliģisko organizāciju zaudēja juridiskās personas statuss un likumīgi atzīto baznīcu skaits Ungārijā tika samazināts līdz 14. 2011. gada 16. decembrī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs pauda bažas par šo likumu Ungārijas iestādēm adresētā vēstulē. 2012. gada februārī, pakļaujoties starptautiskajam spiedienam, Ungārijas parlaments atzīto baznīcu skaitu palielināja līdz 31. 2012. gada 19. martā Venēcijas komisija pieņēma atzinumu par 2011. gada Likumu Nr. CCVI par tiesībām uz apziņas un reliģijas brīvību un baznīcu, konfesiju un reliģisko kopienu juridisko statusu Ungārijā, norādot, ka likumā ir izvirzītas vairākas prasības, kas ir pārmērīgas un balstītas uz patvaļīgiem kritērijiem attiecībā uz baznīcas atzīšanu. Turklāt tā norādīja, ka šā likuma dēļ reģistrācija ir anulēta simtiem agrāk likumīgi atzīto baznīcu un ka likums zināmā mērā veicina nevienlīdzīgu un pat diskriminējošu attieksmi pret reliģijām un kopienām atkarībā no tā, vai tās ir atzītas vai ne.

| (38) | Ungārijas Konstitucionālā tiesa 2013. gada februārī nolēma, ka atzīto baznīcu reģistrācijas anulēšana neatbilst konstitūcijai. Atbildot uz Konstitucionālās tiesas lēmumu, Ungārijas parlaments 2013. gada martā veica grozījumus Pamatlikumā. 2013. gada jūnijā un septembrī Ungārijas parlaments grozīja 2011. gada Likumu Nr. CCVI, izveidojot divu līmeņu klasifikāciju — “reliģiskās kopienas” un “reģistrētās baznīcas”. 2013. gada septembrī Ungārijas parlaments skaidri grozīja arī Pamatlikumu, lai sev piešķirtu tiesības izraudzīties reliģiskās kopienas “sadarbībai” ar valsti, lai veiktu “sabiedriski derīgas darbības”, piešķirot sev diskrecionāras pilnvaras atzīt reliģisko organizāciju ar divu trešdaļu balsu vairākumu. |
| --- | --- |

(38)

Ungārijas Konstitucionālā tiesa 2013. gada februārī nolēma, ka atzīto baznīcu reģistrācijas anulēšana neatbilst konstitūcijai. Atbildot uz Konstitucionālās tiesas lēmumu, Ungārijas parlaments 2013. gada martā veica grozījumus Pamatlikumā. 2013. gada jūnijā un septembrī Ungārijas parlaments grozīja 2011. gada Likumu Nr. CCVI, izveidojot divu līmeņu klasifikāciju — “reliģiskās kopienas” un “reģistrētās baznīcas”. 2013. gada septembrī Ungārijas parlaments skaidri grozīja arī Pamatlikumu, lai sev piešķirtu tiesības izraudzīties reliģiskās kopienas “sadarbībai” ar valsti, lai veiktu “sabiedriski derīgas darbības”, piešķirot sev diskrecionāras pilnvaras atzīt reliģisko organizāciju ar divu trešdaļu balsu vairākumu.

| (39) | ECT 2014. gada 8. aprīlī pieņēma spriedumu lietā Magyar Keresztény Mennonita Egyház un citi pret Ungāriju, pasludinot, ka Ungārija ir pārkāpusi tiesības uz biedrošanās brīvību saistībā ar apziņas un reliģijas brīvību. Ungārijas Konstitucionālā tiesa konstatēja, ka daži noteikumi, kas reglamentē baznīcas atzīšanas nosacījumus, nav saderīgi ar konstitūciju, un lika likumdevējam attiecīgos noteikumus pielīdzināt atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijas prasībām. Attiecīgais likums tika iesniegts Ungārijas parlamentam 2015. gada decembrī, bet nesaņēma vajadzīgo vairākuma atbalstu. Šis spriedums vēl nav izpildīts. |
| --- | --- |

(39)

ECT 2014. gada 8. aprīlī pieņēma spriedumu lietā Magyar Keresztény Mennonita Egyház un citi pret Ungāriju, pasludinot, ka Ungārija ir pārkāpusi tiesības uz biedrošanās brīvību saistībā ar apziņas un reliģijas brīvību. Ungārijas Konstitucionālā tiesa konstatēja, ka daži noteikumi, kas reglamentē baznīcas atzīšanas nosacījumus, nav saderīgi ar konstitūciju, un lika likumdevējam attiecīgos noteikumus pielīdzināt atbilstīgi Eiropas Cilvēktiesību konvencijas prasībām. Attiecīgais likums tika iesniegts Ungārijas parlamentam 2015. gada decembrī, bet nesaņēma vajadzīgo vairākuma atbalstu. Šis spriedums vēl nav izpildīts.

Biedrošanās brīvība

| (40) | Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2014. gada 9. jūlija vēstulē Ungārijas iestādēm pauda bažas par politiķu izmantoto aizskarošo retoriku, apšaubot NVO darba likumību saistībā ar revīzijām, ko veica Ungārijas valdības Kontroles birojs attiecībā uz NVO, kuras bija EEZ/Norvēģijas subsīdiju NVO fonda dalībnieces un bija saņēmušas tā līdzekļus. Ungārijas valdība parakstīja līgumu ar fondu, un tā rezultātā subsīdijas turpina darboties.. ANO īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos 2016. gada 8.–16. februārī apmeklēja Ungāriju un ziņojumā norādīja, ka būtiskas problēmas rada spēkā esošais tiesiskais regulējums attiecībā uz pamatbrīvību, tādu kā tiesības uz uzskatu un vārda brīvību un mierīgas pulcēšanās un biedrošanās tiesības, izmantošanu un ka tiesību aktiem, kuri attiecas uz valsts drošību un migrāciju, arī var būt ierobežojoša ietekme uz pilsoniskās sabiedrības vidi. |
| --- | --- |

(40)

Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2014. gada 9. jūlija vēstulē Ungārijas iestādēm pauda bažas par politiķu izmantoto aizskarošo retoriku, apšaubot NVO darba likumību saistībā ar revīzijām, ko veica Ungārijas valdības Kontroles birojs attiecībā uz NVO, kuras bija EEZ/Norvēģijas subsīdiju NVO fonda dalībnieces un bija saņēmušas tā līdzekļus. Ungārijas valdība parakstīja līgumu ar fondu, un tā rezultātā subsīdijas turpina darboties.. ANO īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos 2016. gada 8.–16. februārī apmeklēja Ungāriju un ziņojumā norādīja, ka būtiskas problēmas rada spēkā esošais tiesiskais regulējums attiecībā uz pamatbrīvību, tādu kā tiesības uz uzskatu un vārda brīvību un mierīgas pulcēšanās un biedrošanās tiesības, izmantošanu un ka tiesību aktiem, kuri attiecas uz valsts drošību un migrāciju, arī var būt ierobežojoša ietekme uz pilsoniskās sabiedrības vidi.

| (41) | Ungārijas parlamentam 2017. gada aprīlī tika iesniegts likumprojekts par tādu organizāciju darbības pārredzamību, kuras saņem finansējumu no ārvalstīm, un tajā tika norādīts mērķis ieviest prasības, kas saistītas ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas vai terorisma novēršanu. Venēcijas komisija 2013. gadā atzina, ka valsts dažādu iemeslu dēļ var ierobežot ārvalstu finansējumu, tostarp, lai novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai terorisma finansēšanu, bet šos leģitīmos mērķus nevajadzētu izmantot kā ieganstu, lai kontrolētu NVO vai ierobežotu to spēju veikt savu likumīgo darbu, jo īpaši cilvēktiesību aizsardzības jomā. 2017. gada 26. aprīlī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs adresēja vēstuli Ungārijas Nacionālās asamblejas priekšsēdētājam, norādot, ka likumprojekts tika iesniegts pastāvīgi naidīgas retorikas kontekstā, ko pauda atsevišķi valdošās koalīcijas pārstāvji, kuri, ņemot vērā dažu NVO finansējuma avotu, tās publiski nosauca par “ārvalstu aģentiem” un apšaubīja to likumību; tomēr likumprojektā nebija apzīmējuma “ārvalstu aģenti”. Līdzīgas bažas tika minētas Eiropas Padomes Starptautisko nevalstisko organizāciju konferences priekšsēdētāja un NVO likuma ekspertu padomes priekšsēdētāja 2017. gada 7. marta paziņojumā, kā arī NVO likuma ekspertu padomes 2017. gada 24. aprīļa atzinumā un ANO īpašo referentu cilvēktiesību aizstāvju jautājumos un jautājumos par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību 2017. gada 15. maija paziņojumā. |
| --- | --- |

(41)

Ungārijas parlamentam 2017. gada aprīlī tika iesniegts likumprojekts par tādu organizāciju darbības pārredzamību, kuras saņem finansējumu no ārvalstīm, un tajā tika norādīts mērķis ieviest prasības, kas saistītas ar nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas vai terorisma novēršanu. Venēcijas komisija 2013. gadā atzina, ka valsts dažādu iemeslu dēļ var ierobežot ārvalstu finansējumu, tostarp, lai novērstu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju vai terorisma finansēšanu, bet šos leģitīmos mērķus nevajadzētu izmantot kā ieganstu, lai kontrolētu NVO vai ierobežotu to spēju veikt savu likumīgo darbu, jo īpaši cilvēktiesību aizsardzības jomā. 2017. gada 26. aprīlī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs adresēja vēstuli Ungārijas Nacionālās asamblejas priekšsēdētājam, norādot, ka likumprojekts tika iesniegts pastāvīgi naidīgas retorikas kontekstā, ko pauda atsevišķi valdošās koalīcijas pārstāvji, kuri, ņemot vērā dažu NVO finansējuma avotu, tās publiski nosauca par “ārvalstu aģentiem” un apšaubīja to likumību; tomēr likumprojektā nebija apzīmējuma “ārvalstu aģenti”. Līdzīgas bažas tika minētas Eiropas Padomes Starptautisko nevalstisko organizāciju konferences priekšsēdētāja un NVO likuma ekspertu padomes priekšsēdētāja 2017. gada 7. marta paziņojumā, kā arī NVO likuma ekspertu padomes 2017. gada 24. aprīļa atzinumā un ANO īpašo referentu cilvēktiesību aizstāvju jautājumos un jautājumos par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību 2017. gada 15. maija paziņojumā.

| (42) | Ungārijas parlaments 2017. gada 13. jūnijā pieņēma likumprojektu ar vairākiem grozījumiem. 2017. gada 20. jūnija atzinumā Venēcijas komisija atzina, ka termins “organizācija, kas saņem atbalstu no ārvalstīm” ir neitrāls un aprakstošs un kā daži no šiem grozījumiem ir būtisks uzlabojums, bet tajā pašā laikā daži citi jautājumi nav risināti, un ka ar šiem grozījumiem nepietiek, lai mazinātu bažas, ka likums nesamērīgi un nevajadzīgi iejauksies biedrošanās un vārda brīvības, tiesību uz privātumu un diskriminācijas aizlieguma izmantošanā. ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos norādīja, ka šādu prasību izvirzīšana nav pietiekami pamatota, jo, šķiet, tas ir mēģinājums diskreditēt noteiktas NVO, ieskaitot tās, kuras izveidotas, lai aizsargātu cilvēktiesības Ungārijā. |
| --- | --- |

(42)

Ungārijas parlaments 2017. gada 13. jūnijā pieņēma likumprojektu ar vairākiem grozījumiem. 2017. gada 20. jūnija atzinumā Venēcijas komisija atzina, ka termins “organizācija, kas saņem atbalstu no ārvalstīm” ir neitrāls un aprakstošs un kā daži no šiem grozījumiem ir būtisks uzlabojums, bet tajā pašā laikā daži citi jautājumi nav risināti, un ka ar šiem grozījumiem nepietiek, lai mazinātu bažas, ka likums nesamērīgi un nevajadzīgi iejauksies biedrošanās un vārda brīvības, tiesību uz privātumu un diskriminācijas aizlieguma izmantošanā. ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos norādīja, ka šādu prasību izvirzīšana nav pietiekami pamatota, jo, šķiet, tas ir mēģinājums diskreditēt noteiktas NVO, ieskaitot tās, kuras izveidotas, lai aizsargātu cilvēktiesības Ungārijā.

| (43) | 2017. gada 7. decembrī Komisija nolēma uzsākt tiesvedību pret Ungāriju par to, ka tā nepilda pienākumus saskaņā ar Līguma noteikumiem par kapitāla brīvu apriti, jo Komisija uzskata, ka noteikumi NVO likumā netieši diskriminē un nesamērīgi ierobežo ārvalstu ziedojumus pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Turklāt Komisija izteica varbūtību, ka Ungārija ir pārkāpusi tiesības uz biedrošanās brīvību un tiesības uz privātās dzīves un personas datu aizsardzību, kas noteiktas Hartā, kontekstā ar Līguma noteikumiem par kapitāla brīvu apriti, kas paredzēta Līguma par Eiropas savienības darbību 26. panta 2. punktā, 56. pantā un 63. pantā. |
| --- | --- |

(43)

2017. gada 7. decembrī Komisija nolēma uzsākt tiesvedību pret Ungāriju par to, ka tā nepilda pienākumus saskaņā ar Līguma noteikumiem par kapitāla brīvu apriti, jo Komisija uzskata, ka noteikumi NVO likumā netieši diskriminē un nesamērīgi ierobežo ārvalstu ziedojumus pilsoniskās sabiedrības organizācijām. Turklāt Komisija izteica varbūtību, ka Ungārija ir pārkāpusi tiesības uz biedrošanās brīvību un tiesības uz privātās dzīves un personas datu aizsardzību, kas noteiktas Hartā, kontekstā ar Līguma noteikumiem par kapitāla brīvu apriti, kas paredzēta Līguma par Eiropas savienības darbību 26. panta 2. punktā, 56. pantā un 63. pantā.

| (44) | Ungārijas valdība 2018. gada februārī iesniedza tiesību aktu kopumu, kas ietvēra trīs likumprojektus (T/19776, T/19775, T/19774). 2018. gada 14. februārī Eiropas Padomes Starptautisko nevalstisko organizāciju konferences priekšsēdētāja un NVO likuma ekspertu padomes priekšsēdētājs nāca klajā ar paziņojumu, norādot, ka tiesību aktu kopums neatbilst prasībām par biedrošanās brīvību, jo īpaši attiecībā uz NVO, kuras risina migrantu jautājumus. 2018. gada 15. februārī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs pauda līdzīgas bažas. 2018. gada 8. martā ANO īpašais referents jautājumos par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību, īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos, neatkarīgais eksperts cilvēktiesību un starptautiskās solidaritātes jautājumos, īpašais referents migrantu cilvēktiesību jautājumos un īpašais referents jautājumos par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un saistītās neiecietības mūsdienu izpausmēm brīdināja, ka likumprojekts Ungārijā nepamatoti ierobežotu biedrošanās brīvību un vārda brīvību. ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas, ka, atsaucoties uz “nācijas izdzīvošanu” un iedzīvotāju un kultūras aizsardzību un sasaistot NVO darbu ar iespējamu starptautisku sazvērestību, tiesību aktu kopums noniecinās NVO un mazinās to spēju veikt savu svarīgo darbu, aizstāvot cilvēktiesības un jo īpaši bēgļu, patvēruma meklētāju un migrantu tiesības. Komiteja bažījās arī par to, ka, piemērojot ierobežojumus ārvalstu finansējumam, kas novirzīts NVO, tās varētu tikt pakļautas nelikumīgam spiedienam un to darbība varētu tikt nepamatoti traucēta. Viens no minēto likumprojektu mērķiem bija paredzēt 25 % nodokli jebkādam NVO finansējumam, kas iegūts ārpus Ungārijas, tostarp ES finansējumam; tiesību aktu kopums arī liegtu NVO izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai apstrīdētu patvaļīgus lēmumus. Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Juridisko lietu un cilvēktiesību komiteja 2018. gada 22. martā pieprasīja Venēcijas komisijas atzinumu par tiesību aktu kopuma projektu. |
| --- | --- |

(44)

Ungārijas valdība 2018. gada februārī iesniedza tiesību aktu kopumu, kas ietvēra trīs likumprojektus (T/19776, T/19775, T/19774). 2018. gada 14. februārī Eiropas Padomes Starptautisko nevalstisko organizāciju konferences priekšsēdētāja un NVO likuma ekspertu padomes priekšsēdētājs nāca klajā ar paziņojumu, norādot, ka tiesību aktu kopums neatbilst prasībām par biedrošanās brīvību, jo īpaši attiecībā uz NVO, kuras risina migrantu jautājumus. 2018. gada 15. februārī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs pauda līdzīgas bažas. 2018. gada 8. martā ANO īpašais referents jautājumos par uzskatu un vārda brīvības veicināšanu un aizsardzību, īpašais referents cilvēktiesību aizstāvju jautājumos, neatkarīgais eksperts cilvēktiesību un starptautiskās solidaritātes jautājumos, īpašais referents migrantu cilvēktiesību jautājumos un īpašais referents jautājumos par rasisma, rasu diskriminācijas, ksenofobijas un saistītās neiecietības mūsdienu izpausmēm brīdināja, ka likumprojekts Ungārijā nepamatoti ierobežotu biedrošanās brīvību un vārda brīvību. ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas, ka, atsaucoties uz “nācijas izdzīvošanu” un iedzīvotāju un kultūras aizsardzību un sasaistot NVO darbu ar iespējamu starptautisku sazvērestību, tiesību aktu kopums noniecinās NVO un mazinās to spēju veikt savu svarīgo darbu, aizstāvot cilvēktiesības un jo īpaši bēgļu, patvēruma meklētāju un migrantu tiesības. Komiteja bažījās arī par to, ka, piemērojot ierobežojumus ārvalstu finansējumam, kas novirzīts NVO, tās varētu tikt pakļautas nelikumīgam spiedienam un to darbība varētu tikt nepamatoti traucēta. Viens no minēto likumprojektu mērķiem bija paredzēt 25 % nodokli jebkādam NVO finansējumam, kas iegūts ārpus Ungārijas, tostarp ES finansējumam; tiesību aktu kopums arī liegtu NVO izmantot tiesiskās aizsardzības līdzekļus, lai apstrīdētu patvaļīgus lēmumus. Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Juridisko lietu un cilvēktiesību komiteja 2018. gada 22. martā pieprasīja Venēcijas komisijas atzinumu par tiesību aktu kopuma projektu.

| (45) | 2018. gada 29. maijā Ungārijas valdība iesniedza likumprojektu, ar ko groza dažus tiesību aktus, kuri attiecas uz nelegālās imigrācijas apkarošanas pasākumiem (T/333). Projekts ir iepriekšējā tiesību aktu kopuma pārskatītā redakcija, un tajā ir ierosināti kriminālsodi par “nelegālās imigrācijas veicināšanu”. Tajā pašā dienā ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs aicināja atsaukt priekšlikumu un pauda bažas, ka šie priekšlikumi, ja tie tiks pieņemti, liegtu izšķirīgo palīdzību un pakalpojumus cilvēkiem, kuri bijuši spiesti bēgot pamest mājvietas, un turpinātu uzkurināt spriedzi sabiedrības diskusijās un pieaugošo ksenofobiju. 2018. gada 1. jūnijā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs pauda līdzīgas bažas. Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Juridisko lietu un cilvēktiesību komitejas priekšsēdētājs 2018. gada 31. maijā apstiprināja pieprasījumu Venēcijas komisijas atzinumam par jauno priekšlikumu. Projekts tika pieņemts 2018. gada 20. jūnijā, pirms Venēcijas komisija bija sniegusi atzinumu. 2018. gada 21. jūnijā ANO Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos nosodīja Ungārijas parlamenta lēmumu. 2018. gada 22. jūnijā Venēcijas komisija un EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs norādīja, ka noteikums par kriminālatbildību var nelabvēlīgi ietekmēt organizāciju darbu un vārda brīvības īstenošanu un pārkāpj tiesības uz biedrošanās brīvību un vārda brīvību, un tādēļ tas būtu jāatceļ. Komisija 2018. gada 19. jūlijā nosūtīja Ungārijai oficiālu brīdinājuma vēstuli attiecībā uz jaunajiem tiesību aktiem, kuri padara krimināli sodāmas tādas darbības, kas palīdz attiecībā uz patvēruma un dzīvesvietas pieprasījumiem, un kuri vēl vairāk ierobežo tiesības pieprasīt patvērumu. |
| --- | --- |

(45)

2018. gada 29. maijā Ungārijas valdība iesniedza likumprojektu, ar ko groza dažus tiesību aktus, kuri attiecas uz nelegālās imigrācijas apkarošanas pasākumiem (T/333). Projekts ir iepriekšējā tiesību aktu kopuma pārskatītā redakcija, un tajā ir ierosināti kriminālsodi par “nelegālās imigrācijas veicināšanu”. Tajā pašā dienā ANO Augstā komisāra bēgļu jautājumos birojs aicināja atsaukt priekšlikumu un pauda bažas, ka šie priekšlikumi, ja tie tiks pieņemti, liegtu izšķirīgo palīdzību un pakalpojumus cilvēkiem, kuri bijuši spiesti bēgot pamest mājvietas, un turpinātu uzkurināt spriedzi sabiedrības diskusijās un pieaugošo ksenofobiju. 2018. gada 1. jūnijā Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs pauda līdzīgas bažas. Eiropas Padomes Parlamentārās asamblejas Juridisko lietu un cilvēktiesību komitejas priekšsēdētājs 2018. gada 31. maijā apstiprināja pieprasījumu Venēcijas komisijas atzinumam par jauno priekšlikumu. Projekts tika pieņemts 2018. gada 20. jūnijā, pirms Venēcijas komisija bija sniegusi atzinumu. 2018. gada 21. jūnijā ANO Augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos nosodīja Ungārijas parlamenta lēmumu. 2018. gada 22. jūnijā Venēcijas komisija un EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs norādīja, ka noteikums par kriminālatbildību var nelabvēlīgi ietekmēt organizāciju darbu un vārda brīvības īstenošanu un pārkāpj tiesības uz biedrošanās brīvību un vārda brīvību, un tādēļ tas būtu jāatceļ. Komisija 2018. gada 19. jūlijā nosūtīja Ungārijai oficiālu brīdinājuma vēstuli attiecībā uz jaunajiem tiesību aktiem, kuri padara krimināli sodāmas tādas darbības, kas palīdz attiecībā uz patvēruma un dzīvesvietas pieprasījumiem, un kuri vēl vairāk ierobežo tiesības pieprasīt patvērumu.

Tiesības uz vienlīdzīgu attieksmi

| (46) | 2016. gada 17.–27. maijā Ungāriju apmeklēja ANO Darba grupa jautājumos par diskrimināciju pret sievietēm tiesību aktos un praksē. Ziņojumā darba grupa norādīja, ka ģimenes konservatīvajai formai, kuras aizsardzība tiek garantēta kā būtiska nācijas izdzīvošanai, ir jābūt līdzsvarotai ar sieviešu politiskajām, ekonomiskajām un sociālajām tiesībām un sieviešu iespēju veicināšanu. Darba grupa arī norādīja, ka sieviešu tiesības uz vienlīdzību nevar skatīt tikai neaizsargātu grupu aizsardzības kontekstā līdztekus bērniem, veciem cilvēkiem un personām ar invaliditāti, jo sievietes ir visu šo grupu neatņemama daļa. Jaunas skolas grāmatas joprojām satur dzimumu stereotipus, kas attēlo sievietes galvenokārt kā mātes un sievas un dažos gadījumos arī attēlo mātes kā mazāk gudras nekā tēvi. No otras puses, darba grupa atzina Ungārijas valdības centienus stiprināt darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, ieviešot dāsnus noteikumus ģimenes atbalsta sistēmā un saistībā ar pirmsskolas izglītību un aprūpi. Savā ziņojumā, kas pieņemts 2018. gada 27. jūnijā, EDSO Demokrātisko institūciju un cilvēktiesību biroja ierobežotas vēlēšanu novērošanas misija 2018. gada Ungārijas norādīja, ka sievietes ir nepietiekami pārstāvētas politiskajā dzīvē un ka nav juridisku prasību, lai veicinātu dzimumu līdztiesību
  vēlēšanās
  . Lai gan viena no lielākajām partijām sava valsts kandidātu saraksta augšgalā izvirzīja sievieti un dažas partijas savās programmās pievērsās ar dzimumu saistītiem jautājumiem, sieviešu iespēju veicināšanai tika veltīts maz uzmanības kā vēlēšanu kampaņas jautājumam, tostarp plašsaziņas līdzekļos. |
| --- | --- |

(46)

2016. gada 17.–27. maijā Ungāriju apmeklēja ANO Darba grupa jautājumos par diskrimināciju pret sievietēm tiesību aktos un praksē. Ziņojumā darba grupa norādīja, ka ģimenes konservatīvajai formai, kuras aizsardzība tiek garantēta kā būtiska nācijas izdzīvošanai, ir jābūt līdzsvarotai ar sieviešu politiskajām, ekonomiskajām un sociālajām tiesībām un sieviešu iespēju veicināšanu. Darba grupa arī norādīja, ka sieviešu tiesības uz vienlīdzību nevar skatīt tikai neaizsargātu grupu aizsardzības kontekstā līdztekus bērniem, veciem cilvēkiem un personām ar invaliditāti, jo sievietes ir visu šo grupu neatņemama daļa. Jaunas skolas grāmatas joprojām satur dzimumu stereotipus, kas attēlo sievietes galvenokārt kā mātes un sievas un dažos gadījumos arī attēlo mātes kā mazāk gudras nekā tēvi. No otras puses, darba grupa atzina Ungārijas valdības centienus stiprināt darba un ģimenes dzīves saskaņošanu, ieviešot dāsnus noteikumus ģimenes atbalsta sistēmā un saistībā ar pirmsskolas izglītību un aprūpi. Savā ziņojumā, kas pieņemts 2018. gada 27. jūnijā, EDSO Demokrātisko institūciju un cilvēktiesību biroja ierobežotas vēlēšanu novērošanas misija 2018. gada Ungārijas norādīja, ka sievietes ir nepietiekami pārstāvētas politiskajā dzīvē un ka nav juridisku prasību, lai veicinātu dzimumu līdztiesību
  vēlēšanās
  . Lai gan viena no lielākajām partijām sava valsts kandidātu saraksta augšgalā izvirzīja sievieti un dažas partijas savās programmās pievērsās ar dzimumu saistītiem jautājumiem, sieviešu iespēju veicināšanai tika veltīts maz uzmanības kā vēlēšanu kampaņas jautājumam, tostarp plašsaziņas līdzekļos.

| (47) | ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos atzinīgi vērtēja Stambulas konvencijas parakstīšanu, bet pauda nožēlu, ka Ungārijā joprojām valda patriarhāli stereotipiska attieksme pret sieviešu vietu sabiedrībā, un ar bažām norādīja uz diskriminējošiem komentāriem, ko politiķi ir veltījuši sievietēm. Komiteja arī norādīja, ka Ungārijas kriminālkodekss pilnībā neaizsargā sievietes, kuras cieš no vardarbības ģimenē. Tā pauda bažas, ka sievietes ir nepietiekami pārstāvētas lēmumu pieņemšanas amatos publiskajā sektorā, īpaši valdības ministrijās un Ungārijas parlamentā. Stambulas konvencija vēl nav ratificēta. |
| --- | --- |

(47)

ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos atzinīgi vērtēja Stambulas konvencijas parakstīšanu, bet pauda nožēlu, ka Ungārijā joprojām valda patriarhāli stereotipiska attieksme pret sieviešu vietu sabiedrībā, un ar bažām norādīja uz diskriminējošiem komentāriem, ko politiķi ir veltījuši sievietēm. Komiteja arī norādīja, ka Ungārijas kriminālkodekss pilnībā neaizsargā sievietes, kuras cieš no vardarbības ģimenē. Tā pauda bažas, ka sievietes ir nepietiekami pārstāvētas lēmumu pieņemšanas amatos publiskajā sektorā, īpaši valdības ministrijās un Ungārijas parlamentā. Stambulas konvencija vēl nav ratificēta.

| (48) | Ungārijas Pamatlikumā ir paredzēti obligāti noteikumi vecāku darba vietu aizsardzībai un vienlīdzīgas attieksmes principa ievērošanai, tāpēc ir ieviesti īpaši darba tiesību noteikumi attiecībā uz sievietēm un mātēm un tēviem, kas audzina bērnus. Komisija 2017. gada 27. aprīlī sniedza argumentētu atzinumu, aicinot Ungāriju pareizi īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/54/EK (3), ņemot vērā, ka Ungārijas tiesību aktos ir paredzēts izņēmums attiecībā uz diskriminācijas aizliegumu dzimuma dēļ, kas ir daudz plašāks par šajā direktīvā paredzēto izņēmumu. Tajā pašā datumā Komisija sniedza argumentētu atzinumu Ungārijai par neatbilstību Padomes Direktīvai 92/85/EEK (4), kurā norādīts, ka darba devējiem ir pienākums pielāgot darba apstākļus strādājošām grūtniecēm vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, lai izvairītos no riska viņu veselībai vai drošībai. Ungārijas valdība ir apņēmusies grozīt attiecīgos noteikumus 2003. gada Likumā Nr. CXXV par vienlīdzīgu attieksmi un iespēju vienlīdzības veicināšanu, kā arī 2012. gada Likumu Nr. I par Darba kodeksu. Līdz ar to lieta 2018. gada 7. jūnijā tika izbeigta. |
| --- | --- |

(48)

Ungārijas Pamatlikumā ir paredzēti obligāti noteikumi vecāku darba vietu aizsardzībai un vienlīdzīgas attieksmes principa ievērošanai, tāpēc ir ieviesti īpaši darba tiesību noteikumi attiecībā uz sievietēm un mātēm un tēviem, kas audzina bērnus. Komisija 2017. gada 27. aprīlī sniedza argumentētu atzinumu, aicinot Ungāriju pareizi īstenot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/54/EK (3), ņemot vērā, ka Ungārijas tiesību aktos ir paredzēts izņēmums attiecībā uz diskriminācijas aizliegumu dzimuma dēļ, kas ir daudz plašāks par šajā direktīvā paredzēto izņēmumu. Tajā pašā datumā Komisija sniedza argumentētu atzinumu Ungārijai par neatbilstību Padomes Direktīvai 92/85/EEK (4), kurā norādīts, ka darba devējiem ir pienākums pielāgot darba apstākļus strādājošām grūtniecēm vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti, lai izvairītos no riska viņu veselībai vai drošībai. Ungārijas valdība ir apņēmusies grozīt attiecīgos noteikumus 2003. gada Likumā Nr. CXXV par vienlīdzīgu attieksmi un iespēju vienlīdzības veicināšanu, kā arī 2012. gada Likumu Nr. I par Darba kodeksu. Līdz ar to lieta 2018. gada 7. jūnijā tika izbeigta.

| (49) | ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas, ka konstitūcijā paredzētajā diskriminācijas aizliegumā nav skaidri norādīts uz seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti kā diskriminācijas iemesliem un ka ģimenes ierobežojošā definīcija varētu būtu diskriminējoša, jo tā neietver noteiktus ģimeņu veidus, tostarp viendzimuma pārus. Komiteja pauda bažas arī par vardarbību un valdošajiem negatīvajiem stereotipiem un aizspriedumiem pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām, jo īpaši nodarbinātības un izglītības jomā. |
| --- | --- |

(49)

ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas, ka konstitūcijā paredzētajā diskriminācijas aizliegumā nav skaidri norādīts uz seksuālo orientāciju un dzimumidentitāti kā diskriminācijas iemesliem un ka ģimenes ierobežojošā definīcija varētu būtu diskriminējoša, jo tā neietver noteiktus ģimeņu veidus, tostarp viendzimuma pārus. Komiteja pauda bažas arī par vardarbību un valdošajiem negatīvajiem stereotipiem un aizspriedumiem pret lesbietēm, gejiem, biseksuāļiem un transpersonām, jo īpaši nodarbinātības un izglītības jomā.

| (50) | Savos 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos ANO Cilvēktiesību komiteja arī minēja daudzu personu ar garīgiem, intelektuāliem un psihosociāliem traucējumiem piespiedu ievietošanu medicīnas iestādēs, izolēšanu un piespiedu ārstēšanu, kā arī to, ka ir bijušas ziņas par vardarbību un nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos un par iespējamiem daudziem neizmeklētiem nāves gadījumiem slēgtās iestādēs. |
| --- | --- |

(50)

Savos 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos ANO Cilvēktiesību komiteja arī minēja daudzu personu ar garīgiem, intelektuāliem un psihosociāliem traucējumiem piespiedu ievietošanu medicīnas iestādēs, izolēšanu un piespiedu ārstēšanu, kā arī to, ka ir bijušas ziņas par vardarbību un nežēlīgu, necilvēcīgu un pazemojošu izturēšanos un par iespējamiem daudziem neizmeklētiem nāves gadījumiem slēgtās iestādēs.

Pie minoritātēm piederošu personu, tostarp romu un ebreju, tiesības un aizsardzība pret naidīgiem paziņojumiem pret šādām minoritātēm

| (51) | Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2014. gada 16. decembrī publicētajā ziņojumā, kas tika sagatavots pēc viņa brauciena uz Ungāriju, pauda bažas par situācijas pasliktināšanos saistībā ar rasismu un neiecietību Ungārijā, kur uzkrītošākais neiecietības veids ir antičigānisms, ko raksturo sevišķi skarba attieksme, tostarp vardarbība, pret romiem un paramilitāro grupējumu gājieni un patrulēšana romu apdzīvotajos ciematos. Viņš arī norādīja, ka, neraugoties uz Ungārijas iestāžu pausto nostāju nosodīt antisemītisku runu, antisemītisms ir problēma, kas periodiski atkārtojas un izpaužas kā naida runa un vardarbība pret ebrejiem vai viņu īpašumu. Turklāt viņš minēja, ka atkal ir vērojama ksenofobija, kas vērsta pret migrantiem, tostarp patvēruma meklētājiem un bēgļiem, un neiecietība pret citām sociālām grupām, tādām kā LGBTI, nabadzīgie cilvēki un bezpajumtnieki. Līdzīgas bažas 2015. gada 9. jūnijā publicētajā ziņojumā par Ungāriju pauda Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību (ECRI). |
| --- | --- |

(51)

Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2014. gada 16. decembrī publicētajā ziņojumā, kas tika sagatavots pēc viņa brauciena uz Ungāriju, pauda bažas par situācijas pasliktināšanos saistībā ar rasismu un neiecietību Ungārijā, kur uzkrītošākais neiecietības veids ir antičigānisms, ko raksturo sevišķi skarba attieksme, tostarp vardarbība, pret romiem un paramilitāro grupējumu gājieni un patrulēšana romu apdzīvotajos ciematos. Viņš arī norādīja, ka, neraugoties uz Ungārijas iestāžu pausto nostāju nosodīt antisemītisku runu, antisemītisms ir problēma, kas periodiski atkārtojas un izpaužas kā naida runa un vardarbība pret ebrejiem vai viņu īpašumu. Turklāt viņš minēja, ka atkal ir vērojama ksenofobija, kas vērsta pret migrantiem, tostarp patvēruma meklētājiem un bēgļiem, un neiecietība pret citām sociālām grupām, tādām kā LGBTI, nabadzīgie cilvēki un bezpajumtnieki. Līdzīgas bažas 2015. gada 9. jūnijā publicētajā ziņojumā par Ungāriju pauda Eiropas Komisija pret rasismu un neiecietību (ECRI).

| (52) | Padomdevēja komiteja jautājumos par Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību savā ceturtajā atzinumā par Ungāriju, kas tika pieņemts 2016. gada 25. februārī, norādīja, ka romi turpina ciest no sistemātiskas diskriminācijas un nevienlīdzības visās dzīves jomās, ieskaitot mājokļus, nodarbinātību, izglītību, veselības aprūpes pieejamību un dalību sociālajā un politiskajā dzīvē. Eiropas Padomes Ministru komiteja 2017. gada 5. jūlija rezolūcijā ieteica Ungārijas iestādēm pielikt pastāvīgas un efektīvas pūles, lai novērstu un apkarotu nevienlīdzību un diskrimināciju, ar ko saskaras romi, un noteiktu sankcijas par to, ciešā sadarbībā ar romu pārstāvjiem uzlabot romu dzīves apstākļus, piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un nodarbinātību, veikt efektīvus pasākumus, lai izbeigtu praksi, kas izraisa romu bērnu ilgstošu segregāciju skolā, pielikt dubultas pūles, lai novērstu trūkumus izglītības jomā, ar kuriem saskaras romu bērni, nodrošināt romu bērniem vienlīdzīgas iespējas piekļūt visiem kvalitatīvas izglītības līmeņiem un turpināt veikt pasākumus, lai nepieļautu bērnu nelikumīgu ievietošanu speciālās skolās un klasēs. Ungārijas valdība ir pieņēmusi vairākus būtiskus pasākumus, lai veicinātu romu integrāciju. Tā 2012. gada 4. jūlijā pieņēma Darba aizsardzības rīcības plānu, lai aizsargātu nelabvēlīgā situācijā esošu darbinieku nodarbinātību un veicinātu ilgstošo bezdarbnieku nodarbinātību. Tā arī pieņēma Veselības aprūpes nozaru stratēģiju “Veselīga Ungārija 2014.–2020. gadā”, lai samazinātu nevienlīdzību veselības jomā. 2014. gadā tā pieņēma stratēģiju laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, lai atjaunotu graustiem līdzīgos mājokļus atsevišķās apmetnēs. Tomēr saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2018. gada ziņojumu par pamattiesībām tādu romu jauniešu īpatsvars, kuru pašreizējā pamatdarbība nav nodarbinātība, mācības vai aroda apguve, ir palielinājies no 38 % 2011. gadā līdz 51 % 2016. gadā. |
| --- | --- |

(52)

Padomdevēja komiteja jautājumos par Vispārējo konvenciju par nacionālo minoritāšu aizsardzību savā ceturtajā atzinumā par Ungāriju, kas tika pieņemts 2016. gada 25. februārī, norādīja, ka romi turpina ciest no sistemātiskas diskriminācijas un nevienlīdzības visās dzīves jomās, ieskaitot mājokļus, nodarbinātību, izglītību, veselības aprūpes pieejamību un dalību sociālajā un politiskajā dzīvē. Eiropas Padomes Ministru komiteja 2017. gada 5. jūlija rezolūcijā ieteica Ungārijas iestādēm pielikt pastāvīgas un efektīvas pūles, lai novērstu un apkarotu nevienlīdzību un diskrimināciju, ar ko saskaras romi, un noteiktu sankcijas par to, ciešā sadarbībā ar romu pārstāvjiem uzlabot romu dzīves apstākļus, piekļuvi veselības aprūpes pakalpojumiem un nodarbinātību, veikt efektīvus pasākumus, lai izbeigtu praksi, kas izraisa romu bērnu ilgstošu segregāciju skolā, pielikt dubultas pūles, lai novērstu trūkumus izglītības jomā, ar kuriem saskaras romu bērni, nodrošināt romu bērniem vienlīdzīgas iespējas piekļūt visiem kvalitatīvas izglītības līmeņiem un turpināt veikt pasākumus, lai nepieļautu bērnu nelikumīgu ievietošanu speciālās skolās un klasēs. Ungārijas valdība ir pieņēmusi vairākus būtiskus pasākumus, lai veicinātu romu integrāciju. Tā 2012. gada 4. jūlijā pieņēma Darba aizsardzības rīcības plānu, lai aizsargātu nelabvēlīgā situācijā esošu darbinieku nodarbinātību un veicinātu ilgstošo bezdarbnieku nodarbinātību. Tā arī pieņēma Veselības aprūpes nozaru stratēģiju “Veselīga Ungārija 2014.–2020. gadā”, lai samazinātu nevienlīdzību veselības jomā. 2014. gadā tā pieņēma stratēģiju laikposmam no 2014. gada līdz 2020. gadam, lai atjaunotu graustiem līdzīgos mājokļus atsevišķās apmetnēs. Tomēr saskaņā ar Eiropas Savienības Pamattiesību aģentūras 2018. gada ziņojumu par pamattiesībām tādu romu jauniešu īpatsvars, kuru pašreizējā pamatdarbība nav nodarbinātība, mācības vai aroda apguve, ir palielinājies no 38 % 2011. gadā līdz 51 % 2016. gadā.

| (53) | ECT 2013. gada 29. janvārī pieņēma spriedumu lietā Horváth un Kiss pret Ungāriju, konstatējot, ka praksē piemērotie attiecīgie Ungārijas tiesību akti neparedzēja pienācīgus aizsardzības pasākumus, tāpēc radās pārāk liels romu bērnu īpatsvars un segregācija speciālās skolās, jo viņiem sistemātiski tika kļūdaini diagnosticēti garīga rakstura traucējumi, tādējādi pārkāpjot viņu tiesības uz izglītību, kurā nav diskriminācijas. Šis spriedums vēl nav izpildīts. |
| --- | --- |

(53)

ECT 2013. gada 29. janvārī pieņēma spriedumu lietā Horváth un Kiss pret Ungāriju, konstatējot, ka praksē piemērotie attiecīgie Ungārijas tiesību akti neparedzēja pienācīgus aizsardzības pasākumus, tāpēc radās pārāk liels romu bērnu īpatsvars un segregācija speciālās skolās, jo viņiem sistemātiski tika kļūdaini diagnosticēti garīga rakstura traucējumi, tādējādi pārkāpjot viņu tiesības uz izglītību, kurā nav diskriminācijas. Šis spriedums vēl nav izpildīts.

| (54) | Komisija 2016. gada 26. maijā nosūtīja oficiāla paziņojuma vēstuli Ungārijas iestādēm attiecībā uz Ungārijas tiesību aktiem un administratīvo praksi, kas noved pie nesamērīgi liela romu bērnu īpatsvara speciālās skolās, kuras paredzētas bērniem ar garīga rakstura traucējumiem, un pakļauj viņus ievērojamai segregācijai vispārējās izglītības skolās, tādējādi kavējot sociālo iekļautību. Ungārijas valdība aktīvi iesaistījās dialogā ar Komisiju. Ungārijas integrācijas stratēģija ir vērsta uz iekļaujošas izglītības veicināšanu, segregācijas samazināšanu, paaudzēm ilgu nelabvēlīgu apstākļu pārvarēšanu un iekļaujošas skolu vides izveidi. Turklāt no 2017. gada janvāra tika papildināts Izglītības valsts likums, paredzot papildu garantijas, un Ungārijas valdība 2011.–2015. gadā sāka oficiālas revīzijas, pēc kurām valdības iestādes veica attiecīgus pasākumus. |
| --- | --- |

(54)

Komisija 2016. gada 26. maijā nosūtīja oficiāla paziņojuma vēstuli Ungārijas iestādēm attiecībā uz Ungārijas tiesību aktiem un administratīvo praksi, kas noved pie nesamērīgi liela romu bērnu īpatsvara speciālās skolās, kuras paredzētas bērniem ar garīga rakstura traucējumiem, un pakļauj viņus ievērojamai segregācijai vispārējās izglītības skolās, tādējādi kavējot sociālo iekļautību. Ungārijas valdība aktīvi iesaistījās dialogā ar Komisiju. Ungārijas integrācijas stratēģija ir vērsta uz iekļaujošas izglītības veicināšanu, segregācijas samazināšanu, paaudzēm ilgu nelabvēlīgu apstākļu pārvarēšanu un iekļaujošas skolu vides izveidi. Turklāt no 2017. gada janvāra tika papildināts Izglītības valsts likums, paredzot papildu garantijas, un Ungārijas valdība 2011.–2015. gadā sāka oficiālas revīzijas, pēc kurām valdības iestādes veica attiecīgus pasākumus.

| (55) | ECT 2015. gada 20. oktobrī pieņēma spriedumu lietā Balázs pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāpts diskriminācijas aizliegums, jo nav ņemts vērā uzbrukuma iespējamais, pret romiem vērstais motīvs. ECT 2016. gada 12. aprīlī pieņēma spriedumu lietā R. B. pret Ungāriju un 2017. gada 17. janvārī pieņēma spriedumu lietā Király un Dömötör pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāptas tiesības uz privāto dzīvi, jo nav pienācīgi izmeklētas apsūdzības par rasistiski motivētu vardarbību. ECT savā 2017. gada 31. oktobra spriedumā lietā M.F. pret Ungāriju konstatēja, ka ir pārkāpts diskriminācijas aizliegums saistībā ar necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās aizliegumu, jo iestādes nav izmeklējušas attiecīgā starpgadījuma iespējamus rasistiskus motīvus. Neviens no šiem spriedumiem vēl nav izpildīts. Tomēr pēc spriedumiem lietās Balázs pret Ungāriju un R.B. pret Ungāriju2016. gada 28. oktobrī stājās spēkā grozījumi Kriminālkodeksā attiecībā uz lietas būtību “vardarbības un naida runas pret sabiedrību izraisīšanas” noziegumos, lai īstenotu Padomes Pamatlēmumu 2008/913/TI (5). Kriminālkodekss 2011. gadā bija grozīts, lai novērstu ekstrēmo labējo paramilitāro grupu kampaņas, ieviešot tā dēvēto jēdzienu “noziegums uniformā” un paredzot sodīt ar brīvības atņemšanu uz laiku līdz trim gadiem par provokatīvu antisociālu uzvedību, kas iedveš bailes nacionālās, etniskās, rasu vai reliģiskās kopienas locekļiem. |
| --- | --- |

(55)

ECT 2015. gada 20. oktobrī pieņēma spriedumu lietā Balázs pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāpts diskriminācijas aizliegums, jo nav ņemts vērā uzbrukuma iespējamais, pret romiem vērstais motīvs. ECT 2016. gada 12. aprīlī pieņēma spriedumu lietā R. B. pret Ungāriju un 2017. gada 17. janvārī pieņēma spriedumu lietā Király un Dömötör pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāptas tiesības uz privāto dzīvi, jo nav pienācīgi izmeklētas apsūdzības par rasistiski motivētu vardarbību. ECT savā 2017. gada 31. oktobra spriedumā lietā M.F. pret Ungāriju konstatēja, ka ir pārkāpts diskriminācijas aizliegums saistībā ar necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās aizliegumu, jo iestādes nav izmeklējušas attiecīgā starpgadījuma iespējamus rasistiskus motīvus. Neviens no šiem spriedumiem vēl nav izpildīts. Tomēr pēc spriedumiem lietās Balázs pret Ungāriju un R.B. pret Ungāriju2016. gada 28. oktobrī stājās spēkā grozījumi Kriminālkodeksā attiecībā uz lietas būtību “vardarbības un naida runas pret sabiedrību izraisīšanas” noziegumos, lai īstenotu Padomes Pamatlēmumu 2008/913/TI (5). Kriminālkodekss 2011. gadā bija grozīts, lai novērstu ekstrēmo labējo paramilitāro grupu kampaņas, ieviešot tā dēvēto jēdzienu “noziegums uniformā” un paredzot sodīt ar brīvības atņemšanu uz laiku līdz trim gadiem par provokatīvu antisociālu uzvedību, kas iedveš bailes nacionālās, etniskās, rasu vai reliģiskās kopienas locekļiem.

| (56) | Pēc ziņojumiem par Miškolcas pašvaldības veiktajiem pasākumiem attiecībā uz romu piespiedu izlikšanu no mājām EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs no 2015. gada 29. jūnija līdz 1. jūlijam apmeklēja Ungāriju, lai veiktu novērtējumu uz vietas. Vietējās pašvaldības jau pat pirms 2014. gada vietējā dekrēta grozīšanas pieņēma pret romiem vērstu pasākumu modeli, un sabiedriskie darbinieki pilsētā bieži izteica pret romiem vērstus paziņojumus. Tika ziņots, ka 2013. gada februārī Miškolcas mērs teicis, ka vēlas iztīrīt pilsētu no “antisociālajiem, perversajiem romiem”, kuri, kā apgalvots, nelikumīgi gūst labumu no programmas “Nest” (programma “Fészekrakó”), kurā paredzēti mājokļa pabalsti, un cilvēkiem, kas dzīvo sociālajos dzīvokļos ar īres un uzturēšanas maksu. Viņa vārdi iezīmēja sākumu izlikšanai no mājokļiem, un tajā pašā mēnesī no 273 attiecīgās kategorijas dzīvokļiem piecdesmit dzīvokļi tika atbrīvoti — arī tālab, lai attīrītu vietu stadiona atjaunošanai. Ņemot vērā atbildīgā valdības biroja aicinājumu, Augstākā tiesa atcēla attiecīgos pantus savā 2015. gada 28. aprīļa lēmumā. Pamattiesību komisārs un nacionālo minoritāšu tiesību komisāra vietnieks 2015. gada 5. jūnijā pieņēma kopīgu atzinumu par romu pamattiesību pārkāpumiem Miškolcā, taču tajā paustos ieteikumus pašvaldība nav pieņēmusi. Ungārijas Vienlīdzīgas attieksmes iestāde arī veica izmeklēšanu un 2015. gada jūlijā pieņēma lēmumu, aicinot pašvaldību izbeigt izlikšanu no mājokļiem un izstrādāt rīcības plānu, kā nodrošināt cilvēka cieņai atbilstīgu mājokli. Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2016. gada 26. janvārī nosūtīja vēstules Albānijas, Bulgārijas, Francijas, Ungārijas, Itālijas, Serbijas un Zviedrijas valdībām attiecībā uz romu piespiedu izlikšanu. Vēstulē, kas adresēta Ungārijas iestādēm, tika paustas bažas par attieksmi pret romiem Miškolcā. Rīcības plāns tika pieņemts 2016. gada 21. aprīlī, un pa to laiku tika izveidota arī sociālo mājokļu aģentūra. Vienlīdzīgas attieksmes uzraudzības iestāde 2016. gada 14. oktobra lēmumā konstatēja, ka pašvaldība ir izpildījusi savus pienākumus. Tomēr ECRI savos secinājumos, kas tika publicēti 2018. gada 15. maijā, par to, kā tiek īstenoti ieteikumi attiecībā uz Ungāriju, norādīja, ka, neraugoties uz dažiem pozitīviem sasniegumiem, lai uzlabotu romu apstākļus mājokļu jomā, tās ieteikums nav ticis īstenots. |
| --- | --- |

(56)

Pēc ziņojumiem par Miškolcas pašvaldības veiktajiem pasākumiem attiecībā uz romu piespiedu izlikšanu no mājām EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs no 2015. gada 29. jūnija līdz 1. jūlijam apmeklēja Ungāriju, lai veiktu novērtējumu uz vietas. Vietējās pašvaldības jau pat pirms 2014. gada vietējā dekrēta grozīšanas pieņēma pret romiem vērstu pasākumu modeli, un sabiedriskie darbinieki pilsētā bieži izteica pret romiem vērstus paziņojumus. Tika ziņots, ka 2013. gada februārī Miškolcas mērs teicis, ka vēlas iztīrīt pilsētu no “antisociālajiem, perversajiem romiem”, kuri, kā apgalvots, nelikumīgi gūst labumu no programmas “Nest” (programma “Fészekrakó”), kurā paredzēti mājokļa pabalsti, un cilvēkiem, kas dzīvo sociālajos dzīvokļos ar īres un uzturēšanas maksu. Viņa vārdi iezīmēja sākumu izlikšanai no mājokļiem, un tajā pašā mēnesī no 273 attiecīgās kategorijas dzīvokļiem piecdesmit dzīvokļi tika atbrīvoti — arī tālab, lai attīrītu vietu stadiona atjaunošanai. Ņemot vērā atbildīgā valdības biroja aicinājumu, Augstākā tiesa atcēla attiecīgos pantus savā 2015. gada 28. aprīļa lēmumā. Pamattiesību komisārs un nacionālo minoritāšu tiesību komisāra vietnieks 2015. gada 5. jūnijā pieņēma kopīgu atzinumu par romu pamattiesību pārkāpumiem Miškolcā, taču tajā paustos ieteikumus pašvaldība nav pieņēmusi. Ungārijas Vienlīdzīgas attieksmes iestāde arī veica izmeklēšanu un 2015. gada jūlijā pieņēma lēmumu, aicinot pašvaldību izbeigt izlikšanu no mājokļiem un izstrādāt rīcības plānu, kā nodrošināt cilvēka cieņai atbilstīgu mājokli. Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2016. gada 26. janvārī nosūtīja vēstules Albānijas, Bulgārijas, Francijas, Ungārijas, Itālijas, Serbijas un Zviedrijas valdībām attiecībā uz romu piespiedu izlikšanu. Vēstulē, kas adresēta Ungārijas iestādēm, tika paustas bažas par attieksmi pret romiem Miškolcā. Rīcības plāns tika pieņemts 2016. gada 21. aprīlī, un pa to laiku tika izveidota arī sociālo mājokļu aģentūra. Vienlīdzīgas attieksmes uzraudzības iestāde 2016. gada 14. oktobra lēmumā konstatēja, ka pašvaldība ir izpildījusi savus pienākumus. Tomēr ECRI savos secinājumos, kas tika publicēti 2018. gada 15. maijā, par to, kā tiek īstenoti ieteikumi attiecībā uz Ungāriju, norādīja, ka, neraugoties uz dažiem pozitīviem sasniegumiem, lai uzlabotu romu apstākļus mājokļu jomā, tās ieteikums nav ticis īstenots.

| (57) | Eiropas Padomes Ministru komiteja 2017. gada 5. jūlija rezolūcijā ieteica Ungārijas iestādēm turpināt uzlabot dialogu ar ebreju kopienu, lai tas būtu ilgtspējīgs, par augstāko prioritāti noteikt antisemītisma apkarošanu sabiedriskās vietās, pielikt pastāvīgas pūles, lai efektīvi novērstu, apzinātu un izmeklētu jebkādu rasistiski un etniski motivētu vai antisemītisku rīcību, tostarp vandālismu un naida runu, sauktu pie atbildības un noteiktu sankcijas par to, un apsvērt grozījumus tiesību aktos, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku tiesisko aizsardzību pret rasistiskiem noziegumiem. |
| --- | --- |

(57)

Eiropas Padomes Ministru komiteja 2017. gada 5. jūlija rezolūcijā ieteica Ungārijas iestādēm turpināt uzlabot dialogu ar ebreju kopienu, lai tas būtu ilgtspējīgs, par augstāko prioritāti noteikt antisemītisma apkarošanu sabiedriskās vietās, pielikt pastāvīgas pūles, lai efektīvi novērstu, apzinātu un izmeklētu jebkādu rasistiski un etniski motivētu vai antisemītisku rīcību, tostarp vandālismu un naida runu, sauktu pie atbildības un noteiktu sankcijas par to, un apsvērt grozījumus tiesību aktos, lai nodrošinātu pēc iespējas plašāku tiesisko aizsardzību pret rasistiskiem noziegumiem.

| (58) | Ungārijas valdība 2012. gadā nolēma izdzīvojušo holokausta upuru pabalstu mūža laikā palielināt par 50 %, 2013. gadā izveidoja Ungārijas holokausta 2014. gada piemiņas komiteju, 2014. gadu pasludināja par holokausta piemiņas gadu, sāka vairāku Ungārijas sinagogu un ebreju kapu atjaunošanas un restaurācijas programmas un pašreiz gatavojas 2019. gada Eiropas Maccabi spēlēm, kas notiks Budapeštā. Ungārijas tiesību normas izšķir vairākus noziedzīgus nodarījumus, kas saistīti ar naidu vai naida kurināšanu, tostarp antisemītismu vai holokausta noliegumu, vai nomelnošanu. Ungārija 2015.–2016. gadā tika izvirzīta Starptautiskās holokausta piemiņas alianses (IHRA) vadībā. Tomēr Ungārijas ministru prezidents savā runā, ko viņš teica 2018. gada 15. martā Budapeštā, izmantoja polemiskus uzbrukumus, tostarp skaidrus antisemītiskus stereotipus pret George Soros, kurus varētu vērtēt kā sodāmus. |
| --- | --- |

(58)

Ungārijas valdība 2012. gadā nolēma izdzīvojušo holokausta upuru pabalstu mūža laikā palielināt par 50 %, 2013. gadā izveidoja Ungārijas holokausta 2014. gada piemiņas komiteju, 2014. gadu pasludināja par holokausta piemiņas gadu, sāka vairāku Ungārijas sinagogu un ebreju kapu atjaunošanas un restaurācijas programmas un pašreiz gatavojas 2019. gada Eiropas Maccabi spēlēm, kas notiks Budapeštā. Ungārijas tiesību normas izšķir vairākus noziedzīgus nodarījumus, kas saistīti ar naidu vai naida kurināšanu, tostarp antisemītismu vai holokausta noliegumu, vai nomelnošanu. Ungārija 2015.–2016. gadā tika izvirzīta Starptautiskās holokausta piemiņas alianses (IHRA) vadībā. Tomēr Ungārijas ministru prezidents savā runā, ko viņš teica 2018. gada 15. martā Budapeštā, izmantoja polemiskus uzbrukumus, tostarp skaidrus antisemītiskus stereotipus pret George Soros, kurus varētu vērtēt kā sodāmus.

| (59) | ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas par ziņojumiem, ka romu kopiena turpina ciest no plaši izplatītas diskriminācijas un atstumtības, bezdarba, mājokļu problēmām un segregācijas pēc izglītības līmeņa. Komiteja ir īpaši nobažījusies, ka, neraugoties uz Valsts izglītības likumu, segregācija skolās, jo īpaši baznīcas un privātskolās, joprojām ir izplatīta un to romu bērnu skaits, kuri tiek ievietoti skolās, kas paredzētas bērniem ar mēreniem veselības traucējumiem, vēl aizvien ir nesamērīgi liels. Tā pauda bažas arī par naida noziegumu izplatību un politiskajās debatēs, plašsaziņas līdzekļos un internetā izmantoto naida runu, kas vērsta pret minoritātēm, jo īpaši romiem, musulmaņiem, migrantiem un bēgļiem, tostarp valdības sponsorēto kampaņu kontekstā. Komiteja pauda bažas par antisemītisko stereotipu izplatību. Tā arī ar bažām norādīja uz apgalvojumiem, ka reģistrēto naida noziegumu skaits ir ārkārtīgi mazs, jo policija bieži vien neizmeklē ticamas prasības, kas iesniegtas par naida noziegumiem un noziedzīgu naida runu, un nesauc pie atbildības par to. Visbeidzot, Komiteja pauda bažas par ziņojumiem saistībā ar to, ka policija pastāvīgi praktizē romu profilu veidošanu pēc rases. |
| --- | --- |

(59)

ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas par ziņojumiem, ka romu kopiena turpina ciest no plaši izplatītas diskriminācijas un atstumtības, bezdarba, mājokļu problēmām un segregācijas pēc izglītības līmeņa. Komiteja ir īpaši nobažījusies, ka, neraugoties uz Valsts izglītības likumu, segregācija skolās, jo īpaši baznīcas un privātskolās, joprojām ir izplatīta un to romu bērnu skaits, kuri tiek ievietoti skolās, kas paredzētas bērniem ar mēreniem veselības traucējumiem, vēl aizvien ir nesamērīgi liels. Tā pauda bažas arī par naida noziegumu izplatību un politiskajās debatēs, plašsaziņas līdzekļos un internetā izmantoto naida runu, kas vērsta pret minoritātēm, jo īpaši romiem, musulmaņiem, migrantiem un bēgļiem, tostarp valdības sponsorēto kampaņu kontekstā. Komiteja pauda bažas par antisemītisko stereotipu izplatību. Tā arī ar bažām norādīja uz apgalvojumiem, ka reģistrēto naida noziegumu skaits ir ārkārtīgi mazs, jo policija bieži vien neizmeklē ticamas prasības, kas iesniegtas par naida noziegumiem un noziedzīgu naida runu, un nesauc pie atbildības par to. Visbeidzot, Komiteja pauda bažas par ziņojumiem saistībā ar to, ka policija pastāvīgi praktizē romu profilu veidošanu pēc rases.

| (60) | Gadījumā, kas attiecas uz Gyöngyöspata ciematu, kur vietējā policija uzlika naudas sodus tikai romiem par maznozīmīgiem ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, pirmās instances tiesas spriedumā tika secināts, ka šāda rīcība ir romu iebiedēšana un tieša diskriminācija, pat ja individuālie pasākumi ir likumīgi. Otrās instances tiesa un Augstākā tiesa nolēma, ka Ungārijas Pilsoņu brīvību savienība (HCLU), kas ir iesniegusi prasību actio popularis, nevar pamatot diskrimināciju. Lieta tika iesniegta Eiropas Cilvēktiesību tiesā. |
| --- | --- |

(60)

Gadījumā, kas attiecas uz Gyöngyöspata ciematu, kur vietējā policija uzlika naudas sodus tikai romiem par maznozīmīgiem ceļu satiksmes noteikumu pārkāpumiem, pirmās instances tiesas spriedumā tika secināts, ka šāda rīcība ir romu iebiedēšana un tieša diskriminācija, pat ja individuālie pasākumi ir likumīgi. Otrās instances tiesa un Augstākā tiesa nolēma, ka Ungārijas Pilsoņu brīvību savienība (HCLU), kas ir iesniegusi prasību actio popularis, nevar pamatot diskrimināciju. Lieta tika iesniegta Eiropas Cilvēktiesību tiesā.

| (61) | Saskaņā ar Pamatlikuma ceturto grozījumu vārda brīvību nedrīkst izmantot, lai aizskartu Ungārijas tautas vai jebkuras nacionālās, etniskās, rases vai reliģiskās kopienas cieņu. Ungārijas Kriminālkodeksā paredzēts sods par vardarbību vai naidu pret kopienas locekli. Valdība ir izveidojusi pret naida noziegumiem vērstu darba grupu, kas apmāca policijas darbiniekus un palīdz cietušajiem sadarboties ar policiju un ziņot par starpgadījumiem. |
| --- | --- |

(61)

Saskaņā ar Pamatlikuma ceturto grozījumu vārda brīvību nedrīkst izmantot, lai aizskartu Ungārijas tautas vai jebkuras nacionālās, etniskās, rases vai reliģiskās kopienas cieņu. Ungārijas Kriminālkodeksā paredzēts sods par vardarbību vai naidu pret kopienas locekli. Valdība ir izveidojusi pret naida noziegumiem vērstu darba grupu, kas apmāca policijas darbiniekus un palīdz cietušajiem sadarboties ar policiju un ziņot par starpgadījumiem.

Migrantu, patvēruma meklētāju un bēgļu pamattiesības

| (62) | ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos 2015. gada 3. jūlijā pauda bažas par paātrināto procedūru, kas izmantota, grozot tiesību aktus patvēruma jomā. ANO Augstais cilvēktiesību komisārs 2015. gada 17. septembrī izteica viedokli, ka Ungārija ar savu attieksmi pret bēgļiem un migrantiem ir pārkāpusi starptautiskās tiesības. 2015. gada 27. novembrī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs paziņoja, ka Ungārijas reakcija uz bēgļu problēmu nenodrošina cilvēktiesību ievērošanu. 2015. gada 21. decembrī ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos, Eiropas Padome un EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs mudināja Ungāriju atturēties no tādas politikas un prakses, kas veicina neiecietību, bailes un ksenofobiju attiecībā uz bēgļiem un migrantiem. 2016. gada 6. jūnijā ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos pauda bažas par to, ka ir aizvien vairāk apsūdzību par pārkāpumiem, ko attiecībā uz patvēruma meklētājiem un migrantiem Ungārijā izdara robežkontroles iestādes, un par plašākiem ierobežojošiem robežkontroles un likumdošanas pasākumiem, tostarp piekļuvi patvēruma procedūrām. ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos 2017. gada 10. aprīlī aicināja nekavējoties apturēt pārsūtīšanas uz Ungāriju saistībā ar Dublinas pārsūtīšanas procedūru. 2017. gadā no 3 397 Ungārijā iesniegtajiem starptautiskās aizsardzības pieprasījumiem tika noraidīti 2 880 pieprasījumi jeb 69,1 %, kas ir ļoti augsts noraidījumu līmenis. 2015. gadā uz 480 tiesiskiem pieprasījumiem par starptautiskās aizsardzības piešķiršanu tika pieņemti 40 pozitīvi lēmumi jeb 9 %. 2016. gadā bija 775 pieprasījumi, pozitīvi lēmumi pieņemti par 5 no tiem jeb 1 %, savukārt 2017. gadā pieprasījumu nebija. |
| --- | --- |

(62)

ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos 2015. gada 3. jūlijā pauda bažas par paātrināto procedūru, kas izmantota, grozot tiesību aktus patvēruma jomā. ANO Augstais cilvēktiesību komisārs 2015. gada 17. septembrī izteica viedokli, ka Ungārija ar savu attieksmi pret bēgļiem un migrantiem ir pārkāpusi starptautiskās tiesības. 2015. gada 27. novembrī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs paziņoja, ka Ungārijas reakcija uz bēgļu problēmu nenodrošina cilvēktiesību ievērošanu. 2015. gada 21. decembrī ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos, Eiropas Padome un EDSO Demokrātisku iestāžu un cilvēktiesību birojs mudināja Ungāriju atturēties no tādas politikas un prakses, kas veicina neiecietību, bailes un ksenofobiju attiecībā uz bēgļiem un migrantiem. 2016. gada 6. jūnijā ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos pauda bažas par to, ka ir aizvien vairāk apsūdzību par pārkāpumiem, ko attiecībā uz patvēruma meklētājiem un migrantiem Ungārijā izdara robežkontroles iestādes, un par plašākiem ierobežojošiem robežkontroles un likumdošanas pasākumiem, tostarp piekļuvi patvēruma procedūrām. ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos 2017. gada 10. aprīlī aicināja nekavējoties apturēt pārsūtīšanas uz Ungāriju saistībā ar Dublinas pārsūtīšanas procedūru. 2017. gadā no 3 397 Ungārijā iesniegtajiem starptautiskās aizsardzības pieprasījumiem tika noraidīti 2 880 pieprasījumi jeb 69,1 %, kas ir ļoti augsts noraidījumu līmenis. 2015. gadā uz 480 tiesiskiem pieprasījumiem par starptautiskās aizsardzības piešķiršanu tika pieņemti 40 pozitīvi lēmumi jeb 9 %. 2016. gadā bija 775 pieprasījumi, pozitīvi lēmumi pieņemti par 5 no tiem jeb 1 %, savukārt 2017. gadā pieprasījumu nebija.

| (63) | Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras pamattiesību amatpersona apmeklēja Ungāriju 2016. gada oktobrī un 2017. gada martā, jo amatpersona pauda bažas, ka Aģentūra varētu darboties, neuzņemoties saistības ievērot, aizsargāt un īstenot to cilvēku tiesības, kuri šķērso Ungārijas un Serbijas robežu, tādējādi radot situācijas, kurās Aģentūra de facto pārkāpj Eiropas Savienības Pamattiesību hartas noteikumus. Pamattiesību amatpersona 2017. gada martā secināja, ka saskaņā ar regulas par Eiropas robežu un krasta apsardzi 34. pantu Aģentūras dalītas atbildības risks pamattiesību pārkāpumā joprojām ir ļoti augsts. |
| --- | --- |

(63)

Eiropas Robežu un krasta apsardzes aģentūras pamattiesību amatpersona apmeklēja Ungāriju 2016. gada oktobrī un 2017. gada martā, jo amatpersona pauda bažas, ka Aģentūra varētu darboties, neuzņemoties saistības ievērot, aizsargāt un īstenot to cilvēku tiesības, kuri šķērso Ungārijas un Serbijas robežu, tādējādi radot situācijas, kurās Aģentūra de facto pārkāpj Eiropas Savienības Pamattiesību hartas noteikumus. Pamattiesību amatpersona 2017. gada martā secināja, ka saskaņā ar regulas par Eiropas robežu un krasta apsardzi 34. pantu Aģentūras dalītas atbildības risks pamattiesību pārkāpumā joprojām ir ļoti augsts.

| (64) | ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos 2014. gada 3. jūlijā norādīja, ka neatbilstīgo patvēruma meklētāju un migrantu stāvoklis ir būtiski jāuzlabo un tam jāpievērš pienācīga uzmanība, lai nepieļautu patvaļīgu brīvības atņemšanu. Līdzīgas bažas par aizturēšanu, jo īpaši nepavadītu nepilngadīgo aizturēšanu, pauda arī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2014. gada 16. decembrī publicētajā ziņojumā, kas tika sagatavots pēc viņa brauciena uz Ungāriju. 2015. gada 21.–27. oktobrī Ungāriju apmeklēja Eiropas Komiteja spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai, kura savā ziņojumā norādīja uz daudziem ārvalstnieku (tostarp nepavadītu nepilngadīgo) apgalvojumiem, ka policisti un bruņotie sargi, kas strādā imigrācijas vai patvēruma meklētāju aizturēšanas vietās, pret viņiem ir slikti izturējušies, pielietojot fizisku spēku. 2017. gada 7. martā ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos pauda bažas par jaunu likumu, par ko ir nobalsojis Ungārijas parlaments un kas paredz visu patvēruma meklētāju, tostarp bērnu, obligātu aizturēšanu uz visu patvēruma procedūras laiku. Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2017. gada 8. martā sniedza paziņojumu, kurā par šo likumu paustas līdzīgas bažas. 2017. gada 31. martā ANO Spīdzināšanas novēršanas apakškomiteja mudināja Ungāriju nekavējoties risināt jautājumu par aizturēšanas pārmērīgu izmantošanu un apsvērt alternatīvus risinājumus. |
| --- | --- |

(64)

ANO Darba grupa patvaļīgas aizturēšanas jautājumos 2014. gada 3. jūlijā norādīja, ka neatbilstīgo patvēruma meklētāju un migrantu stāvoklis ir būtiski jāuzlabo un tam jāpievērš pienācīga uzmanība, lai nepieļautu patvaļīgu brīvības atņemšanu. Līdzīgas bažas par aizturēšanu, jo īpaši nepavadītu nepilngadīgo aizturēšanu, pauda arī Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2014. gada 16. decembrī publicētajā ziņojumā, kas tika sagatavots pēc viņa brauciena uz Ungāriju. 2015. gada 21.–27. oktobrī Ungāriju apmeklēja Eiropas Komiteja spīdzināšanas un necilvēcīgas vai pazemojošas rīcības vai soda novēršanai, kura savā ziņojumā norādīja uz daudziem ārvalstnieku (tostarp nepavadītu nepilngadīgo) apgalvojumiem, ka policisti un bruņotie sargi, kas strādā imigrācijas vai patvēruma meklētāju aizturēšanas vietās, pret viņiem ir slikti izturējušies, pielietojot fizisku spēku. 2017. gada 7. martā ANO Augstais komisārs bēgļu jautājumos pauda bažas par jaunu likumu, par ko ir nobalsojis Ungārijas parlaments un kas paredz visu patvēruma meklētāju, tostarp bērnu, obligātu aizturēšanu uz visu patvēruma procedūras laiku. Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2017. gada 8. martā sniedza paziņojumu, kurā par šo likumu paustas līdzīgas bažas. 2017. gada 31. martā ANO Spīdzināšanas novēršanas apakškomiteja mudināja Ungāriju nekavējoties risināt jautājumu par aizturēšanas pārmērīgu izmantošanu un apsvērt alternatīvus risinājumus.

| (65) | 2016. gada 5. jūlijā ECT pieņēma spriedumu lietā O.M. pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāptas tiesības uz brīvību un drošību, veicot aizturēšanu tādā veidā, kas robežojas ar patvaļu. Konkrēti, īpaši iestādes nerīkojās rūpīgi, kad tās uzdeva aizturēt pieteikuma iesniedzēju, neņemot vērā to, cik lielā mērā neaizsargātas personas, — piemēram, LGBT, tādi cilvēki kā pieteikuma iesniedzējs, — ir vai nav drošībā, atrodoties apcietinājumā starp citām aizturētajām personām, daudzas no kurām ir no valstīm ar plaši izplatītiem kultūras vai reliģiskajiem aizspriedumiem pret šādām personām. Šis spriedums vēl nav izpildīts. |
| --- | --- |

(65)

2016. gada 5. jūlijā ECT pieņēma spriedumu lietā O.M. pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāptas tiesības uz brīvību un drošību, veicot aizturēšanu tādā veidā, kas robežojas ar patvaļu. Konkrēti, īpaši iestādes nerīkojās rūpīgi, kad tās uzdeva aizturēt pieteikuma iesniedzēju, neņemot vērā to, cik lielā mērā neaizsargātas personas, — piemēram, LGBT, tādi cilvēki kā pieteikuma iesniedzējs, — ir vai nav drošībā, atrodoties apcietinājumā starp citām aizturētajām personām, daudzas no kurām ir no valstīm ar plaši izplatītiem kultūras vai reliģiskajiem aizspriedumiem pret šādām personām. Šis spriedums vēl nav izpildīts.

| (66) | Eiropas Padomes ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis migrācijas un bēgļu jautājumos 2017. gada 12.–16. jūnijā apmeklēja Serbiju un divas tranzīta zonas Ungārijā. Savā ziņojumā īpašais pārstāvis paziņoja, ka migrantu un bēgļu vardarbīga nosūtīšana no Ungārijas atpakaļ uz Serbiju rada bažas saistībā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 2. pantu (tiesības uz dzīvību) un 3. pantu (spīdzināšanas aizliegums). Īpašais pārstāvis arī norādīja, ka ierobežojošās metodes, ko piemēro patvēruma meklētāju uzņemšanai Röszke un Tompa tranzīta zonās, bieži vien liek patvēruma meklētājiem meklēt neatbilstīgus robežšķērsošanas veidus, vēršoties pie kontrabandistiem un cilvēku tirgotājiem un uzņemoties visus saistītos riskus. Viņš norādīja, ka patvēruma procedūrām, kas tiek veiktas tranzīta zonās, nav pietiekamu garantiju, lai aizsargātu patvēruma meklētājus pret izraidīšanu uz valstīm, kurās viņi ir pakļauti riskam, ka izturēšanās pret viņiem būtu pretrunā ar ECTK 2. un 3. pantu. Īpašais pārstāvis secināja, ka Ungārijas tiesību akti un metodes ir jāpielīdzina atbilstīgi ECTK prasībām. Īpašais pārstāvis sniedza vairākus ieteikumus, tostarp aicinājumu Ungārijas iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, tai skaitā pārskatot attiecīgo tiesisko regulējumu un mainot attiecīgo praksi, lai nodrošinātu, ka visi ārvalstnieki, kuri ierodas pie robežas vai atrodas Ungārijas teritorijā, netiek atturēti no starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas. 2017. gada 5.–7. jūlijā divas tranzīta zonas apmeklēja arī Eiropas Padomes Lansarotes komiteja (Eiropas Padomes Konvencijas par bērnu aizsardzību pret seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību pušu komiteja) un sniedza vairākus ieteikumus, tostarp aicinājumu visas personas vecumā līdz 18 gadiem uzskatīt par bērniem, nediskriminējot vecuma dēļ, lai nodrošinātu, ka visi Ungārijas jurisdikcijā esošie bērni tiek pasargāti no seksuālas izmantošanas un vardarbības, un viņus sistemātiski ievietot vispārējās bērnu aizsardzības iestādēs, lai nepieļautu iespējamu seksuālu izmantošanu vai seksuālu vardarbību, ko pret viņiem varētu vērst pieaugušie un pusaudži tranzīta zonās. Eiropas Padomes Ekspertu darbības grupas pret cilvēku tirdzniecību (GRETA) delegācija 2017. gada 18.–20. decembrī apmeklēja Ungāriju, tostarp divas tranzīta zonas, un secināja, ka tranzīta zonu, kas faktiski ir brīvības atņemšanas vieta, nevar uzskatīt par piemērotu un drošu cilvēku tirdzniecībā cietušo izmitināšanas vietu. Tā aicināja Ungārijas iestādes pieņemt tiesisku regulējumu, lai identificētu cilvēku tirdzniecības upurus to trešo valstu valstspiederīgo vidū, kuriem nav likumīgas uzturēšanās atļaujas, un stiprināt procedūras cilvēku tirdzniecības upuru identificēšanai starp neatbilstīgajiem patvēruma meklētājiem un migrantiem. No 2018. gada 1. janvāra ir ieviesti papildu noteikumi, kas nepilngadīgiem kopumā un jo īpaši nepavadītiem nepilngadīgiem nodrošina labvēlīgus apstākļus; cita starpā nepilngadīgiem patvēruma meklētājiem ir izstrādāta īpaša mācību programma. ECRI savos secinājumos, kas publicēti 2018. gada 15. maijā, par to, kā tiek īstenoti ieteikumi attiecībā uz Ungāriju, norādīja, ka, lai gan atzīstot, ka Ungārija ir saskārusies ar milzīgām problēmām pēc migrantu un bēgļu masveida pieplūduma, tā ir sašutusi par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz to, un par situācijas nopietno pasliktināšanos kopš tās piektā ziņojuma. Iestādēm steidzamības kārtā būtu jāizbeidz aizturēšana tranzīta zonās, jo īpaši attiecībā uz ģimenēm ar bērniem un visiem nepavadītiem nepilngadīgajiem. |
| --- | --- |

(66)

Eiropas Padomes ģenerālsekretāra īpašais pārstāvis migrācijas un bēgļu jautājumos 2017. gada 12.–16. jūnijā apmeklēja Serbiju un divas tranzīta zonas Ungārijā. Savā ziņojumā īpašais pārstāvis paziņoja, ka migrantu un bēgļu vardarbīga nosūtīšana no Ungārijas atpakaļ uz Serbiju rada bažas saistībā ar Eiropas Cilvēktiesību konvencijas (ECTK) 2. pantu (tiesības uz dzīvību) un 3. pantu (spīdzināšanas aizliegums). Īpašais pārstāvis arī norādīja, ka ierobežojošās metodes, ko piemēro patvēruma meklētāju uzņemšanai Röszke un Tompa tranzīta zonās, bieži vien liek patvēruma meklētājiem meklēt neatbilstīgus robežšķērsošanas veidus, vēršoties pie kontrabandistiem un cilvēku tirgotājiem un uzņemoties visus saistītos riskus. Viņš norādīja, ka patvēruma procedūrām, kas tiek veiktas tranzīta zonās, nav pietiekamu garantiju, lai aizsargātu patvēruma meklētājus pret izraidīšanu uz valstīm, kurās viņi ir pakļauti riskam, ka izturēšanās pret viņiem būtu pretrunā ar ECTK 2. un 3. pantu. Īpašais pārstāvis secināja, ka Ungārijas tiesību akti un metodes ir jāpielīdzina atbilstīgi ECTK prasībām. Īpašais pārstāvis sniedza vairākus ieteikumus, tostarp aicinājumu Ungārijas iestādēm veikt vajadzīgos pasākumus, tai skaitā pārskatot attiecīgo tiesisko regulējumu un mainot attiecīgo praksi, lai nodrošinātu, ka visi ārvalstnieki, kuri ierodas pie robežas vai atrodas Ungārijas teritorijā, netiek atturēti no starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniegšanas. 2017. gada 5.–7. jūlijā divas tranzīta zonas apmeklēja arī Eiropas Padomes Lansarotes komiteja (Eiropas Padomes Konvencijas par bērnu aizsardzību pret seksuālu izmantošanu un seksuālu vardarbību pušu komiteja) un sniedza vairākus ieteikumus, tostarp aicinājumu visas personas vecumā līdz 18 gadiem uzskatīt par bērniem, nediskriminējot vecuma dēļ, lai nodrošinātu, ka visi Ungārijas jurisdikcijā esošie bērni tiek pasargāti no seksuālas izmantošanas un vardarbības, un viņus sistemātiski ievietot vispārējās bērnu aizsardzības iestādēs, lai nepieļautu iespējamu seksuālu izmantošanu vai seksuālu vardarbību, ko pret viņiem varētu vērst pieaugušie un pusaudži tranzīta zonās. Eiropas Padomes Ekspertu darbības grupas pret cilvēku tirdzniecību (GRETA) delegācija 2017. gada 18.–20. decembrī apmeklēja Ungāriju, tostarp divas tranzīta zonas, un secināja, ka tranzīta zonu, kas faktiski ir brīvības atņemšanas vieta, nevar uzskatīt par piemērotu un drošu cilvēku tirdzniecībā cietušo izmitināšanas vietu. Tā aicināja Ungārijas iestādes pieņemt tiesisku regulējumu, lai identificētu cilvēku tirdzniecības upurus to trešo valstu valstspiederīgo vidū, kuriem nav likumīgas uzturēšanās atļaujas, un stiprināt procedūras cilvēku tirdzniecības upuru identificēšanai starp neatbilstīgajiem patvēruma meklētājiem un migrantiem. No 2018. gada 1. janvāra ir ieviesti papildu noteikumi, kas nepilngadīgiem kopumā un jo īpaši nepavadītiem nepilngadīgiem nodrošina labvēlīgus apstākļus; cita starpā nepilngadīgiem patvēruma meklētājiem ir izstrādāta īpaša mācību programma. ECRI savos secinājumos, kas publicēti 2018. gada 15. maijā, par to, kā tiek īstenoti ieteikumi attiecībā uz Ungāriju, norādīja, ka, lai gan atzīstot, ka Ungārija ir saskārusies ar milzīgām problēmām pēc migrantu un bēgļu masveida pieplūduma, tā ir sašutusi par pasākumiem, kas veikti, reaģējot uz to, un par situācijas nopietno pasliktināšanos kopš tās piektā ziņojuma. Iestādēm steidzamības kārtā būtu jāizbeidz aizturēšana tranzīta zonās, jo īpaši attiecībā uz ģimenēm ar bērniem un visiem nepavadītiem nepilngadīgajiem.

| (67) | 2018. gada augusts vidū imigrācijas iestādes apturēja pārtikas izsniegšanu pieaugušajiem patvēruma meklētājiem, kuri apstrīdēja tiesā lēmumus par pieteikumu noraidīšanu. Vairākiem patvēruma meklētājiem, lai sāktu saņemt maltītes, bija jāvēršas pēc pagaidu pasākumiem ECT. ECT piešķīra pagaidu pasākumus divās lietās 2018. gada 10. augustā un trešajā lietā 2018. gada 16. augustā un uzdeva izsniegt pārtiku pieteikumu iesniedzējiem. Ungārijas iestādes izpildīja šos nolēmumus. |
| --- | --- |

(67)

2018. gada augusts vidū imigrācijas iestādes apturēja pārtikas izsniegšanu pieaugušajiem patvēruma meklētājiem, kuri apstrīdēja tiesā lēmumus par pieteikumu noraidīšanu. Vairākiem patvēruma meklētājiem, lai sāktu saņemt maltītes, bija jāvēršas pēc pagaidu pasākumiem ECT. ECT piešķīra pagaidu pasākumus divās lietās 2018. gada 10. augustā un trešajā lietā 2018. gada 16. augustā un uzdeva izsniegt pārtiku pieteikumu iesniedzējiem. Ungārijas iestādes izpildīja šos nolēmumus.

| (68) | ECT 2017. gada 14. martā pieņēma spriedumu lietā Ilias un Ahmed pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāptas pieteikuma iesniedzēju tiesības uz brīvību un drošību. ECT arī konstatēja, ka ir pārkāpts necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās aizliegums attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju izraidīšanu uz Serbiju, kā arī tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību saistībā ar aizturēšanas apstākļiem Röszke tranzīta zonā. Lieta pašlaik tiek izskatīta ECT Virspalātā. |
| --- | --- |

(68)

ECT 2017. gada 14. martā pieņēma spriedumu lietā Ilias un Ahmed pret Ungāriju, konstatējot, ka ir pārkāptas pieteikuma iesniedzēju tiesības uz brīvību un drošību. ECT arī konstatēja, ka ir pārkāpts necilvēcīgas vai pazemojošas izturēšanās aizliegums attiecībā uz pieteikuma iesniedzēju izraidīšanu uz Serbiju, kā arī tiesības uz efektīvu tiesību aizsardzību saistībā ar aizturēšanas apstākļiem Röszke tranzīta zonā. Lieta pašlaik tiek izskatīta ECT Virspalātā.

| (69) | Ungārijas tiesa 2018. gada 14. martā piesprieda Kiprā pastāvīgi dzīvojošam Sīrijas pilsonim Ahmed H., kurš centās palīdzēt savai ģimenei bēgt no Sīrijas un 2015. gada septembrī šķērsot Serbijas un Ungārijas robežu, 7 gadus ieslodzījumā un izraidīšanu no valsts uz 10 gadiem, pamatojoties uz apsūdzībām “terora aktos”, — tas izvirza jautājumu par pretterorisma tiesību aktu pareizu piemērošanu Ungārijā, kā arī par tiesībām uz taisnīgu tiesu. |
| --- | --- |

(69)

Ungārijas tiesa 2018. gada 14. martā piesprieda Kiprā pastāvīgi dzīvojošam Sīrijas pilsonim Ahmed H., kurš centās palīdzēt savai ģimenei bēgt no Sīrijas un 2015. gada septembrī šķērsot Serbijas un Ungārijas robežu, 7 gadus ieslodzījumā un izraidīšanu no valsts uz 10 gadiem, pamatojoties uz apsūdzībām “terora aktos”, — tas izvirza jautājumu par pretterorisma tiesību aktu pareizu piemērošanu Ungārijā, kā arī par tiesībām uz taisnīgu tiesu.

| (70) | Eiropas Savienības Tiesa 2017. gada 6. septembra spriedumā lietā C-643/15 un C-647/15 pilnībā noraidīja Slovākijas un Ungārijas prasības pret pagaidu mehānismu patvēruma meklētāju obligātai pārvietošanai saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1601. Taču kopš šā sprieduma pieņemšanas Ungārija nav izpildījusi lēmumu. 2017. gada 7. decembrī Komisija nolēma vērsties pret Čehijas Republiku, Ungāriju un Poliju Eiropas Savienības Tiesā, jo tās neievēro savas juridiskos pienākumus attiecībā uz pārcelšanu. |
| --- | --- |

(70)

Eiropas Savienības Tiesa 2017. gada 6. septembra spriedumā lietā C-643/15 un C-647/15 pilnībā noraidīja Slovākijas un Ungārijas prasības pret pagaidu mehānismu patvēruma meklētāju obligātai pārvietošanai saskaņā ar Padomes Lēmumu (ES) 2015/1601. Taču kopš šā sprieduma pieņemšanas Ungārija nav izpildījusi lēmumu. 2017. gada 7. decembrī Komisija nolēma vērsties pret Čehijas Republiku, Ungāriju un Poliju Eiropas Savienības Tiesā, jo tās neievēro savas juridiskos pienākumus attiecībā uz pārcelšanu.

| (71) | Komisija 2017. gada 7. decembrī nolēma uzsākt pārkāpuma procedūru pret Ungāriju saistībā ar tās tiesību aktiem patvēruma jomā, nosūtot argumentētu atzinumu. Komisija uzskata, ka Ungārijas tiesību akti nav saskaņā ar ES tiesību aktiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/32/ES (6), Direktīvu 2008/115/EK (7) un Direktīvu 2013/33/ES (8), kā arī vairākiem Hartas noteikumiem. Komisija 2018. gada 19. jūlijā nolēma vērsties Tiesā pret Ungāriju, jo tās patvēruma un atgriešanas jomas tiesību akti neatbilst Savienības tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(71)

Komisija 2017. gada 7. decembrī nolēma uzsākt pārkāpuma procedūru pret Ungāriju saistībā ar tās tiesību aktiem patvēruma jomā, nosūtot argumentētu atzinumu. Komisija uzskata, ka Ungārijas tiesību akti nav saskaņā ar ES tiesību aktiem, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2013/32/ES (6), Direktīvu 2008/115/EK (7) un Direktīvu 2013/33/ES (8), kā arī vairākiem Hartas noteikumiem. Komisija 2018. gada 19. jūlijā nolēma vērsties Tiesā pret Ungāriju, jo tās patvēruma un atgriešanas jomas tiesību akti neatbilst Savienības tiesību aktiem.

| (72) | ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas, ka 2017. gada martā pieņemtais Ungārijas likums, kas visus patvēruma meklētājus ļauj automātiski izvest uz tranzīta zonām, kur tiem jāuzturas visu patvēruma procedūras laiku, izņemot nepavadītus bērnus, kuri atzīti par bērniem vecumā līdz 14 gadiem, nav saskaņā ar tiesību standartiem, jo tajā pieļauta norobežošana uz ilgstošu un nenoteiktu laiku, nav juridiski noteiktu prasību nekavējoties pārbaudīt katras attiecīgās personas konkrētos apstākļus un nav procesuālu garantiju, lai pamatoti apstrīdētu izvešanu uz tranzīta zonām. Īpašas bažas Komitejai radīja ziņojumi par migrantu automātiskās aizturēšanas plašo izmantošanu Ungārijas teritorijā esošajās izmitināšanas vietās, un tā pauda bažas, ka personas brīvības ierobežošana tiek izmantota kā vispārējs preventīvs līdzeklis pret nelikumīgu ieceļošanu, nevis kā reakcija uz individuāli noteiktu risku. Satraukumu Komitejai radīja arī apgalvojumi par sliktajiem apstākļiem dažās izmitināšanas vietās. Komiteja ar bažām norādīja uz likumu par personu raidīšanu atpakaļ, kas pirmo reizi tika ieviests 2016. gada jūnijā, ļaujot policijai nekavējoties izraidīt ikvienu, kurš nelikumīgi šķērso robežu un ir aizturēts Ungārijas teritorijā 8 km attālumā no robežas, šo noteikumu vēlāk attiecinot uz visu Ungārijas teritoriju, un dekrētu Nr. 191/2015, kurā Serbija ir norādīta kā “droša trešā valsts” un kas pieļauj uz Ungārijas un Serbijas robežas esošo personu raidīšanu atpakaļ. Komiteja ar bažām norādīja uz ziņojumiem, ka raidīšana atpakaļ tiek piemērota bez jebkādas atlases un ka šim pasākumam pakļautajām personām ir ļoti ierobežotas iespējas iesniegt patvēruma pieteikumu vai pārsūdzību. Tā ar bažām norādīja arī uz ziņojumiem par kolektīvu un vardarbīgu izraidīšanu, tostarp apgalvojumiem par smagu piekaušanu, policijas suņu uzrīdīšanu un šaušanu ar gumijas lodēm, radot smagus ievainojumus un — vismaz vienā gadījumā — izraisot patvēruma meklētāja nāvi. Komiteja pauda bažas arī par ziņojumiem, ka gados jauno patvēruma meklētāju un nepavadītu nepilngadīgo vecuma noteikšana tranzīta zonās ir neatbilstoša un neprecīza, lielā mērā balstīta uz eksperta veiktu vizuālu apskati, un par ziņojumiem, kuros apgalvots, ka šādiem patvēruma meklētājiem nav pienācīgas piekļuves izglītībai, sociālajiem un psiholoģiskajiem pakalpojumiem un juridiskajai palīdzībai. Saskaņā ar jauno priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido kopīgu procedūru starptautiskajai aizsardzībai Savienībā un atceļ Direktīvu 2013/32/ES, medicīnisks vecuma novērtējums būs galējais līdzeklis. |
| --- | --- |

(72)

ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas, ka 2017. gada martā pieņemtais Ungārijas likums, kas visus patvēruma meklētājus ļauj automātiski izvest uz tranzīta zonām, kur tiem jāuzturas visu patvēruma procedūras laiku, izņemot nepavadītus bērnus, kuri atzīti par bērniem vecumā līdz 14 gadiem, nav saskaņā ar tiesību standartiem, jo tajā pieļauta norobežošana uz ilgstošu un nenoteiktu laiku, nav juridiski noteiktu prasību nekavējoties pārbaudīt katras attiecīgās personas konkrētos apstākļus un nav procesuālu garantiju, lai pamatoti apstrīdētu izvešanu uz tranzīta zonām. Īpašas bažas Komitejai radīja ziņojumi par migrantu automātiskās aizturēšanas plašo izmantošanu Ungārijas teritorijā esošajās izmitināšanas vietās, un tā pauda bažas, ka personas brīvības ierobežošana tiek izmantota kā vispārējs preventīvs līdzeklis pret nelikumīgu ieceļošanu, nevis kā reakcija uz individuāli noteiktu risku. Satraukumu Komitejai radīja arī apgalvojumi par sliktajiem apstākļiem dažās izmitināšanas vietās. Komiteja ar bažām norādīja uz likumu par personu raidīšanu atpakaļ, kas pirmo reizi tika ieviests 2016. gada jūnijā, ļaujot policijai nekavējoties izraidīt ikvienu, kurš nelikumīgi šķērso robežu un ir aizturēts Ungārijas teritorijā 8 km attālumā no robežas, šo noteikumu vēlāk attiecinot uz visu Ungārijas teritoriju, un dekrētu Nr. 191/2015, kurā Serbija ir norādīta kā “droša trešā valsts” un kas pieļauj uz Ungārijas un Serbijas robežas esošo personu raidīšanu atpakaļ. Komiteja ar bažām norādīja uz ziņojumiem, ka raidīšana atpakaļ tiek piemērota bez jebkādas atlases un ka šim pasākumam pakļautajām personām ir ļoti ierobežotas iespējas iesniegt patvēruma pieteikumu vai pārsūdzību. Tā ar bažām norādīja arī uz ziņojumiem par kolektīvu un vardarbīgu izraidīšanu, tostarp apgalvojumiem par smagu piekaušanu, policijas suņu uzrīdīšanu un šaušanu ar gumijas lodēm, radot smagus ievainojumus un — vismaz vienā gadījumā — izraisot patvēruma meklētāja nāvi. Komiteja pauda bažas arī par ziņojumiem, ka gados jauno patvēruma meklētāju un nepavadītu nepilngadīgo vecuma noteikšana tranzīta zonās ir neatbilstoša un neprecīza, lielā mērā balstīta uz eksperta veiktu vizuālu apskati, un par ziņojumiem, kuros apgalvots, ka šādiem patvēruma meklētājiem nav pienācīgas piekļuves izglītībai, sociālajiem un psiholoģiskajiem pakalpojumiem un juridiskajai palīdzībai. Saskaņā ar jauno priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko izveido kopīgu procedūru starptautiskajai aizsardzībai Savienībā un atceļ Direktīvu 2013/32/ES, medicīnisks vecuma novērtējums būs galējais līdzeklis.

Ekonomiskās un sociālās tiesības

| (73) | 2012. gada 15. februārī un 2012. gada 11. decembrī ANO īpašais referents galējas nabadzības un cilvēktiesību jautājumos un ANO īpašā referente jautājumos par tiesībām uz pienācīgu mājokli aicināja Ungāriju pārskatīt tiesību aktus, ar ko vietējām pašvaldībām tiek paredzēta iespēja sodīt bezpajumtniekus, un atbalstīt Konstitucionālās tiesas lēmumu, ar ko bezpajumtniecība netiek uzskatīta par noziedzīgu nodarījumu. Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2014. gada 16. decembrī publicētajā ziņojumā, kas tika sagatavots pēc viņa brauciena uz Ungāriju, pauda bažas par pasākumiem, kas veikti, lai aizliegtu nakšņošanu uz ielas un būdu un mājiņu celšanu, un plaši aprakstīti kā kriminālatbildības noteikšana par bezpajumtniecību praksē. Komisārs mudināja Ungārijas iestādes izmeklēt paziņotos gadījumus par piespiedu izlikšanu no mājām, nepiedāvājot alternatīvus risinājumus, un par bērnu izņemšanu no ģimenēm sliktu sociālekonomisko apstākļu dēļ. ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas par valsts un vietējiem tiesību aktiem, kas balstīti uz Pamatlikuma ceturto grozījumu un kuros daudzas sabiedriskās vietas ir norādītas kā nepieejamas nakšņošanai, kā arī noteikts faktisks sods par bezpajumtniecību. Ungārijas parlaments 2018. gada 20. jūnijā pieņēma Septīto grozījumu pamatlikumā, kurā aizliegta pastāvīgā dzīvesvieta publiskā telpā. Tajā pašā dienā ANO referente jautājumos par tiesībām uz pienācīgu mājokli nodēvēja Ungārijas rīcību, ar kuru bezpajumtniecība tiek padarīta par noziedzīgu nodarījumu, par nežēlīgu noziegumu un nesaderīgu ar starptautiskajām cilvēktiesībām. |
| --- | --- |

(73)

2012. gada 15. februārī un 2012. gada 11. decembrī ANO īpašais referents galējas nabadzības un cilvēktiesību jautājumos un ANO īpašā referente jautājumos par tiesībām uz pienācīgu mājokli aicināja Ungāriju pārskatīt tiesību aktus, ar ko vietējām pašvaldībām tiek paredzēta iespēja sodīt bezpajumtniekus, un atbalstīt Konstitucionālās tiesas lēmumu, ar ko bezpajumtniecība netiek uzskatīta par noziedzīgu nodarījumu. Eiropas Padomes cilvēktiesību komisārs 2014. gada 16. decembrī publicētajā ziņojumā, kas tika sagatavots pēc viņa brauciena uz Ungāriju, pauda bažas par pasākumiem, kas veikti, lai aizliegtu nakšņošanu uz ielas un būdu un mājiņu celšanu, un plaši aprakstīti kā kriminālatbildības noteikšana par bezpajumtniecību praksē. Komisārs mudināja Ungārijas iestādes izmeklēt paziņotos gadījumus par piespiedu izlikšanu no mājām, nepiedāvājot alternatīvus risinājumus, un par bērnu izņemšanu no ģimenēm sliktu sociālekonomisko apstākļu dēļ. ANO Cilvēktiesību komiteja 2018. gada 5. aprīļa noslēguma apsvērumos pauda bažas par valsts un vietējiem tiesību aktiem, kas balstīti uz Pamatlikuma ceturto grozījumu un kuros daudzas sabiedriskās vietas ir norādītas kā nepieejamas nakšņošanai, kā arī noteikts faktisks sods par bezpajumtniecību. Ungārijas parlaments 2018. gada 20. jūnijā pieņēma Septīto grozījumu pamatlikumā, kurā aizliegta pastāvīgā dzīvesvieta publiskā telpā. Tajā pašā dienā ANO referente jautājumos par tiesībām uz pienācīgu mājokli nodēvēja Ungārijas rīcību, ar kuru bezpajumtniecība tiek padarīta par noziedzīgu nodarījumu, par nežēlīgu noziegumu un nesaderīgu ar starptautiskajām cilvēktiesībām.

| (74) | Eiropas Sociālo tiesību komitejas 2017. gada secinājumos ir norādīts, ka Ungārija neievēro Eiropas Sociālo hartu, jo pašnodarbinātās un mājsaimniecībās nodarbinātās personas, kā arī citas darba ņēmēju kategorijas nav aizsargātas ar noteikumiem par drošību un veselības aizsardzību darbā, pasākumi mātes mirstības samazināšanai ir nepietiekami, minimālā vecuma pensija ir neatbilstoša, minimālais atbalsts darba meklētājam ir neatbilstošs, bezdarbnieka pabalsta izmaksas maksimālais laiks ir pārāk īss un minimālais rehabilitācijas un invaliditātes pabalsts dažos gadījumos ir neatbilstošs. Komiteja arī secināja, ka Ungārija neievēro Eiropas Sociālo hartu, jo sociālā palīdzība, kas tiek izmaksāta personai, kura dzīvo viena un kurai nav līdzekļu, tostarp veciem cilvēkiem, ir nepietiekama, visu Hartas pušu likumīgajiem iedzīvotājiem nav garantēta vienlīdzīga piekļuve sociālajiem pakalpojumiem un nav konstatēts pietiekams mājokļu piedāvājums mazāk aizsargātām ģimenēm. Attiecībā uz tiesībām apvienoties Komiteja paziņoja, ka nav pietiekami nodrošinātas darba ņēmēju tiesības izmantot apmaksātu atvaļinājumu, nav veikti nekādi veicinoši pasākumi, lai atbalstītu koplīgumu slēgšanu, kaut gan to sniegtā aizsardzība darba ņēmējiem Ungārijā ir ļoti vāja, un ka civildienestā tiesības uzsākt streiku ir paredzētas tikai arodbiedrībām, kurām ir noslēgts nolīgums ar valdību; izmantotie kritēriji, lai noteiktu ierēdņus, kuriem ir atteiktas tiesības uz streiku, pārsniedz Hartas piemērošanas jomu; civildienesta arodbiedrības var ierosināt streiku tikai tad, ja to apstiprina vairums attiecīgo darbinieku. |
| --- | --- |

(74)

Eiropas Sociālo tiesību komitejas 2017. gada secinājumos ir norādīts, ka Ungārija neievēro Eiropas Sociālo hartu, jo pašnodarbinātās un mājsaimniecībās nodarbinātās personas, kā arī citas darba ņēmēju kategorijas nav aizsargātas ar noteikumiem par drošību un veselības aizsardzību darbā, pasākumi mātes mirstības samazināšanai ir nepietiekami, minimālā vecuma pensija ir neatbilstoša, minimālais atbalsts darba meklētājam ir neatbilstošs, bezdarbnieka pabalsta izmaksas maksimālais laiks ir pārāk īss un minimālais rehabilitācijas un invaliditātes pabalsts dažos gadījumos ir neatbilstošs. Komiteja arī secināja, ka Ungārija neievēro Eiropas Sociālo hartu, jo sociālā palīdzība, kas tiek izmaksāta personai, kura dzīvo viena un kurai nav līdzekļu, tostarp veciem cilvēkiem, ir nepietiekama, visu Hartas pušu likumīgajiem iedzīvotājiem nav garantēta vienlīdzīga piekļuve sociālajiem pakalpojumiem un nav konstatēts pietiekams mājokļu piedāvājums mazāk aizsargātām ģimenēm. Attiecībā uz tiesībām apvienoties Komiteja paziņoja, ka nav pietiekami nodrošinātas darba ņēmēju tiesības izmantot apmaksātu atvaļinājumu, nav veikti nekādi veicinoši pasākumi, lai atbalstītu koplīgumu slēgšanu, kaut gan to sniegtā aizsardzība darba ņēmējiem Ungārijā ir ļoti vāja, un ka civildienestā tiesības uzsākt streiku ir paredzētas tikai arodbiedrībām, kurām ir noslēgts nolīgums ar valdību; izmantotie kritēriji, lai noteiktu ierēdņus, kuriem ir atteiktas tiesības uz streiku, pārsniedz Hartas piemērošanas jomu; civildienesta arodbiedrības var ierosināt streiku tikai tad, ja to apstiprina vairums attiecīgo darbinieku.

| (75) | No 2010. gada decembra, kad Victor Orban valdība pieņēma grozījumu tā dēvētajā Streiku likumā, streiki Ungārijā faktiski ir nelikumīgi. Izdarītie grozījumi nozīmē, ka streiki principā tiks atļauti uzņēmumos, kas saistīti ar valdības administrāciju, izmantojot publisko pakalpojumu līgumus. Šis grozījums neattiecas uz profesionālajām grupām, kurām vispār nav šādu tiesību, piemēram, vilcienu vadītāji, policijas darbinieki, medicīnas darbinieki un gaisa satiksmes vadības dispečeri. Problēmas cēlonis ir cits — lai pierādītu, ka streiki ir vajadzīgi, referendumā ir jāpiedalās noteiktam skaitam darbinieku, proti, līdz pat 70 %. Pēc tam lēmumu par streiku likumību pieņems darba tiesa, kas ir pilnīgi pakļauta valstij. 2011. gadā tika iesniegti deviņi pieteikumi streika atļaujas saņemšanai. Septiņos gadījumos tie tika noraidīti, nenorādot iemeslu, divi no tiem tika apstrādāti, bet lēmumu nebija iespējams pieņemt. |
| --- | --- |

(75)

No 2010. gada decembra, kad Victor Orban valdība pieņēma grozījumu tā dēvētajā Streiku likumā, streiki Ungārijā faktiski ir nelikumīgi. Izdarītie grozījumi nozīmē, ka streiki principā tiks atļauti uzņēmumos, kas saistīti ar valdības administrāciju, izmantojot publisko pakalpojumu līgumus. Šis grozījums neattiecas uz profesionālajām grupām, kurām vispār nav šādu tiesību, piemēram, vilcienu vadītāji, policijas darbinieki, medicīnas darbinieki un gaisa satiksmes vadības dispečeri. Problēmas cēlonis ir cits — lai pierādītu, ka streiki ir vajadzīgi, referendumā ir jāpiedalās noteiktam skaitam darbinieku, proti, līdz pat 70 %. Pēc tam lēmumu par streiku likumību pieņems darba tiesa, kas ir pilnīgi pakļauta valstij. 2011. gadā tika iesniegti deviņi pieteikumi streika atļaujas saņemšanai. Septiņos gadījumos tie tika noraidīti, nenorādot iemeslu, divi no tiem tika apstrādāti, bet lēmumu nebija iespējams pieņemt.

| (76) | ANO Bērna tiesību komitejas ziņojumā “Kopēji secinājumi par Ungārijas trešo, ceturto un piekto periodisko ziņojumu”, kas publicēts 2014. gada 14. oktobrī, pauda bažas par to, ka arvien biežāk bērni tiek izņemti no ģimenes slikta ģimenes sociāli ekonomiskā stāvokļa dēļ. Vecāki var zaudēt bērnu bezdarba dēļ, sociālā mājokļa trūkuma un pagaidu mājokļos nepietiekamo telpu dēļ. Pamatojoties uz Eiropas Romu tiesību centra pētījumu, šī prakse nesamērīgi ietekmē romu ģimenes un bērnus. |
| --- | --- |

(76)

ANO Bērna tiesību komitejas ziņojumā “Kopēji secinājumi par Ungārijas trešo, ceturto un piekto periodisko ziņojumu”, kas publicēts 2014. gada 14. oktobrī, pauda bažas par to, ka arvien biežāk bērni tiek izņemti no ģimenes slikta ģimenes sociāli ekonomiskā stāvokļa dēļ. Vecāki var zaudēt bērnu bezdarba dēļ, sociālā mājokļa trūkuma un pagaidu mājokļos nepietiekamo telpu dēļ. Pamatojoties uz Eiropas Romu tiesību centra pētījumu, šī prakse nesamērīgi ietekmē romu ģimenes un bērnus.

| (77) | Komisijas 2018. gada 23. maijs ieteikumā Padomes ieteikumam par Ungārijas 2018. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2018. gada konverģences programmu, Komisija norādīja, ka nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku īpatsvars 2016. gadā ir samazinājies līdz 26,3 %, tomēr tas joprojām ir virs Savienības vidējā rādītāja; bērni kopumā ir vairāk pakļauti nabadzībai nekā iedzīvotāji citās vecuma grupās. Minimālā ienākuma pabalsta līmenis ir zemāks par 50 % no atsevišķu mājsaimniecību nabadzības sliekšņa un tādējādi viens no zemākajiem Savienībā. Bezdarbnieka pabalstu atbilstība ir ļoti zema: maksimālais saņemšanas ilgums 3 mēneši ierindojas kā visīsākais Savienībā, un tā ir tikai aptuveni ceturtā daļa no laika, kāds darba meklētājiem vidēji ir vajadzīgs darba atrašanai. Turklāt pabalsta maksājumi ir vieni no mazākajiem ES. Komisija ieteica uzlabot sociālās palīdzības un bezdarbnieka pabalstu atbilstību un segumu. |
| --- | --- |

(77)

Komisijas 2018. gada 23. maijs ieteikumā Padomes ieteikumam par Ungārijas 2018. gada valsts reformu programmu un ar ko sniedz Padomes atzinumu par Ungārijas 2018. gada konverģences programmu, Komisija norādīja, ka nabadzības un sociālās atstumtības riskam pakļauto cilvēku īpatsvars 2016. gadā ir samazinājies līdz 26,3 %, tomēr tas joprojām ir virs Savienības vidējā rādītāja; bērni kopumā ir vairāk pakļauti nabadzībai nekā iedzīvotāji citās vecuma grupās. Minimālā ienākuma pabalsta līmenis ir zemāks par 50 % no atsevišķu mājsaimniecību nabadzības sliekšņa un tādējādi viens no zemākajiem Savienībā. Bezdarbnieka pabalstu atbilstība ir ļoti zema: maksimālais saņemšanas ilgums 3 mēneši ierindojas kā visīsākais Savienībā, un tā ir tikai aptuveni ceturtā daļa no laika, kāds darba meklētājiem vidēji ir vajadzīgs darba atrašanai. Turklāt pabalsta maksājumi ir vieni no mazākajiem ES. Komisija ieteica uzlabot sociālās palīdzības un bezdarbnieka pabalstu atbilstību un segumu.

| (78) | 2018. gada [...] Padome uzklausīja Ungāriju saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu. |
| --- | --- |

(78)

2018. gada [...] Padome uzklausīja Ungāriju saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu.

| (79) | Minēto iemeslu dēļ saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu būtu jākonstatē, ka ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt LES 2. pantā minētās vērtības, |
| --- | --- |

(79)

Minēto iemeslu dēļ saskaņā ar LES 7. panta 1. punktu būtu jākonstatē, ka ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt LES 2. pantā minētās vērtības,

IR PIEŅĒMUSI ŠO LĒMUMU.

1. pants

Ir droša varbūtība, ka Ungārija varētu nopietni pārkāpt vērtības, uz kuru pamata ir dibināta Savienība.

2. pants

Padome iesaka Ungārijai triju mēnešu laikā pēc šā lēmuma paziņošanas veikt šādas darbības: [...]

3. pants

Šis lēmums stājas spēkā [...] dienā pēc tā publicēšanas Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī.

4. pants

Šis lēmums ir adresēts Ungārijai.

Briselē,

Padomes vārdā —

priekšsēdētājs

---

(1)  Tiesas 2012. gada 6. novembra spriedums, Komisija pret Ungāriju, C-286/12, ECLI:EU:C:2012:687.

1

(2)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1995. gada 24. oktobra Direktīva 95/46/EK par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti (OV L 281, 23.11.1995., 31. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 5. jūlija Direktīva 2006/54/EK par tāda principa īstenošanu, kas paredz vienlīdzīgas iespējas un attieksmi pret vīriešiem un sievietēm nodarbinātības un profesijas jautājumos (OV L 204, 26.7.2006., 23. lpp.).

3

(4)  Padomes 1992. gada 19. oktobra Direktīva 92/85/EEK par pasākumu ieviešanu, lai veicinātu drošības un veselības aizsardzības darbā uzlabošanu strādājošām grūtniecēm, sievietēm, kas strādā pēcdzemdību periodā, vai strādājošām sievietēm, kas baro bērnu ar krūti (desmitā atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) (OV L 348, 28.11.1992., 1. lpp.).

4

(5)  Padomes 2008. gada 28. novembra Pamatlēmums 2008/913/TI par krimināltiesību izmantošanu cīņā pret noteiktiem rasisma un ksenofobijas veidiem un izpausmēm (OV L 328, 6.12.2008., 55. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/32/ES par kopējām procedūrām starptautiskās aizsardzības statusa piešķiršanai un atņemšanai (OV L 180, 29.6.2013., 60. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Direktīva 2008/115/EK par kopīgiem standartiem un procedūrām dalībvalstīs attiecībā uz to trešo valstu valstspiederīgo atgriešanu, kas dalībvalstī uzturas nelikumīgi (OV L 348, 24.12.2008., 98. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 26. jūnija Direktīva 2013/33/ES, ar ko nosaka standartus starptautiskās aizsardzības pieteikuma iesniedzēju uzņemšanai (OV L 180, 29.6.2013., 96. lpp.).

8

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/86 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/86

---

P8_TA(2018)0341

Autonomu ieroču sistēmas

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūcija par autonomo ieroču sistēmām (2018/2752(RSP))

(2019/C 433/11)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas 21. pantu un jo īpaši 21. panta 2. punkta c) apakšpunktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību V sadaļas 21. pantu un jo īpaši 21. panta 2. punkta c) apakšpunktu,

| — | ņemot vērā Martens klauzulu, kas iekļauta Ženēvas konvencijām pievienotajā 1. papildprotokolā (1977), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Martens klauzulu, kas iekļauta Ženēvas konvencijām pievienotajā 1. papildprotokolā (1977),

| — | ņemot vērā ANO 2018. gada Atbruņošanās programmas IV daļu “Mūsu kopīgās nākotnes nodrošināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO 2018. gada Atbruņošanās programmas IV daļu “Mūsu kopīgās nākotnes nodrošināšana”,

| — | ņemot vērā 2013. gada 3. maija pētījumu par to, kā bezpilota lidaparātu un autonomu robotu izmantošana karadarbībai ietekmē cilvēktiesības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 3. maija pētījumu par to, kā bezpilota lidaparātu un autonomu robotu izmantošana karadarbībai ietekmē cilvēktiesības,

| — | ņemot vērā tā vairākas nostājas, ieteikumus un rezolūcijas, kurās Parlaments aicināja paredzēt letālu autonomo ieroču sistēmu (LAWS) starptautisku aizliegumu, piemēram, tā 2018. gada 5. jūlija ieteikumu Padomei attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 73. sesiju (1), tā 2018. gada 13. marta plenārsēdē pieņemto pilnvarojumu sākt sarunas nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas izveidi, tā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par 2016. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (2), tā 2016. gada 7. jūlija ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 71. sesiju (3) un tā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par bruņotiem bezpilota lidaparātiem (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā tā vairākas nostājas, ieteikumus un rezolūcijas, kurās Parlaments aicināja paredzēt letālu autonomo ieroču sistēmu (LAWS) starptautisku aizliegumu, piemēram, tā 2018. gada 5. jūlija ieteikumu Padomei attiecībā uz Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 73. sesiju (1), tā 2018. gada 13. marta plenārsēdē pieņemto pilnvarojumu sākt sarunas nolūkā pieņemt Eiropas Parlamenta un Padomes regulu par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmas izveidi, tā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par 2016. gada ziņojumu par cilvēktiesībām un demokrātiju pasaulē un Eiropas Savienības politiku šajā jomā (2), tā 2016. gada 7. jūlija ieteikumu Padomei par Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālās asamblejas 71. sesiju (3) un tā 2014. gada 27. februāra rezolūciju par bruņotiem bezpilota lidaparātiem (4),

| — | ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessodu izpildi Christof Heyns2013. gada 9. aprīļa ziņojumu (UN A/HRC/23/47), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO īpašā referenta jautājumos par ārpustiesas, tūlītēju vai patvaļīgu nāvessodu izpildi Christof Heyns2013. gada 9. aprīļa ziņojumu (UN A/HRC/23/47),

| — | ņemot vērā ES paziņojumus par letālu autonomo ieroču sistēmām Parasto ieroču konvencijas pušu valdību ekspertu grupas sanāksmēs, kas notika Ženēvā, 2017. gada 13.–17. novembrī, 2018. gada 9.–13. aprīlī un 2018. gada 27.–31. augustā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES paziņojumus par letālu autonomo ieroču sistēmām Parasto ieroču konvencijas pušu valdību ekspertu grupas sanāksmēs, kas notika Ženēvā, 2017. gada 13.–17. novembrī, 2018. gada 9.–13. aprīlī un 2018. gada 27.–31. augustā,

| — | ņemot vērā ieguldījumu, ko dažādas valstis, tostarp ES dalībvalstis, sniedza pirms valdību ekspertu grupas 2017. un 2018. gada sanāksmēm, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieguldījumu, ko dažādas valstis, tostarp ES dalībvalstis, sniedza pirms valdību ekspertu grupas 2017. un 2018. gada sanāksmēm,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu, kurā aicināts nodrošināt cilvēka kontrolētu mākslīgā intelekta attīstības procesu un aizliegt letālu autonomo ieroču sistēmas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 31. maija atzinumu, kurā aicināts nodrošināt cilvēka kontrolētu mākslīgā intelekta attīstības procesu un aizliegt letālu autonomo ieroču sistēmas,

| — | ņemot vērā Svētā Krēsla aicinājumu aizliegt letālus autonomos ieročus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Svētā Krēsla aicinājumu aizliegt letālus autonomos ieročus,

| — | ņemot vērā 2015. gada jūlija atklāto vēstuli, kuru parakstījuši vairāk nekā 3 000 pētnieku mākslīgā intelekta un robotikas jomā, un 2017. gada 21. augusta atklāto vēstuli, kuru parakstījuši 116 vadošo robotikas un mākslīgā intelekta uzņēmumu dibinātāji un kurā pausts brīdinājums attiecībā uz letālu autonomo ieroču sistēmām, ka arī 240 organizāciju un 3 049 privātpersonu vēstuli, kurā pausta apņemšanās nekad nepiedalīties letālu autonomo ieroču sistēmu izstrādē, ražošanā vai izmantošanā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada jūlija atklāto vēstuli, kuru parakstījuši vairāk nekā 3 000 pētnieku mākslīgā intelekta un robotikas jomā, un 2017. gada 21. augusta atklāto vēstuli, kuru parakstījuši 116 vadošo robotikas un mākslīgā intelekta uzņēmumu dibinātāji un kurā pausts brīdinājums attiecībā uz letālu autonomo ieroču sistēmām, ka arī 240 organizāciju un 3 049 privātpersonu vēstuli, kurā pausta apņemšanās nekad nepiedalīties letālu autonomo ieroču sistēmu izstrādē, ražošanā vai izmantošanā,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Sarkanā Krusta komitejas paziņojumus un pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas, piemēram, kampaņu slepkavu robotu apturēšanai (Campaign to Stop Killer Robots), kurā pārstāvētas 70 organizācijas no 30 valstīm, tostarp tādas organizācijas kā “Human Rights Watch”, “Article36”un “Amnesty International”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Sarkanā Krusta komitejas paziņojumus un pilsoniskās sabiedrības iniciatīvas, piemēram, kampaņu slepkavu robotu apturēšanai (Campaign to Stop Killer Robots), kurā pārstāvētas 70 organizācijas no 30 valstīm, tostarp tādas organizācijas kā “Human Rights Watch”, “Article36”un “Amnesty International”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā ES politikas un rīcības pamatā ir cilvēktiesību principi un cilvēka cieņas, ANO Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana; tā kā šie principi būtu jāpiemēro, lai saglabātu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES politikas un rīcības pamatā ir cilvēktiesību principi un cilvēka cieņas, ANO Statūtu un starptautisko tiesību principu ievērošana; tā kā šie principi būtu jāpiemēro, lai saglabātu mieru, novērstu konfliktus un stiprinātu starptautisko drošību;

| B. | tā kā termins “letālu autonomo ieroču sistēmas”attiecas uz ieroču sistēmām, kurās nav paredzēta jēgpilna cilvēka kontrole pār kritiski svarīgajām konkrētu mērķu izraudzīšanās un uzbrukšanas funkcijām; |
| --- | --- |

B.

tā kā termins “letālu autonomo ieroču sistēmas”attiecas uz ieroču sistēmām, kurās nav paredzēta jēgpilna cilvēka kontrole pār kritiski svarīgajām konkrētu mērķu izraudzīšanās un uzbrukšanas funkcijām;

| C. | tā kā tiek ziņots, ka nezināms skaits valstu, publiski finansētu un privātā sektora uzņēmumu veic pētniecību un izstrādi attiecībā uz letālu autonomo ieroču sistēmām, sākot no raķetēm, kuras spēj selektīvi izraudzīties mērķi, līdz mācīšanās mašīnām, kurām ir kognitīvas prasmes izlemt, pret ko, kad un kur cīnīties; |
| --- | --- |

C.

tā kā tiek ziņots, ka nezināms skaits valstu, publiski finansētu un privātā sektora uzņēmumu veic pētniecību un izstrādi attiecībā uz letālu autonomo ieroču sistēmām, sākot no raķetēm, kuras spēj selektīvi izraudzīties mērķi, līdz mācīšanās mašīnām, kurām ir kognitīvas prasmes izlemt, pret ko, kad un kur cīnīties;

| D. | tā kā neautonomas sistēmas, piemēram, automatizētas, no attāluma vai ar telesakariem darbināmas sistēmas, nevajadzētu uzskatīt par letālu autonomo ieroču sistēmām; |
| --- | --- |

D.

tā kā neautonomas sistēmas, piemēram, automatizētas, no attāluma vai ar telesakariem darbināmas sistēmas, nevajadzētu uzskatīt par letālu autonomo ieroču sistēmām;

| E. | tā kā letālu autonomo ieroču sistēmām ir potenciāls būtiski mainīt karadarbību, izraisot vēl nepieredzētu un nekontrolētu bruņošanās sacensību; |
| --- | --- |

E.

tā kā letālu autonomo ieroču sistēmām ir potenciāls būtiski mainīt karadarbību, izraisot vēl nepieredzētu un nekontrolētu bruņošanās sacensību;

| F. | tā kā letālu autonomo ieroču sistēmu izmantošana rada būtiskus ētiskus un juridiskus jautājumus attiecībā uz cilvēka kontroli, jo īpaši saistībā ar kritiski svarīgām funkcijām, piemēram, mērķu izraudzīšanos un uzbrukšanu; tā kā iekārtas un roboti nevar līdzīgi cilvēkam pieņemt lēmumus, kas saistīti ar nošķiršanas, samērīguma un piesardzības juridiskajiem principiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā letālu autonomo ieroču sistēmu izmantošana rada būtiskus ētiskus un juridiskus jautājumus attiecībā uz cilvēka kontroli, jo īpaši saistībā ar kritiski svarīgām funkcijām, piemēram, mērķu izraudzīšanos un uzbrukšanu; tā kā iekārtas un roboti nevar līdzīgi cilvēkam pieņemt lēmumus, kas saistīti ar nošķiršanas, samērīguma un piesardzības juridiskajiem principiem;

| G. | tā kā cilvēka iesaistei un pārraudzībai ir galvenā nozīme tādu lēmumu pieņemšanas procesā, kuru sekas var būt letālas, jo tikai cilvēks var būt atbildīgs par lēmumiem saistībā ar dzīvību un nāvi; |
| --- | --- |

G.

tā kā cilvēka iesaistei un pārraudzībai ir galvenā nozīme tādu lēmumu pieņemšanas procesā, kuru sekas var būt letālas, jo tikai cilvēks var būt atbildīgs par lēmumiem saistībā ar dzīvību un nāvi;

| H. | tā kā starptautiskās tiesības, tostarp humanitārās tiesības un cilvēktiesības, ir pilnībā piemērojamas visām ieroču sistēmām un tiem, kuri tās izmanto, un tā kā starptautisko tiesību normu ievērošana ir viena no galvenajām prasībām, kas valstīm ir jāpilda, sevišķi tad, ja ir jāievēro tādi principi kā civiliedzīvotāju aizsardzība vai piesardzības pasākumu veikšana uzbrukuma gadījumā; |
| --- | --- |

H.

tā kā starptautiskās tiesības, tostarp humanitārās tiesības un cilvēktiesības, ir pilnībā piemērojamas visām ieroču sistēmām un tiem, kuri tās izmanto, un tā kā starptautisko tiesību normu ievērošana ir viena no galvenajām prasībām, kas valstīm ir jāpilda, sevišķi tad, ja ir jāievēro tādi principi kā civiliedzīvotāju aizsardzība vai piesardzības pasākumu veikšana uzbrukuma gadījumā;

| I. | tā kā letālu autonomo ieroču sistēmu izmantošana rada svarīgus jautājumus par starptautisko cilvēktiesību, starptautisko humanitāro tiesību un Eiropas normu un vērtību īstenošanu saistībā ar turpmākajām militārajām darbībām; |
| --- | --- |

I.

tā kā letālu autonomo ieroču sistēmu izmantošana rada svarīgus jautājumus par starptautisko cilvēktiesību, starptautisko humanitāro tiesību un Eiropas normu un vērtību īstenošanu saistībā ar turpmākajām militārajām darbībām;

| J. | tā kā 2017. gada augustā 116 vadošo starptautisko robotikas un mākslīgā intelekta uzņēmumu dibinātāji nosūtīja atklātu vēstuli ANO, aicinot valdības “novērst bruņošanās sacensību šo ieroču jomā”un “izvairīties no šo tehnoloģiju destabilizējošās ietekmes”; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2017. gada augustā 116 vadošo starptautisko robotikas un mākslīgā intelekta uzņēmumu dibinātāji nosūtīja atklātu vēstuli ANO, aicinot valdības “novērst bruņošanās sacensību šo ieroču jomā”un “izvairīties no šo tehnoloģiju destabilizējošās ietekmes”;

| K. | tā kā jebkuras letālu autonomo ieroču sistēmas darbībā var rasties traucējumi, ņemot vērā slikti uzrakstītu programmas kodu vai kiberuzbrukumu, ko veic naidīga valsts vai nevalstiska persona, |
| --- | --- |

K.

tā kā jebkuras letālu autonomo ieroču sistēmas darbībā var rasties traucējumi, ņemot vērā slikti uzrakstītu programmas kodu vai kiberuzbrukumu, ko veic naidīga valsts vai nevalstiska persona,

| L. | tā kā Parlaments ir vairākkārt aicinājis steidzami izstrādāt un pieņemt kopēju nostāju par letālu autonomo ieroču sistēmām, paredzēt starptautisku aizliegumu attiecībā uz tādu pilnībā autonomu ieroču sistēmu izstrādi, ražošanu un izmantošanu, kas ļauj veikt uzbrukumus bez jēgpilnas cilvēka kontroles, kā arī sākt efektīvas sarunas par šo ieroču sistēmu aizliegšanu, |
| --- | --- |

L.

tā kā Parlaments ir vairākkārt aicinājis steidzami izstrādāt un pieņemt kopēju nostāju par letālu autonomo ieroču sistēmām, paredzēt starptautisku aizliegumu attiecībā uz tādu pilnībā autonomu ieroču sistēmu izstrādi, ražošanu un izmantošanu, kas ļauj veikt uzbrukumus bez jēgpilnas cilvēka kontroles, kā arī sākt efektīvas sarunas par šo ieroču sistēmu aizliegšanu,

| 1. | atgādina, ka ES vēlas kļūt par pasaules mēroga dalībnieku miera veicināšanā, un aicina paplašināt tās lomu pasaules atbruņošanās un ieroču neizplatīšanas centienos, turklāt tās darbībās un politikā censties uzturēt starptautisko mieru un drošību, nodrošinot starptautisko humanitāro tiesību un cilvēktiesību ievērošanu un civiliedzīvotāju un civilās infrastruktūras aizsardzību; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), dalībvalstis un Eiropadomi steidzamības kārtā sagatavot un līdz Parasto ieroču konvencijas augsto līgumslēdzēju pušu 2018. gada novembra sanāksmei pieņemt kopēju nostāju par letālu autonomo ieroču sistēmām, paredzot jēgpilnu cilvēka kontroli pār kritiski svarīgām šo ieroču sistēmu funkcijām, tostarp to izvietošanas laikā, un attiecīgajos forumos paust vienotu viedokli, kā arī attiecīgi rīkoties; šajā sakarībā aicina PV/AP, dalībvalstis un Padomi apmainīties ar paraugpraksi un piesaistīt ekspertus, akadēmisko aprindu pārstāvjus un pilsonisko sabiedrību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina PV/AP, dalībvalstis un Padomi strādāt pie tā, lai sāktu starptautiskas sarunas par juridiski saistošu instrumentu, ar ko aizliedz letālu autonomo ieroču sistēmas; |
| --- | --- |

3.

| 4. | šajā sakarībā uzsver, ka ir ārkārtīgi svarīgi nepieļaut jebkādu tādu letālu autonomo ieroču sistēmu izstrādi un ražošanu, kuru kritiski svarīgajām funkcijām, piemēram, mērķu izraudzīšanās un uzbrukšana, nav paredzēta cilvēka kontrole; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina par savu 2018. gada 13. marta nostāju attiecībā uz regulu par Eiropas aizsardzības rūpniecības attīstības programmu, jo īpaši tās 6. panta (Atbalsttiesīgas darbības) 4. punktu, un uzsver vēlmi pieņemt līdzīgu nostāju saistībā ar gaidāmo aizsardzības pētniecības programmu, aizsardzības rūpniecības attīstības programmu un citiem svarīgiem Eiropas Aizsardzības fonda darbības laikposmam pēc 2020. gada elementiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka neviens ierocis vai ieroču sistēma, ko patlaban izmanto ES spēki, nav letālu autonomo ieroču sistēma; atgādina, ka ieroči un ieroču sistēmas, kas ar nolūku ir izstrādāti tā, lai aizsargātu savas platformas, kaujas spēkus un iedzīvotājus pret ārkārtīgi dinamisku apdraudējumu, piemēram, pret ienaidnieka raķetēm, munīciju un lidaparātiem, netiek uzskatīti par letālu autonomo ieroču sistēmām; uzsver, ka lēmumi par attiecīga ieroča vai sistēmas izmantošanu, lai uzbruktu gaisa kuģiem, uz kuriem atrodas cilvēki, būtu jāpieņem cilvēkiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Eiropas Ārējās darbības dienestam, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, Apvienoto Nāciju Organizācijai un NATO ģenerālsekretāram. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0312.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0494.

(3)  OV C 101, 16.3.2018., 166. lpp.

(4)  OV C 285, 29.8.2017., 110. lpp.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/89 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/89

---

P8_TA(2018)0342

ES un ASV attiecību stāvoklis

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūcija par ES un ASV attiecību stāvokli (2017/2271(INI))

(2019/C 433/12)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ar ko 2016. gada 28. jūnijā iepazīstināja Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), un Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2017. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu “Stratēģiska pieeja izturētspējai ES ārējās darbības jomā” (JOIN(2017)0021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dokumentu “Kopīgs redzējums, kopīga rīcība — stiprāka Eiropa. Globāla Eiropas Savienības ārpolitikas un drošības politikas stratēģija”, ar ko 2016. gada 28. jūnijā iepazīstināja Komisijas priekšsēdētāja vietniece / Savienības augstā pārstāve ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP), un Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) 2017. gada 7. jūnija kopīgo paziņojumu “Stratēģiska pieeja izturētspējai ES ārējās darbības jomā” (JOIN(2017)0021),

| — | ņemot vērā 2011. gada 28. novembrī Vašingtonā un 2014. gada 26. martā Briselē rīkoto ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmju rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2011. gada 28. novembrī Vašingtonā un 2014. gada 26. martā Briselē rīkoto ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmju rezultātus,

| — | ņemot vērā kopīgos paziņojumus, kas sniegti Vašingtonā 2016. gada 28. un 29. novembrī rīkotajā Transatlantiskā likumdevēju dialoga (TLD) 79. starpparlamentārajā sanāksmē, Valletā 2017. gada 2. un 3. jūnijā rīkotajā TLD 80. sanāksmē, Vašingtonā 2017. gada 5. decembrī rīkotajā TLD 81. sanāksmē un Sofijā (Bulgārija) 2018. gada 30. jūnijā rīkotajā TLD 82. sanāksmē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā kopīgos paziņojumus, kas sniegti Vašingtonā 2016. gada 28. un 29. novembrī rīkotajā Transatlantiskā likumdevēju dialoga (TLD) 79. starpparlamentārajā sanāksmē, Valletā 2017. gada 2. un 3. jūnijā rīkotajā TLD 80. sanāksmē, Vašingtonā 2017. gada 5. decembrī rīkotajā TLD 81. sanāksmē un Sofijā (Bulgārija) 2018. gada 30. jūnijā rīkotajā TLD 82. sanāksmē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. aprīļa paziņojumu “Eiropas Drošības programma” (COM(2015)0185), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 28. aprīļa paziņojumu “Eiropas Drošības programma” (COM(2015)0185),

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 6. aprīļa kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai — Eiropas Savienības reakcija” (JOIN(2016)0018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 6. aprīļa kopīgo paziņojumu Eiropas Parlamentam un Padomei “Kopīgs regulējums hibrīddraudu apkarošanai — Eiropas Savienības reakcija” (JOIN(2016)0018),

| — | ņemot vērā Eiropadomes un Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija kopīgo deklarāciju par kopīgo priekšlikumu kopumu, ko ES un NATO Padomes apstiprināja 2016. gada 5. un 6. decembrī, un 2017. gada 14. jūnijā un 5. decembrī pieņemtajiem progresa ziņojumiem par tā īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes un Komisijas priekšsēdētāju un NATO ģenerālsekretāra 2016. gada 8. jūlija kopīgo deklarāciju par kopīgo priekšlikumu kopumu, ko ES un NATO Padomes apstiprināja 2016. gada 5. un 6. decembrī, un 2017. gada 14. jūnijā un 5. decembrī pieņemtajiem progresa ziņojumiem par tā īstenošanu,

| — | ņemot vērā ES un NATO 2016. gada kopīgo deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un NATO 2016. gada kopīgo deklarāciju,

| — | ņemot vērā 2017. gada 18. decembrī pieņemto ASV valsts drošības stratēģiju un 2018. gada 19. janvārī pieņemto ASV valsts aizsardzības stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 18. decembrī pieņemto ASV valsts drošības stratēģiju un 2018. gada 19. janvārī pieņemto ASV valsts aizsardzības stratēģiju,

| — | ņemot vērā Eiropai domāto atbalsta apliecināšanas iniciatīvu (European Reassurance Initiative), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropai domāto atbalsta apliecināšanas iniciatīvu (European Reassurance Initiative),

| — | ņemot vērā Ārlietu padomes 2015. gadā pieņemto ES klimata diplomātijas rīcībplānu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu padomes 2015. gadā pieņemto ES klimata diplomātijas rīcībplānu,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 21. sesiju (COP 21) un Pušu konferences 11. sesiju, kas vienlaikus bija Kioto protokola pušu sanāksme (CMP 11) un notika Parīzē no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu, Lēmumu 1/CP.21, Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām (UNFCCC) Pušu konferences 21. sesiju (COP 21) un Pušu konferences 11. sesiju, kas vienlaikus bija Kioto protokola pušu sanāksme (CMP 11) un notika Parīzē no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim,

| — | ņemot vērā Padomes 1996. gada 22. novembra Regulu (EK) Nr. 2271/96, ar ko paredz aizsardzību pret trešās valsts pieņemtu tiesību aktu eksteritoriālas piemērošanas sekām un no tiem izrietošām vai ar tiem pamatotām darbībām (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 1996. gada 22. novembra Regulu (EK) Nr. 2271/96, ar ko paredz aizsardzību pret trešās valsts pieņemtu tiesību aktu eksteritoriālas piemērošanas sekām un no tiem izrietošām vai ar tiem pamatotām darbībām (1),

| — | ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par ES reģionu un pilsētu lomu COP 21 Parīzes klimata nolīguma īstenošanā, jo īpaši tās 13. punktu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 13. marta rezolūciju par ES reģionu un pilsētu lomu COP 21 Parīzes klimata nolīguma īstenošanā, jo īpaši tās 13. punktu (2),

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par transatlantiskajām attiecībām, jo īpaši 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par ES un ASV attiecību uzlabošanu Transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros (3), 2009. gada 26. marta rezolūciju par transatlantisko attiecību stāvokli pēc vēlēšanām Amerikas Savienotajās Valstīs (4), 2011. gada 17. novembra rezolūciju par ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi 2011. gada 28. novembrī (5) un 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par ES lomu plašākas transatlantiskās partnerības veicināšanā (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par transatlantiskajām attiecībām, jo īpaši 2006. gada 1. jūnija rezolūciju par ES un ASV attiecību uzlabošanu Transatlantisko partnerattiecību nolīguma ietvaros (3), 2009. gada 26. marta rezolūciju par transatlantisko attiecību stāvokli pēc vēlēšanām Amerikas Savienotajās Valstīs (4), 2011. gada 17. novembra rezolūciju par ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi 2011. gada 28. novembrī (5) un 2013. gada 13. jūnija rezolūciju par ES lomu plašākas transatlantiskās partnerības veicināšanā (6),

| — | ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2016. gada 22. novembra rezolūciju par Eiropas aizsardzības savienību (7),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par kopējās ārpolitikas un drošības politikas īstenošanu (8),

| — | ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 13. decembra rezolūciju par kopējās drošības un aizsardzības politikas īstenošanu (9),

| — | ņemot vērā 2018. gada 8. februāra rezolūciju par UNRWA stāvokli (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 8. februāra rezolūciju par UNRWA stāvokli (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0251/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu un Starptautiskās tirdzniecības komitejas atzinumu (A8-0251/2018),

| A. | tā kā ES un ASV partnerība balstās uz spēcīgām politiskajām, kultūras, ekonomiskajām un vēsturiskajām saitēm, kopīgām vērtībām, piemēram, brīvību, demokrātiju, miera un stabilitātes, cilvēktiesību un tiesiskuma veicināšanu, un kopīgiem mērķiem, piemēram, labklājību, drošību, atvērtu un integrētu ekonomiku, sociālo attīstību un iekļautību, ilgtspējīgu attīstību un konfliktu atrisināšanu miermīlīgā ceļā, un tā kā gan ASV, gan ES ir demokrātijas, kuras darbojas saskaņā ar tiesiskumu un kurās ir funkcionējošas līdzsvara un atsvara sistēmas; tā kā šī partnerība saskaras ar ievērojamu skaitu problēmu un traucējumu īstermiņā, bet ilgtermiņa pamats joprojām ir stabils un ES un ASV kā līdzīgi domājošu partneru sadarbībai joprojām ir izšķirīga nozīme; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un ASV partnerība balstās uz spēcīgām politiskajām, kultūras, ekonomiskajām un vēsturiskajām saitēm, kopīgām vērtībām, piemēram, brīvību, demokrātiju, miera un stabilitātes, cilvēktiesību un tiesiskuma veicināšanu, un kopīgiem mērķiem, piemēram, labklājību, drošību, atvērtu un integrētu ekonomiku, sociālo attīstību un iekļautību, ilgtspējīgu attīstību un konfliktu atrisināšanu miermīlīgā ceļā, un tā kā gan ASV, gan ES ir demokrātijas, kuras darbojas saskaņā ar tiesiskumu un kurās ir funkcionējošas līdzsvara un atsvara sistēmas; tā kā šī partnerība saskaras ar ievērojamu skaitu problēmu un traucējumu īstermiņā, bet ilgtermiņa pamats joprojām ir stabils un ES un ASV kā līdzīgi domājošu partneru sadarbībai joprojām ir izšķirīga nozīme;

| B. | tā kā ES un ASV, stingri pamatojoties uz kopīgām vērtībām un principiem, vajadzētu izpētīt alternatīvus veidus, kā stiprināt transatlantiskās attiecības un, izmantojot visus pieejamos saziņas kanālus, efektīvi reaģēt uz būtiskām problēmām, ar kurām mēs saskaramies; tā kā, esot likumdevējiem, Kongresam un Eiropas Parlamentam ir svarīga un ietekmīga loma mūsu demokrātijās un būtu pilnībā jāizmanto iespējas, ko sniedz sadarbība, lai saglabātu demokrātisku, liberālu un daudzpusēju kārtību un veicinātu stabilitāti un nepārtrauktību mūsu kontinentā un pasaulē; |
| --- | --- |

B.

tā kā ES un ASV, stingri pamatojoties uz kopīgām vērtībām un principiem, vajadzētu izpētīt alternatīvus veidus, kā stiprināt transatlantiskās attiecības un, izmantojot visus pieejamos saziņas kanālus, efektīvi reaģēt uz būtiskām problēmām, ar kurām mēs saskaramies; tā kā, esot likumdevējiem, Kongresam un Eiropas Parlamentam ir svarīga un ietekmīga loma mūsu demokrātijās un būtu pilnībā jāizmanto iespējas, ko sniedz sadarbība, lai saglabātu demokrātisku, liberālu un daudzpusēju kārtību un veicinātu stabilitāti un nepārtrauktību mūsu kontinentā un pasaulē;

| C. | tā kā globālā, sarežģītā un aizvien daudzpolārākā pasaulē ES un ASV ir jāieņem vadoša, izšķirīga un konstruktīva loma, nostiprinot un atbalstot starptautiskās tiesības, veicinot un aizsargājot pamattiesības un pamatprincipus un kopīgi risinot reģionālos konfliktus un globālās problēmas; |
| --- | --- |

C.

tā kā globālā, sarežģītā un aizvien daudzpolārākā pasaulē ES un ASV ir jāieņem vadoša, izšķirīga un konstruktīva loma, nostiprinot un atbalstot starptautiskās tiesības, veicinot un aizsargājot pamattiesības un pamatprincipus un kopīgi risinot reģionālos konfliktus un globālās problēmas;

| D. | tā kā ES un ASV piedzīvo ģeopolitisku pārmaiņu laikmetu un tām jānovērš līdzīgi sarežģīti draudi, gan ierasti, gan hibrīddraudi, kurus rada valsts un nevalstiskas struktūras no dienvidiem un austrumiem; tā kā kiberuzbrukumi kļūst aizvien biežāki un sarežģītāki un tā kā ES un ASV sadarbība NATO satvarā var papildināt abu pušu centienus un aizsargāt kritiski svarīgu valdības aizsardzības infrastruktūru un citu informācijas infrastruktūru; tā kā šo draudu novēršanai ir vajadzīga starptautiska sadarbība; |
| --- | --- |

D.

tā kā ES un ASV piedzīvo ģeopolitisku pārmaiņu laikmetu un tām jānovērš līdzīgi sarežģīti draudi, gan ierasti, gan hibrīddraudi, kurus rada valsts un nevalstiskas struktūras no dienvidiem un austrumiem; tā kā kiberuzbrukumi kļūst aizvien biežāki un sarežģītāki un tā kā ES un ASV sadarbība NATO satvarā var papildināt abu pušu centienus un aizsargāt kritiski svarīgu valdības aizsardzības infrastruktūru un citu informācijas infrastruktūru; tā kā šo draudu novēršanai ir vajadzīga starptautiska sadarbība;

| E. | tā kā ES atzīst ASV pastāvīgo militāro atbalstu ar mērķi nodrošināt ES drošību un aizsardzību un tā kā ES ir pateicīga visiem amerikāņiem, kas ziedoja dzīvību, lai garantētu Eiropas drošību konfliktos Kosovā un Bosnijā; tā kā ES pašlaik mēģina nodrošināt savu drošību, veidojot lielāku stratēģisko autonomiju; |
| --- | --- |

E.

tā kā ES atzīst ASV pastāvīgo militāro atbalstu ar mērķi nodrošināt ES drošību un aizsardzību un tā kā ES ir pateicīga visiem amerikāņiem, kas ziedoja dzīvību, lai garantētu Eiropas drošību konfliktos Kosovā un Bosnijā; tā kā ES pašlaik mēģina nodrošināt savu drošību, veidojot lielāku stratēģisko autonomiju;

| F. | tā kā ASV ir nolēmusi par USD 600 miljoniem samazināt savu budžetu miera uzturēšanai ANO satvarā; |
| --- | --- |

F.

tā kā ASV ir nolēmusi par USD 600 miljoniem samazināt savu budžetu miera uzturēšanai ANO satvarā;

| G. | tā kā ASV ārpolitika, kas kļuvusi neparedzamāka, rada aizvien lielāku nenoteiktību starptautiskajās attiecībās un varētu ļaut ieņemt lielāku lomu citiem pasaules līmeņa dalībniekiem, piemēram, Ķīnai, kuras politiskā un ekonomiskā ietekme palielinās visā pasaulē; tā kā daudzas svarīgas valstis Āzijā, kurām agrāk bija ciešākas saiknes ar ASV, tuvinās Ķīnai; |
| --- | --- |

G.

tā kā ASV ārpolitika, kas kļuvusi neparedzamāka, rada aizvien lielāku nenoteiktību starptautiskajās attiecībās un varētu ļaut ieņemt lielāku lomu citiem pasaules līmeņa dalībniekiem, piemēram, Ķīnai, kuras politiskā un ekonomiskā ietekme palielinās visā pasaulē; tā kā daudzas svarīgas valstis Āzijā, kurām agrāk bija ciešākas saiknes ar ASV, tuvinās Ķīnai;

| H. | tā kā ES joprojām ir pilnībā apņēmusies veidot daudzpusējas attiecības un veicināt kopīgas vērtības, cita starpā demokrātiju un cilvēktiesības; tā kā uz noteikumiem balstīta starptautiskā kārtība nāk par labu gan ASV, gan ES; tā kā šajā sakarībā ir sevišķi svarīgi, lai ES un ASV rīkotos kopīgi un sinerģiski, atbalstot uz noteikumiem balstītu kārtību, ko garantē stabilas, uzticamas un efektīvas pārvalstiskas organizācijas un starptautiskās institūcijas; |
| --- | --- |

H.

tā kā ES joprojām ir pilnībā apņēmusies veidot daudzpusējas attiecības un veicināt kopīgas vērtības, cita starpā demokrātiju un cilvēktiesības; tā kā uz noteikumiem balstīta starptautiskā kārtība nāk par labu gan ASV, gan ES; tā kā šajā sakarībā ir sevišķi svarīgi, lai ES un ASV rīkotos kopīgi un sinerģiski, atbalstot uz noteikumiem balstītu kārtību, ko garantē stabilas, uzticamas un efektīvas pārvalstiskas organizācijas un starptautiskās institūcijas;

| I. | tā kā ASV un Eiropas partnerība vairāk nekā septiņus gadu desmitus ir bijusi būtiska pasaules ekonomiskajai, politiskajai un drošības kārtībai; tā kā kopš prezidenta D. Trampa ievēlēšanas transatlantiskajās attiecībās ir jāsaskaras ar daudzām problēmām un daudzos jautājumos tās ir pakļautas aizvien lielākam spiedienam; |
| --- | --- |

I.

tā kā ASV un Eiropas partnerība vairāk nekā septiņus gadu desmitus ir bijusi būtiska pasaules ekonomiskajai, politiskajai un drošības kārtībai; tā kā kopš prezidenta D. Trampa ievēlēšanas transatlantiskajās attiecībās ir jāsaskaras ar daudzām problēmām un daudzos jautājumos tās ir pakļautas aizvien lielākam spiedienam;

| J. | tā kā klimata politika kā daļa no ES globālās stratēģijas ir integrēta ārpolitikā un drošības politikā un ir nostiprinātas saiknes starp enerģētiku un klimatu, drošību, attīstības mērķiem un migrāciju, kā arī taisnīgu un brīvu tirdzniecību; |
| --- | --- |

J.

tā kā klimata politika kā daļa no ES globālās stratēģijas ir integrēta ārpolitikā un drošības politikā un ir nostiprinātas saiknes starp enerģētiku un klimatu, drošību, attīstības mērķiem un migrāciju, kā arī taisnīgu un brīvu tirdzniecību;

| K. | tā kā ES joprojām ir apņēmības pilna panākt uz noteikumiem balstītu, atvērtu un nediskriminējošu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu; tā kā PTO ir globālās tirdzniecības sistēmas pamats, jo tā ir vienīgā institūcija, kas var nodrošināt patiesi vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

K.

tā kā ES joprojām ir apņēmības pilna panākt uz noteikumiem balstītu, atvērtu un nediskriminējošu daudzpusēju tirdzniecības sistēmu; tā kā PTO ir globālās tirdzniecības sistēmas pamats, jo tā ir vienīgā institūcija, kas var nodrošināt patiesi vienlīdzīgus konkurences apstākļus;

| L. | tā kā gan ASV, gan ES vajadzētu atbalstīt Rietumbalkānu valstu centienus pievienoties transatlantiskajai kopienai; tā kā līdztekus pastiprinātai ES iesaistei šajā ziņā izšķirīga nozīme ir ASV atbalsta nepārtrauktībai; |
| --- | --- |

L.

tā kā gan ASV, gan ES vajadzētu atbalstīt Rietumbalkānu valstu centienus pievienoties transatlantiskajai kopienai; tā kā līdztekus pastiprinātai ES iesaistei šajā ziņā izšķirīga nozīme ir ASV atbalsta nepārtrauktībai;

| M. | tā kā pieaug ES atbildība gādāt par savu drošību stratēģiskā vidē, kas pēdējo gadu laikā ir krasi pasliktinājusies; |
| --- | --- |

M.

tā kā pieaug ES atbildība gādāt par savu drošību stratēģiskā vidē, kas pēdējo gadu laikā ir krasi pasliktinājusies;

| N. | tā kā Eiropas drošība balstās uz mērķi panākt kopīgu stratēģisko autonomiju, kā to 2016. gada jūnijā Eiropas Savienības globālajā stratēģijā atzina 28 valstu un valdību vadītāji, |
| --- | --- |

N.

tā kā Eiropas drošība balstās uz mērķi panākt kopīgu stratēģisko autonomiju, kā to 2016. gada jūnijā Eiropas Savienības globālajā stratēģijā atzina 28 valstu un valdību vadītāji,

Uz kopīgām vērtībām balstīts visaptverošs satvars

| 1. | atgādina un uzstāj, ka ilgā ES un ASV partnerība un alianse balstās un būtu jābalsta uz kopīgām vērtībām, cita starpā brīvību, tiesiskumu, mieru, demokrātiju, vienlīdzību, uz noteikumiem balstītām daudzpusējām attiecībām, tirgus ekonomiku, sociālo taisnīgumu, ilgtspējīgu attīstību un cilvēktiesību, arī minoritāšu tiesību, ievērošanu, kā arī kolektīvo drošību, par prioritāti nosakot konfliktu atrisināšanu miermīlīgā ceļā, un šo vērtību veicināšanu; uzsver — lai šos mērķus sasniegtu, ir svarīgi stiprināt ES un ASV attiecības, kas ir viena no galvenajām sadarbības asīm globalizētā pasaulē; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšsēdētāja Ž. K. Junkera un ASV prezidenta D. Trampa tikšanos Vašingtonā 2018. gada 25. jūlijā, tai iezīmējot divpusējo attiecību uzlabošanos; pieņem zināšanai viņu paziņojumu un vēlmi strādāt pie transatlantisko attiecību saspīlējuma mazināšanas tirdzniecības jomā; šajā sakarībā atgādina par sankciju nolūkā pieņemtu tarifu kaitīgo ietekmi; tajā pašā laikā atkārtoti pauž atbalstu plašai un visaptverošai pieejai tirdzniecības nolīgumiem un daudzpusējām attiecībām; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka ES un ASV attiecības ir pamata garants stabilitātei pasaulē un ir bijušas stūrakmens abu reģionu centienos nodrošināt mieru, labklājību un stabilitāti to sabiedrībās kopš Otrā pasaules kara beigām, kā arī daudzpusējas uz noteikumiem un vērtībām balstītas politiskās un ekonomiskās sadarbības un tirdzniecības sistēmas veidošanā; atkārtoti apliecina, ka ES un ASV attiecības ir stratēģiskas un patiesas un ka spēcīga transatlantiskā saikne ir abu pušu un visas pasaules interesēs; uzskata, ka pašreizējā vienpusējā politika “Amerika pirmajā vietā” kaitē gan ES, gan ASV interesēm, mazina savstarpējo uzticēšanos un var arī plašāk ietekmēt stabilitāti un labklājību visā pasaulē; atgādina, ka ES interesēs ir attīstīt ilgstošu, abpusēji izdevīgu partnerību, kuras pamatā ir kopīgas vērtības un principi, kas ir svarīgāki par īstermiņa komerciāliem ieguvumiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka partnerība ir kas vairāk par tikai ārpolitikas un tirdzniecības jautājumiem un ietver arī citus jautājumus, piemēram, (kiber-) drošības, ekonomikas, digitālos un finanšu jautājumus, klimata pārmaiņas, enerģētiku, kultūru, kā arī zinātni un tehnoloģiju; uzsver, ka šie jautājumi ir savstarpēji cieši saistīti un būtu jāskata vienā un tajā pašā visaptverošajā satvarā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž bažas par ASV pieeju globāliem jautājumiem un reģionāliem konfliktiem kopš prezidenta D. Trampa ievēlēšanas; uzsver transatlantisko attiecību un pastāvīga dialoga nozīmību Eiropas Savienībai, norādot, ka šo jautājumu svarīgums vieno ES un ASV; vēlas noskaidrot, vai mūsu ASV partneriem transatlantiskās attiecības, kas veidojušās desmitiem gadu laikā, joprojām ir tikpat svarīgas; uzsver, ka uz vērtībām balstītam visaptverošam partnerības satvaram ir būtiska nozīme pasaules ekonomikas un drošības struktūras saglabāšanā un nostiprināšanā; uzsver, ka jautājumiem, kas ASV un ES vieno, vajadzētu būt svarīgākiem nekā tiem, kas šķir; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka starptautiskā sistēmā, ko raksturo pastāvīga nestabilitāte un nenoteiktība, Eiropa ir atbildīga par savas stratēģiskās autonomijas palielināšanu nolūkā risināt kopīgās problēmas, kuru skaits pieaug; tāpēc uzsver, ka Eiropas valstīm ir jāsaglabā spēja vienām pašām pieņemt lēmumus un rīkoties, lai aizstāvētu savas intereses; atgādina, ka stratēģiskā autonomija ir gan leģitīma vērienīga Eiropas iecere, gan prioritārs mērķis, kas ir jāsaista ar rūpniecību un darbībām, kā arī jāizsaka veiktspējā; |
| --- | --- |

6.

Partnerības nostiprināšana

| 7. | atgādina par šīs partnerības lielo potenciālu un to, ka tā ir gan ES, gan ASV stratēģiskajās interesēs, cenšoties panākt kopēju labklājību un drošību un nostiprināt uz noteikumiem un vērtībām balstītu kārtību, atbalstot starptautiskās institūcijas un sniedzot tām līdzekļus, ar ko uzlabot globālo pārvaldību; prasa veicināt abu pušu dialogu un iesaisti attiecībā uz visiem šīs partnerības elementiem un visu līmeņu sadarbību, arī ar pilsoniskās sabiedrības organizācijām; uzsver, ka mūsu lēmumi un rīcība ietekmē pasaules ekonomikas un drošības struktūru, tāpēc ir jārāda piemērs un jārīkojas abu partneru interesēs; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver ASV kā pasaules lielvaras pienākumus un aicina ASV administrāciju ievērot kopīgās pamatvērtības, kas ir transatlantisko attiecību pamatā un jebkādos apstākļos nodrošināt starptautisko tiesību, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu saskaņā ar ANO Statūtiem un citiem starptautiskiem instrumentiem, kurus parakstījušas vai ratificējušas ASV; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ES un ASV ir viena otrai svarīgākā partnere daudzpolārā pasaulē un ka ar vienpusēju rīcību tiek tikai vājināta transatlantiskā partnerība, kam ir jābūt vienlīdzīgu partneru sadarbībai, kura balstās uz dialogu un ar kuru tiecas atjaunot savstarpēju uzticēšanos; |
| --- | --- |

9.

| 10. | pauž nožēlu par ilgo kavēšanos ar jauna ASV vēstnieka Eiropas Savienībā iecelšanu, bet atzinīgi vērtē to, ka ir iecelts jauns vēstnieks un ASV Senāts viņu ir attiecīgi apstiprinājis 2018. gada 29. jūnijā;; |
| --- | --- |

10.

| 11. | asi kritizē jaunā ASV vēstnieka Vācijā Richard Grenell paziņojumus, ka viņš centīsies stiprināt nacionālistiski populistiskus spēkus visā Eiropā, un atgādina, ka diplomātu uzdevums nav atbalstīt atsevišķus politiskos spēkus, bet gan veicināt savstarpējo sapratni un partnerattiecības; turklāt uzskata, ka Trampa administrācijas ierēdņu paziņojumi, nonicinot ES un paužot atbalstu ksenofobiskiem un populistiskiem spēkiem, kuru mērķis ir iznīcināt Eiropas projektu, ir naidīgi un nesavienojami ar transatlantiskās partnerības garu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina PV/AP, Padomi, Komisiju un dalībvalstis uzlabot sadarbību, koordināciju, konsekvenci un efektivitāti ES politikā attiecībā uz ASV, lai parādītu, ka ES ir vienota un efektīva starptautisko procesu dalībniece ar saskaņotu vēstījumu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atgādina, ka ASV ir svarīga partnere, ņemot vērā aizsardzības un drošības interešu konverģenci un stiprās divpusējās attiecības; prasa pēc iespējas drīz sarīkot ES un ASV augstākā līmeņa sanāksmi, cenšoties pārvarēt pašreizējās grūtības un turpināt darbu pie savstarpēji, reģionāli un globāli svarīgiem jautājumiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzskata, ka ASV militāro spēku klātbūtne Eiropas valstīs, kur tā nepieciešama un atbilst saskaņoto apņemšanos izpildes turpināšanai, ir svarīga; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzstāj, ka strukturētam un stratēģiskam dialogam par ārpolitiku transatlantiskā līmenī, iesaistot arī Eiropas Parlamentu un ASV Kongresu, ir izšķirīga nozīme transatlantiskās struktūras, cita starpā sadarbības drošības jomā, stiprināšanā, un prasa paplašināt ES un ASV dialoga ārpolitikas jomu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atgādina par savu ieteikumu izveidot Transatlantijas politisko padomi (TPP) ārpolitikas un drošības politikas jautājumu sistemātiskai apspriešanai un koordinēšanai, to vadot AP/PV un ASV valsts sekretāram un balstot politisko vadītāju regulāriem kontaktiem; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atzinīgi vērtē TLD pastāvīgo un nepārtraukto darbu ES un ASV attiecību veicināšanā, īstenojot parlamentāro dialogu un koordinējot kopīgu interešu jautājumus; atkārtoti norāda uz cilvēku savstarpējo kontaktu un dialoga nozīmi transatlantisko attiecību stiprināšanā; tāpēc prasa pastiprināt gan ASV Senāta un Pārstāvju palātas, gan Eiropas Parlamenta iesaisti; atzinīgi vērtē to, ka 115. Kongresa sasaukumā ir no jauna izveidota divpartiju augstākā līmeņa darba grupa ES jautājumos, un aicina Eiropas Parlamenta Biroju Vašingtonā un ES delegāciju Vašingtonā ar to ciešāk sadarboties; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka gan ES, gan ASV sabiedrība ir stipra, nostiprināta liberālā demokrātijā un tiesiskumā un veidota, pamatojoties uz dalībnieku plurālismu, cita starpā valdību, parlamentu, decentralizētu struktūru un dalībnieku, dažādu politisko iestāžu, uzņēmumu un arodbiedrību, pilsoniskās sabiedrības organizāciju, brīvu un neatkarīgu plašsaziņas līdzekļu, reliģisko grupu un akadēmisko un pētniecības kopienu plurālismu; uzsver, ka mums būtu jāstiprina saiknes pāri Atlantijas okeānam, lai dažādos līmeņos un visā ES un ASV — ne tikai pievēršoties austrumkrastam un rietumkrastam — veicinātu transatlantiskās partnerības vērtības un nozīmi; prasa šajā nolūkā izveidot uzlabotas un specializētas programmas ar pienācīgu finansējumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzinīgi vērtē Eiropas iestāžu un ASV štatu un lielpilsētu teritoriju attiecību stiprinošo ietekmi uz transatlantiskajām attiecībām kopumā, jo īpaši mērķsadarbības attiecību gadījumā; šajā sakarībā uzsver pašreizējo sadarbību, kuras pamatā ir Under2 MOU; aicina ASV štatus stiprināt to kontaktus ar ES iestādēm; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver, ka ar izglītības programmām īstenoti kultūras sakari ir būtiski kopīgu vērtību popularizēšanai un veidošanai un transatlantisko partneru saikņu veidošanai; tāpēc aicina pastiprināt, vairot un atvieglot piekļuvi ASV un ES studentiem paredzētajām mobilitātes programmām Erasmus+ satvarā; |
| --- | --- |

20.

| 21. | jo īpaši pauž apbrīnu par to, kā Amerikas skolēni ir reaģējuši uz daudzajām traģēdijām, kas saistītas ar šaujamieroču izmantošanu skolās, iestājoties par stingrākiem ieroču likumiem un pret Nacionālās Šaujamieroču asociācijas (National Rifle Association) ietekmi uz likumdošanas procesu; |
| --- | --- |

21.

Kopā risinot globālas problēmas

| 22. | uzstāj, ka ES un ASV arī turpmāk būtu jāieņem svarīga konstruktīva loma, kopīgi pievēršoties reģionāliem konfliktiem un globālām problēmām, pamatojoties uz starptautisko tiesību principiem; uzsver, ka ASV un citu pasaules lielvaru attieksme liek arvien vairāk apšaubīt daudzpusējas attiecības, kas Eiropai ir ļoti svarīgas; atgādina par daudzpusēju attiecību kā tiesiskuma vērtību veicināšanas un globālu jautājumu risināšanas instrumenta nozīmi miera un stabilitātes saglabāšanā, un uzstāj, ka šie jautājumi būtu jārisina attiecīgajos starptautiskajos forumos; tāpēc pauž bažas par to, ka nesenie ASV vienpusējie lēmumi — distancēties no svarīgiem starptautiskiem nolīgumiem, atcelt konkrētas saistības, kaitēt starptautiskajiem noteikumiem, atstāt starptautiskus forumus un provocēt spriedzi diplomātiskajās un tirdzniecības attiecībās — varētu nozīmēt atkāpšanos no šīm kopīgajām vērtībām un radīt saspīlējumu attiecībās, un tām kaitēt; aicina ES izrādīt vienotību, stingrību un samērīgumu, reaģējot uz šādiem lēmumiem; tāpēc aicina ES dalībvalstis izvairīties no jebkādām darbībām vai rīcības ar mērķi iegūt divpusējas priekšrocības, tā kaitējot saskaņotai un vienotai Eiropas pieejai; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka citām pasaules lielvarām, piemēram, Krievijai un Ķīnai, ir spēcīgas politiskās un ekonomiskās stratēģijas, no kurām daudzas varētu būt pretrunā mūsu kopīgajām vērtībām, starptautiskajām saistībām un transatlantiskajai partnerībai kā tādai un tās apdraudēt; atgādina, ka šādu tendenču dēļ ES un ASV sadarbība ir vēl jo svarīgāka, lai mēs varētu turpināt saglabāt atvērtas sabiedrības un veicināt un aizsargāt mūsu kopīgās tiesības, principus un vērtības, arī starptautisko tiesību ievērošanu; šajā sakarībā prasa uzlabot ES un ASV koordināciju kopīgu sankciju politikas saskaņošanā un izveidē, lai palielinātu tās efektivitāti; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka pret Krievijas mēģinājumiem izdarīt spiedienu uz rietumu sabiedrībām un to demokrātiskajām izvēlēm, tās ietekmēt, destabilizēt un izmantot to nepilnības, ir jāvērš kopīga transatlantiska reakcija; tāpēc uzskata, ka ASV un ES vajadzētu par prioritāti noteikt saskaņotas darbības attiecībā uz Krieviju, attiecīgā gadījumā iesaistot NATO; šajā sakarībā ar bažām norāda uz ASV un Krievijas prezidentu paziņojumiem saistībā ar viņu tikšanos 2018. gada 16. jūlijā Helsinkos; atgādina par acīmredzamo risku, ko mūsu demokrātijām rada viltus ziņas, dezinformācija un jo īpaši ļaunprātīgi traucējumu avoti; prasa izveidot politisku dialogu un sabiedrības dialogu, līdzsvarojot anonimitāti un atbildību sociālajos plašsaziņas līdzekļos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka drošībai ir daudzi savstarpēji saistīti aspekti un tās definīcija aptver ne vien militāro, bet arī vides, enerģijas, tirdzniecības, kiberjautājumu un komunikāciju, veselības, attīstības, pārskatatbildības, humanitāros un citus aspektus; uzstāj, ka drošības jautājumi būtu jārisina, izmantojot plašu pieeju; šajā sakarībā pauž bažas par ierosinātajiem būtiskajiem budžeta samazinājumiem, piemēram, finansējuma samazināšanu valsts veidošanai Afganistānā, attīstības palīdzībai Āfrikā, humānajai palīdzībai un ASV iemaksām ANO programmās, darbībās un aģentūrās; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka līdzsvarota un abpusēji izdevīga transatlantiska tirdzniecības nolīguma ietekme sniegtos daudz tālāk par tirdzniecības un ekonomikas aspektiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda, ka NATO joprojām ir galvenais Eiropas kolektīvās aizsardzības garants; atzinīgi vērtē ASV atkārtoti apstiprināto apņemšanos attiecībā uz NATO un Eiropas drošību un uzsver, ka ES un NATO sadarbības padziļināšana nostiprina arī transatlantisko partnerību; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver sadarbības, koordinācijas un sinerģijas efektu nozīmi drošības un aizsardzības jomā; uzsver, ka ir svarīgi labāk tērēt aizsardzībai paredzētos līdzekļus, un šajā sakarībā uzstāj, ka sloga sadalē būtu jāpievēršas ne tikai ieguldījumam (mērķis aizsardzībai izmantot 2 % no IKP), bet arī tiešajiem rezultātiem (nosūtāmos, gatavos un ilgtspējīgos spēkos mērāmas spējas); atgādina, ka šis kvantitatīvais ieguldījuma mērķis tomēr atspoguļo to, ka eiropieši izjūt aizvien lielāku atbildību par savu drošību, un tas kļuvis nepieciešams, pasliktinoties stratēģiskajai videi; atzinīgi vērtē to, ka aizsardzība ir kļuvusi par prioritārāku jomu ES un tās dalībvalstīm, ģenerējot vairāk militāru spēju, no kā iegūst gan ES, gan NATO, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē ASV militāro spēku atrašanos ES teritorijā; norāda, ka NATO joprojām ir izšķirīga nozīme Eiropas un tās sabiedroto kolektīvajā aizsardzībā (Vašingtonas līguma 5. pants); uzsver, ka NATO spēja veikt savus uzdevumus joprojām ir būtiski atkarīga no tā, cik stipras ir transatlantiskās attiecības; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina ES stiprināt Eiropas aizsardzības savienību, lai veidotu spējas nodrošināt ES stratēģisko nozīmību drošības un aizsardzības jomā, piemēram, radot vairāk sinerģiju un lielāku efektivitāti attiecībā uz aizsardzības izdevumiem, pētniecību, izstrādes iepirkumu, uzturēšanu un apmācību starp dalībvalstīm; uzstāj, ka aktīvāka sadarbība aizsardzības jomā ES līmenī pastiprina Eiropas devumu miera, drošības un stabilitātes jomā reģionālā un starptautiskā mērogā un tādējādi arī veicina NATO alianses mērķu sasniegšanu un nostiprina transatlantisko saikni; tāpēc atbalsta nesenos centienus uzlabot Eiropas aizsardzības struktūru, cita starpā Eiropas Aizsardzības fondu un jaunizveidoto pastāvīgo strukturēto sadarbību (PESCO); |
| --- | --- |

29.

| 30. | atzinīgi vērtē PESCO uzsākšanu un atbalsta tās pirmos projektus, piemēram, militāro mobilitāti; uzsver, ka PESCO ir ES un NATO kopīgās interesēs un tai būtu jāvirza turpmāka abu organizāciju sadarbība spēju attīstīšanas un NATO ES pīlāra nostiprināšanas ziņā, ievērojot ikvienas valsts konstitūciju; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atkārtoti uzsver, ka ES un ASV ir jāpastiprina sadarbība kiberdrošības un kiberaizsardzības jomā, proti, izmantojot specializētas aģentūras un darba grupas, piemēram, ENISA, Eiropolu, Interpolu un gaidāmās PESCO un EAF struktūras, jo īpaši stājoties pretī kiberuzbrukumiem un kopīgi izvēršot centienus izveidot visaptverošu un pārredzamu starptautisku sistēmu, kurā noteikti minimālie kiberdrošības politikas standarti, vienlaikus ievērojot pamatbrīvības; uzskata, ka ir ļoti svarīgi, lai ES un NATO pastiprinātu izlūkdatu apmaiņu, tādējādi padarot iespējamu oficiāli attiecināt kiberuzbrukumus un līdz ar to piemērot ierobežojošas sankcijas par kiberuzbrukumiem atbildīgajām personām; uzsver Eiropai domātās ASV atbalsta apliecināšanas iniciatīvas nozīmi un pozitīvo ieguldījumu ES dalībvalstu drošībā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka mākslīgā intelekta un mašīnmācīšanās augošās nozīmības dēļ ES un ASV ir ciešāk jāsadarbojas un ka būtu jāīsteno pasākumi, lai veicinātu sadarbību starp ASV un Eiropas tehnoloģiju uzņēmumiem, tādējādi nodrošinot, ka partnerība izstrādē un pielietojumā tiek maksimāli izmantota; |
| --- | --- |

32.

| 33. | aicina ASV Kongresu iekļaut Eiropas Parlamentu ar kiberdraudiem saistītās informācijas apmaiņas programmā, kas jau tiek īstenota ar Austrālijas, Kanādas, Jaunzēlandes un Apvienotās Karalistes parlamentiem; |
| --- | --- |

33.

| 34. | uzsver, ka ir vajadzīga kopīga pieeja digitālo platformu reglamentēšanai un to pārskatatbildības palielināšanai, lai apspriestu jautājumus par tīmekļa cenzūru, autortiesībām un tiesību turētāju tiesībām, personas datiem un tīkla neitralitātes jēdzienu; atkārtoti norāda, ka ir kopīgi jāstrādā, lai veicinātu atvērtu, sadarbspējīgu un drošu internetu, to pārvaldot ar daudzu ieinteresēto personu iesaistes modeli, kas veicina cilvēktiesības, demokrātiju, tiesiskumu un vārda brīvību, ekonomisko labklājību un inovāciju, vienlaikus ievērojot privātumu un pasargājot no maldināšanas, krāpšanas un zādzībām; aicina pielikt kopīgas pūles, lai izstrādātu normas un noteikumus un veicinātu starptautisko tiesību piemērojamību kibertelpā; |
| --- | --- |

34.

| 35. | atkārtoti atgādina, ka tīkla neitralitāte ir noteikta ES tiesību aktos; izsaka nožēlu par Federālās sakaru komisijas lēmumu atcelt noteikumus par tīkla neitralitāti; atzinīgi vērtē ASV Senāta neseno balsojumu par šā lēmuma atcelšanu; aicina ASV Kongresu sekot Senāta lēmumam, lai saglabātu atvērtu un drošu internetu, kas nepieļauj diskriminējošu interneta satura apstrādi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver, ka ir nepieciešamas pienācīgas sarunas par standartizāciju, jo īpaši saistībā ar aizvien straujāko tehnoloģiju attīstību, it īpaši IT nozarē; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka svarīgs elements ES un ASV terorisma apkarošanas centienu pastiprināšanā ir kritiskās infrastruktūras aizsardzība, cita starpā kopīgu standartu izstrāde un savietojamības un sadarbspējas veicināšana, kā arī visaptveroša pieeja terorisma apkarošanai, arī koordinējot rīcību reģionālos, daudzpusējos un globālos forumos un sadarbojoties datu apmaiņas jomā saistībā ar teroristu darbībām; atkārtoti atgādina, ka ir jāatbalsta tādi mehānismi kā ES ceļošanas informācijas un atļauju sistēma (ETIAS) un citi kopīgi centieni, kas var sniegt būtisku ieguldījumu un dot rezultātus cīņā pret terorismu un ekstrēmismu; atgādina abām pusēm, ka cīņā pret terorismu ir jāievēro starptautiskās tiesības un demokrātiskās vērtības, pilnībā ievērojot pilsoniskās brīvības un pamata cilvēktiesības; |
| --- | --- |

37.

| 38. | pauž bažas par neseno Gina Haspel iecelšanu Centrālās Izlūkošanas pārvaldes (CIP) direktores amatā, ņemot vērā negatīvo pieredzi cilvēktiesību jomā saistībā ar viņas līdzšinējo darbību, cita starpā viņas līdzdalību CIP pārsūtīšanas un slepenas aizturēšanas programmā; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž dziļas bažas par informāciju, ka ASV administrācija atceļ jau tā nelielos bezpilota lidaparātu programmas ierobežojumus, rezultātā palielinoties civiliedzīvotāju upuru un nelikumīgas nogalināšanas riskam, kā arī pauž bažas par pārredzamības trūkumu attiecībā uz ASV bezpilota lidaparātu programmu un dažu ES dalībvalstu sniegto palīdzību; aicina ASV un ES dalībvalstis nodrošināt, ka bruņotu bezpilota lidaparātu izmantošana atbilst šo valstu saistībām, kas noteiktas starptautiskajās tiesībās, arī starptautiskajās cilvēktiesībās un starptautiskajās humanitārajās tiesībās, un ka tiek paredzēti stingri saistoši standarti par visu veidu palīdzības sniegšanu nāvējošām bezpilota lidaparātu operācijām; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka ES un ASV ir jācīnās pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un citiem finanšu noziegumiem un jānodrošina pārredzamība; |
| --- | --- |

40.

| 41. | mudina turpmāk ciešāk sadarboties cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, nodokļu apiešanu, nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizāciju un terorisma finansēšanu, jo īpaši ES un ASV Teroristu finansēšanas izsekošanas programmas (TFTP) nolīguma satvarā, kas būtu jāstiprina nolūkā iekļaut datus par finanšu plūsmām, kuras saistītas ar ārvalstu iejaukšanos vai nelikumīgām izlūkošanas operācijām; turklāt aicina ES un ASV sadarboties ar ESAO cīņā pret izvairīšanos no nodokļu maksāšanas un agresīvu nodokļu plānošanu, paredzot starptautiskus noteikumus un normas, lai risinātu šo pasaules mēroga problēmu; uzsver, ka tiesībaizsardzības iestāžu pastāvīgai sadarbībai ir izšķirīga nozīme mūsu kopējās drošības palielināšanā, un aicina ASV nodrošināt divpusēju un daudzpusēju sadarbību šajā jomā; pauž nožēlu par Doda-Franka akta daļēju atcelšanu, jo tās rezultātā ir ievērojami samazināta Amerikas banku uzraudzība; |
| --- | --- |

41.

| 42. | uzsver joprojām pastāvošās privātuma vairoga nepilnības datu subjektu pamattiesību ievērošanas ziņā; atzinīgi vērtē un atbalsta aicinājumus ASV likumdevējam virzīties uz vispārēju privātuma un datu aizsardzības likumu; norāda, ka Eiropā personas datu aizsardzība ir viena no pamattiesībām un ka ASV nav noteikumu, kas būtu pielīdzināmi jaunajai Vispārīgajai datu apstrādes regulai; |
| --- | --- |

42.

| 43. | atgādina par plašo transatlantisko solidaritāti, reaģējot uz Skripaļu saindēšanu Solsberijā, kuras dēļ 20 ES dalībvalstis, Kanāda, ASV, Norvēģija un 5 ES kandidātvalstis izraidīja Krievijas diplomātus; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atkārtoti pauž bažas par to, ka Kongress 2017. gada martā noraidīja Federālās sakaru komisijas iesniegtos noteikumus par “Platjoslas un citu telesakaru pakalpojumu klientu privātuma aizsardzību”, tādējādi praktiski atceļot platjoslas privātuma noteikumus, kas paredzētu, ka interneta pakalpojumu sniedzējiem ir jāsaņem skaidra patērētāju piekrišana pirms tīmekļa pārlūkošanas datu un citas privātas informācijas pārdošanas vai dalīšanās tajā ar reklāmdevējiem un citiem uzņēmumiem; uzskata, ka šis ir vēl viens apdraudējums privātuma aizsardzībai ASV; |
| --- | --- |

44.

| 45. | atgādina, ka ASV joprojām ir vienīgā trešā valsts ES bezvīzu režīma valstu sarakstā, kura nenodrošina bezvīzu ieceļošanu visu ES dalībvalstu pilsoņiem; mudina ASV pēc iespējas drīz iekļaut piecas attiecīgās ES dalībvalstis (Bulgāriju, Horvātiju, Kipru, Poliju un Rumāniju) ASV vīzu režīma atcelšanas programmā; atgādina, ka Komisijai ir juridisks pienākums 24 mēnešu laikā pēc attiecīgu paziņojumu publicēšanas dienas pieņemt deleģētu aktu, uz laiku apturot atbrīvojumu no vīzas prasības to trešo valstu valstspiederīgajiem, kuras nav atcēlušas vīzas prasību konkrētu dalībvalstu pilsoņiem, un šis laikposms beidzās 2016. gada 12. aprīlī; aicina Komisiju, pamatojoties uz LESD 265. pantu, pieņemt nepieciešamo deleģēto aktu; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka ES ir apņēmusies nostiprināt demokrātiju, cilvēktiesības, tiesiskumu, labklājību, stabilitāti, noturību un drošību savās kaimiņvalstīs pirmām kārtām ar nemilitāriem līdzekļiem, jo īpaši īstenojot asociācijas nolīgumus; aicina ES un ASV stiprināt savu sadarbību un labāk koordinēt savas darbības, projektus un nostājas ES kaimiņreģionā — gan austrumu, gan dienvidu kaimiņvalstīs; atgādina, ka vispārējo drošību veicina arī visā pasaulē īstenotā ES attīstības un humanitārā politika; |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzteic ASV stratēģisko mērķtiecību un atvērtību pret šo reģionu un atgādina, ka Balkāni ir svarīgs jautājums gan Eiropai, gan visa kontinenta drošībai; tādēļ aicina ASV iesaistīties turpmākos kopīgos centienos Rietumbalkānos, jo īpaši lai stiprinātu tiesiskumu, demokrātiju, vārda brīvību un sadarbību drošības jomā; iesaka vairāk kopīgu rīcību, piemēram, korupcijas novēršanas mehānismus un institūciju attīstīšanu, lai gādātu par lielāku drošību, stabilitāti, noturību un ekonomisko labklājību reģiona valstīs, kā arī lai palīdzētu atrisināt ieilgušās problēmas; uzskata, ka ES un ASV būtu jāsāk jauns augsta līmeņa dialogs par Rietumbalkāniem, lai nodrošinātu politikas mērķu un palīdzības programmu saskaņotību, un būtu jāveic attiecīgi pasākumi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina ES un ASV aktīvāk un efektīvāk iesaistīties Ukrainas teritorijā notiekošā konflikta atrisināšanā un atbalstīt visus centienus panākt ilgstošu miermīlīgu risinājumu, kurā ievērota Ukrainas vienotība, suverenitāte un teritoriālā integritāte un paredzēts nodot Krimas pussalu atpakaļ Ukrainai, kā arī mudināt uz tādu reformu procesu un ekonomikas attīstību Ukrainā un to atbalstīt, kam pilnībā jāatbilst Ukrainas saistībām un starptautisko organizāciju ieteikumiem; pauž visdziļāko vilšanos par turpmāka progresa trūkumu Minskas vienošanos īstenošanā un par drošības un humanitārās situācijas pasliktināšanos Austrumukrainā; tāpēc paziņo, ka sankcijas pret Krieviju joprojām ir nepieciešamas un ka ASV būtu jāsaskaņo savi centieni ar ES; aicina AP/PV un ASV īpašo pārstāvi Ukrainā ciešāk sadarboties šajā jautājumā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atgādina arī, ka ir svarīgi, lai ES un ASV meklētu risinājumu “iesaldētajiem” konfliktiem Gruzijā un Moldovā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atgādina, ka starptautiskā kārtība balstās uz starptautisku nolīgumu ievērošanu; šajā sakarībā pauž nožēlu par ASV lēmumu neapstiprināt G7 samitā Kanādā pieņemtos secinājumus; atkārtoti pauž apņēmību ievērot starptautiskās tiesības un vispārējās vērtības, jo īpaši pārskatatbildību, kodolieroču neizplatīšanu un strīdu atrisināšanu miermīlīgā ceļā; uzsver, ka mūsu kodolieroču neizplatīšanas stratēģijas konsekvence ir būtiski svarīga mūsu uzticamībai kā nozīmīgam starptautisko procesu dalībniekam un sarunu vedējam; aicina ES un ASV sadarboties, veicinot kodolatbruņošanos un efektīvus pasākumus kodolmateriālu riska mazināšanai; |
| --- | --- |

50.

| 51. | uzsver, ka Kopīgais visaptverošais rīcības plāns (KVRP) ar Irānu ir nozīmīgs daudzpusējs nolīgums un ievērojams daudzpusējās diplomātijas un ES diplomātijas diplomātisks sasniegums reģiona stabilitātes veicināšanā; atgādina, ka ES ir cieši apņēmusies veikt visu iespējamo, lai saglabātu KVRP ar Irānu kā vienu no galvenajiem starptautiskās kodolieroču neizplatīšanas struktūras pīlāriem, kas svarīgs arī saistībā ar Ziemeļkorejas jautājumu, un kā izšķirīgu elementu reģiona drošībai un stabilitātei; atkārtoti norāda, ka visos attiecīgajos veidos un forumos ir kritiskāk jāpievēršas Irānas darbībām, kas saistītas ar ballistiskajām raķetēm un reģiona stabilitāti, jo īpaši Irānas iesaistei dažādos konfliktos reģionā un cilvēktiesību un minoritāšu tiesību situācijai Irānā, šos jautājumus nošķirot no KVRP; uzsver, ka transatlantiskajai sadarbībai ir izšķirīga nozīme šā jautājuma risināšanā; uzsver, ka saskaņā ar vairākiem Starptautiskās Atomenerģijas aģentūras (SAEA) ziņojumiem Irāna pilda savas saistības saskaņā ar KVRP; stingri nosoda prezidenta D. Trampa lēmumu vienpusēji izstāties no KVRP un piemērot eksteritoriālus pasākumus ES uzņēmumiem, kas darbojas Irānā; uzsver, ka ES ir apņēmusies aizsargāt savas un savu uzņēmumu un ieguldītāju intereses no ASV sankciju eksteritoriālās ietekmes; šajā sakarībā atzinīgi vērtē lēmumu aktivizēt “bloķēšanas regulējumu”, kura mērķis ir aizsargāt ES tirdzniecības intereses Irānā no ASV eksteritoriālo sankciju ietekmes, un aicina Padomi, Komisiju un Eiropas Ārējās darbības dienestu veikt jebkādus turpmākus pasākumus, kas uzskatāmi par nepieciešamiem KVRP aizsardzībai; |
| --- | --- |

51.

| 52. | pauž bažas par ASV drošības un tirdzniecības politiku Austrumāzijā un Dienvidaustrumāzijā, cita starpā politisko vakuumu, kas izveidojies pēc ASV izstāšanās no Klusā okeāna valstu partnerības (TPP); atkārtoti norāda, cik svarīga ir ES konstruktīva iesaistīšanās Austrumāzijā, Dienvidaustrumāzijā un Klusā okeāna reģionā, un šajā sakarībā atzinīgi vērtē ES aktīvo tirdzniecības politiku minētajā pasaules daļā un ar drošību saistītās ES iniciatīvas, jo īpaši, kā tās paustas Padomes secinājumos par pastiprinātu ES sadarbību drošības jomā Āzijā un ar to, arī politiskā un ekonomiskā līdzsvara labad; |
| --- | --- |

52.

| 53. | atzinīgi vērtē jaunu augsta līmeņa dialogu ar Ziemeļkoreju (KTDR) uzsākšanu un neseno augstākā līmeņa sanāksmi Singapūrā 2018. gada 12. jūnijā; atgādina, ka šo sarunu — kas vēl nav devušas faktiskus un pārbaudāmus rezultātus — mērķis ir miermīlīgi novērst saspīlējumus un tādējādi veicināt mieru, drošību un stabilitāti reģionā un pasaulē; uzsver, ka tajā pašā laikā starptautiskajai sabiedrībai, cita starpā ES un ASV, ir jāturpina izdarīt spiedienu uz KTDR, līdz tā ticami atbrīvosies no kodolieročiem, ratificējot Līgumu par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu (CTBT) un atļaujot Līguma par kodolizmēģinājumu vispārējo aizliegumu organizācijas (CTBTO) sagatavošanas komisijai un SAEA dokumentēt tās atteikšanos no kodolieročiem; pauž bažas par KTDR nepietiekamo progresu virzībā uz kodolatbruņošanos, kas licis prezidentam D. Trampam 2018. gada 24. augustā atcelt plānotās sarunas KTDR ar valsts sekretāra Mike Pompeo dalību; |
| --- | --- |

53.

| 54. | atgādina ASV, ka tā joprojām nav ratificējusi CTBT, neraugoties uz to, ka tā ir II pielikuma valsts, kuras paraksts ir nepieciešams, lai līgums stātos spēkā; atkārto PV/AP aicinājumu, mudinot pasaules līderus ratificēt minēto līgumu; aicina ASV ratificēt CTBT, cik drīz vien iespējams, un vēl vairāk atbalstīt CTBTO, pārliecinot atlikušās II pielikumā iekļautās valstis ratificēt līgumu; |
| --- | --- |

54.

| 55. | uzstāj, ka ir jāievēro starptautiskās jūras tiesības, arī Dienvidķīnas jūrā; šajā sakarībā aicina ASV ratificēt ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS); |
| --- | --- |

55.

| 56. | prasa, lai ES un ASV pastiprināti sadarbotos, meklējot miermīlīgu risinājumu reģionālajiem konfliktiem un pastarpinātajam karam Sīrijā, jo kopīgas stratēģijas trūkums mazina iespējas miermīlīgi atrisināt konfliktus, un aicina visas konfliktā iesaistītās puses un reģionālos dalībniekus atturēties no vardarbības un citām darbībām, kas varētu saasināt situāciju; atkārtoti apliecina, ka saskaņā ar ANO Drošības padomes rezolūciju Nr. 2254 svarīgākā loma Sīrijas konflikta atrisināšanā ir ANO vadītajam Ženēvas procesam, sarunās piedaloties konfliktā iesaistītajām pusēm un procesu atbalstot galvenajiem starptautiskajiem un reģionālajiem dalībniekiem; prasa pilnībā īstenot un ievērot ANO Drošības padomes rezolūcijas, ko pārkāpj Astanas sarunu dalībvalstis; prasa kopīgi strādāt, lai nodrošinātu pilnīgu humānās palīdzības piekļuvi tiem, kam tā ir nepieciešama, veikt neatkarīgu, objektīvu, rūpīgu un uzticamu izmeklēšanu un saukt vainīgos pie atbildības; prasa arī cita starpā atbalstīt starptautiskā, objektīvā un neatkarīgā mehānisma (IIIM) darbu saistībā ar starptautiskajiem noziegumiem, kas ir izdarīti Sīrijas Arābu Republikā kopš 2012. gada marta; |
| --- | --- |

56.

| 57. | atgādina, ka ES atbalsta jēgpilna Tuvo Austrumu miera procesa atsākšanu virzībā uz divu valstu risinājumu, pamatojoties uz 1967. gada robežām, ar neatkarīgu, demokrātisku, dzīvotspējīgu un blakusesošu Palestīnas valsti, kas mierā un drošībā pastāv līdzās drošai Izraēlas valstij un citām kaimiņvalstīm, un uzstāj, ka ir jāizvairās no jebkādas rīcības, kas kaitētu šiem centieniem; šajā sakarībā pauž dziļu nožēlu par ASV valdības vienpusējo lēmumu pārvietot savu vēstniecību no Telavivas uz Jeruzalemi un oficiāli atzīt šo pilsētu par Izraēlas galvaspilsētu; uzsver, ka Jeruzalemes jautājumam ir jābūt daļai no galīgā miera nolīguma starp izraēliešiem un palestīniešiem; uzsver, ka būtu jānostiprina kopīgais ceļvedis un ka ir nepieciešams, lai ASV savus miera centienus Tuvajos Austrumos koordinētu ar Eiropas partneriem; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzteic UNRWA un tās darbam nodevušos darbiniekus par viņu ievērojamo un būtisko humanitāro un attīstības darbu Palestīnas bēgļu labā (Rietumkrastā, arī Austrumjeruzalemē, Gazas joslā, Jordānijā, Libānā un Sīrijā), kas ir ļoti svarīgs drošības un stabilitātes nodrošināšanai reģionā; pauž dziļu nožēlu par ASV administrācijas lēmumu pārtraukt finansējuma sniegšanu UNRWA un prasa ASV no jauna apsvērt šo lēmumu; uzsver Eiropas Parlamenta un Eiropas Savienības konsekvento atbalstu aģentūrai un mudina ES dalībvalstis sniegt papildu līdzekļus, lai ilgtermiņā nodrošinātu UNRWA darbību ilgtspēju; |
| --- | --- |

58.

| 59. | mudina uz turpmāku sadarbību starp ES un ASV programmām pasaules mērogā, veicinot demokrātiju, plašsaziņas līdzekļu brīvību, brīvas un taisnīgas vēlēšanas un cilvēktiesību ievērošanu, arī bēgļu un migrantu, sieviešu, rasu un reliģisko minoritāšu tiesību ievērošanu; uzsver, cik svarīgas ir tādas vērtības kā laba pārvaldība, pārskatatbildība, pārredzamība un tiesiskums, uz kurām balstās cilvēktiesību aizsardzība; atkārtoti apliecina ES stingro un principiālo nostāju pret nāvessodu un par vispārēju nāvessoda moratoriju ar mērķi to atcelt visā pasaulē; uzsver, ka ir jāsadarbojas krīžu novēršanā un miera veidošanā, kā arī reaģēšanā uz ārkārtas situācijām humanitārā jomā; |
| --- | --- |

59.

| 60. | atkārtoti uzsver, ka ES un ASV ir kopīgas intereses Āfrikā, kur abiem reģioniem ir jākoordinē un jāpastiprina atbalsts vietējā, reģionālā un daudznacionālā līmenī labai pārvaldībai, demokrātijai, cilvēktiesībām, ilgtspējīgai sociālajai attīstībai, vides aizsardzībai, migrācijas pārvaldībai, ekonomikas pārvaldībai un drošības jautājumiem, kā arī reģionālu konfliktu miermīlīgai atrisināšanai un cīņai ar korupciju, nelikumīgiem finanšu darījumiem, vardarbību un terorismu; uzskata, ka labāka koordinācija starp ES un ASV, cita starpā ar pastiprinātu politisko dialogu un izstrādājot kopīgas stratēģijas attiecībā uz Āfriku, vienlaikus pienācīgi ņemot vērā reģionālo organizāciju un apakšreģionālo apvienību viedokļus, uzlabotu rīcības un resursu izmantojuma efektivitāti; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver ES un ASV kopīgo politisko, ekonomisko un drošības interešu nozīmi attiecībā uz tādu valstu kā Ķīna un Krievija ekonomikas politiku, un atgādina, ka kopīgi centieni, arī PTO satvarā, varētu palīdzēt risināt tādus jautājumus kā pašreizējā pasaules tirdzniecības nelīdzsvarotība un situācija Ukrainā; aicina ASV administrāciju atturēties no turpmākas tiesnešu kandidātu bloķēšanas PTO Apelācijas institūcijā; uzsver, ka ir ciešāk jāsadarbojas saistībā ar Ķīnas stratēģiju “Viena josla, viens ceļš”, cita starpā attīstot sadarbību starp ES un ASV, Indijas, Japānas un Austrālijas Četrpusējo drošības dialogu (QUAD); |
| --- | --- |

61.

| 62. | norāda, ka ir labāk jāsadarbojas attiecībā uz Arktikas politiku, jo īpaši Arktikas Padomes kontekstā, sevišķi ņemot vērā to, ka klimata pārmaiņu dēļ var veidoties jauni navigācijas maršruti un kļūt pieejami dabas resursi; |
| --- | --- |

62.

| 63. | uzstāj, ka migrācija ir pasaules mēroga parādība un tāpēc tā būtu jārisina, īstenojot sadarbību, partnerību, cilvēktiesību un drošības aizsardzību, kā arī pārvaldot migrācijas maršrutus un īstenojot vispārēju pieeju ANO līmenī, pamatojoties uz starptautisko tiesību — jo īpaši 1951. gada Ženēvas konvencijas un tās 1967. gada protokola — ievērošanu; atzinīgi vērtē līdz šim ANO satvarā veikto darbu, lai panāktu globālu paktu par drošu, sakārtotu un likumīgu migrāciju, kā arī globālu paktu par bēgļiem, un pauž nožēlu par ASV 2017. gada decembrī pieņemto lēmumu izstāties no sarunām; pieprasa kopīgu politiku migrācijas pamatcēloņu apkarošanai; |
| --- | --- |

63.

| 64. | atbalsta pastiprinātu ES un ASV sadarbību enerģētikas jautājumos, arī atjaunojamo energoresursu jomā, pamatojoties uz ES un ASV Enerģētikas padomes satvaru; tādēļ atkārtoti aicina turpināt sanāksmes; turklāt prasa pastiprināt sadarbību enerģētikas pētniecības un jauno tehnoloģiju jomā, kā arī ciešāk sadarboties, lai enerģētikas infrastruktūru aizsargātu pret kiberuzbrukumiem; uzstāj, ka ir jāsadarbojas energoapgādes drošības jomā, un uzsver, ka nepieciešams papildu precizējums par to, kāda būs turpmākā Ukrainas tranzīta loma; |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver savas bažas par cauruļvadu “Nord Stream 2” un tā iespējamo šķeļošo ietekmi attiecībā uz energoapgādes drošību un dalībvalstu solidaritāti un atzinīgi vērtē ASV atbalstu, nodrošinot energoapgādes drošību Eiropā; |
| --- | --- |

65.

| 66. | pauž nožēlu par ASV izstāšanos no Parīzes nolīguma, taču uzteic ASV privātpersonu, uzņēmumu, pilsētu un štatu nerimstošos centienus, turpinot strādāt pie Parīzes nolīguma izpildīšanas un klimata pārmaiņu apkarošanas, un uzsver, ka ES ir vairāk jāiesaistās to darbībās; pieņem zināšanai, ka klimata pārmaiņas vairs neietilpst ASV valsts drošības stratēģijā; atkārtoti apstiprina ES apņemšanos izpildīt Parīzes nolīgumu un ANO programmu 2030. gadam un uzsver, ka tie ir jāīsteno, lai panāktu drošību pasaulē un izveidotu ilgtspējīgāku ekonomiku un sabiedrību; atgādina, ka pāreja uz zaļo ekonomiku nozīmē daudz iespēju nodarbinātībā un izaugsmē; |
| --- | --- |

66.

| 67. | mudina uz turpmāku sadarbību inovācijas, zinātnes un tehnoloģiju jomā un aicina atjaunot ES un ASV nolīgumu par sadarbību zinātnes un tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

67.

Uz noteikumiem balstītas tirdzniecības kārtības aizstāvēšana sarežģītos apstākļos

| 68. | norāda, ka 2017. gadā ASV bija lielākais ES eksporta tirgus un otrais lielākais ES importa avots; norāda, ka starp ES un ASV pastāv tirdzniecības deficīta un pārpalikuma atšķirības preču un pakalpojumu tirdzniecībā, digitālajā tirdzniecībā un ārvalstu tiešajos ieguldījumos; uzsver, ka ES un ASV tirdzniecības un ieguldījumu attiecības, kuras ir lielākās tirdzniecības un ieguldījumu attiecības pasaulē un kuru pamatā vienmēr ir bijušas kopīgas vērtības, ir viens no svarīgākajiem globālās ekonomiskās izaugsmes, tirdzniecības un labklājības virzītājspēkiem; turklāt norāda, ka ES preču tirdzniecībā ar ASV ir pozitīvs tirdzniecības pārpalikums USD 147 miljardu apmērā; norāda, ka ES uzņēmumi ASV nodarbina 4,3 miljonus darba ņēmēju; |
| --- | --- |

68.

| 69. | uzsver, ka ES un ASV ir divas galvenās dalībnieces globalizētā pasaulē, kas mainās nepieredzēti ātri un intensīvi, un ka, ņemot vērā kopīgās problēmas, ES un ASV ir kopīgi ieinteresētas sadarboties un koordinēt tirdzniecības politikas jautājumus, lai veidotu turpmāko daudzpusējās tirdzniecības sistēmu un vispārējus standartus; |
| --- | --- |

69.

| 70. | norāda uz PTO centrālo lomu daudzpusējā sistēmā kā labāko risinājumu, ar ko nodrošināt atvērtu, taisnīgu un uz noteikumiem balstītu sistēmu, kurā ņemtas vērā un līdzsvarotas tās dalībnieku daudzās atšķirīgās intereses; atkārtoti pauž atbalstu daudzpusējas tirdzniecības sistēmas turpmākai nostiprināšanai; atbalsta Komisijas darbu nolūkā turpināt sadarbību ar ASV, lai rastu kopīgu pozitīvu atbildi pašreizējām institucionālajām un sistēmiskajām problēmām; |
| --- | --- |

70.

| 71. | uzsver PTO lomu ar tirdzniecību saistīto strīdu izšķiršanā; aicina visus PTO locekļus nodrošināt PTO strīdu izšķiršanas sistēmas pienācīgu darbību; šajā sakarībā pauž nožēlu, ka Savienotās Valstis bloķē jaunas kandidatūras Apelācijas institūcijas brīvo vietu aizpildīšanai, tādējādi apdraudot PTO strīdu izšķiršanas sistēmas darbību; aicina Komisiju un visas PTO dalībvalstis meklēt iespējas pārvarēt šo strupceļu attiecībā uz tiesnešu atjaunošanu PTO Apelācijas institūcijā un vajadzības gadījumā reformēt strīdu izšķiršanas sistēmu; uzskata, ka šādu reformu mērķis varētu būt sistēmas efektivitātes un neatkarības nodrošināšana iespējami augstākajā līmenī, vienlaikus saglabājot konsekvenci attiecībā uz vērtībām un vispārējo pieeju, ko ES ir pastāvīgi aizstāvējusi kopš PTO izveides, jo īpaši brīvas un godīgas tirdzniecības veicināšanu pasaules mērogā saskaņā ar tiesiskumu un nepieciešamību visām PTO dalībvalstīm ievērot visas PTO saistības; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pauž nožēlu par to, ka PTO 11. Ministru konference nav bijusi rezultatīva, tomēr atzinīgi vērtē ASV, ES un Japānas parakstīto kopīgo paziņojumu par apņemšanos izskaust negodīgu, tirgu kropļojošu un protekcionistisku praksi, to uzsverot arī 2017. gada jūlija G20 paziņojumā; prasa turpināt sadarbību ar ASV un Japānu šajā jautājumā, lai novērstu negodīgu tirdzniecības praksi, piemēram, diskrimināciju, piekļuves tirgum ierobežošanu, dempingu un subsīdijas; |
| --- | --- |

72.

| 73. | aicina Komisiju kopā ar ASV un citām PTO dalībniecēm izveidot darba plānu par kropļojošu subsīdiju izskaušanu kokvilnas nozarē un zivsaimniecības nozarē (īpaši saistībā ar nelegālu, nereģistrētu un neregulētu (NNN) zveju); aicina sadarboties, lai panāktu progresu attiecībā uz daudzpusējo programmu par tādiem jauniem jautājumiem kā e-komercija, digitālā tirdzniecība, arī digitālā attīstība, ieguldījumu veicināšana, tirdzniecība un vide, tirdzniecība un dzimums, kā arī lai veicinātu īpašus politikas pasākumus, kas sekmētu mikrouzņēmumu un mazo un vidējo uzņēmumu (MMVU) dalību pasaules ekonomikā; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina ES un ASV veicināt starptautiska līmeņa sadarbību, lai stiprinātu starptautiskos nolīgumus publiskā iepirkuma jomā, jo īpaši Nolīgumu par valsts iepirkumu (GPA); |
| --- | --- |

74.

| 75. | aicina Komisiju sākt dialogu ar Savienotajām Valstīm, lai atsāktu sarunas par daudzpusēju vides preču nolīgumu (EGA) un pakalpojumu tirdzniecības nolīgumu (TiSA); |
| --- | --- |

75.

| 76. | aicina ES un ASV apvienot resursus, lai apkarotu negodīgu tirdzniecības politiku un praksi, vienlaikus ievērojot daudzpusējus noteikumus un PTO strīdu izšķiršanas procesu un izvairoties no vienpusējām darbībām, jo tās kaitē visām globālām vērtības ķēdēm, kurās darbojas ES un ASV uzņēmumi; pauž dziļu nožēlu par starptautiskās tirdzniecības sistēmas nenoteiktību, ko izraisījusi tādu ASV instrumentu un politikas mehānismu izmantošana, kuri izveidoti pirms PTO un tās strīdu izšķiršanas sistēmas izveides (piemēram, 1962. gada likuma 232. iedaļa un 1974. gada likuma 301. iedaļa); šajā sakarībā norāda, ka ASV lēmumu piemērot tērauda un alumīnija tarifus saskaņā ar 232. iedaļu nevar pamatot ar valsts drošības apsvērumiem, un aicina ASV piešķirt ES un citiem sabiedrotajiem pilnīgu un pastāvīgu atbrīvojumu no šiem pasākumiem; aicina Komisiju stingri reaģēt, ja šie tarifi tiktu izmantoti kā līdzeklis ES eksporta ierobežošanai; turklāt uzsver, ka sankcijas, ko ASV varētu pieņemt kā pretpasākumus, vēršoties pret Eiropas precēm pēc Atbilstības apelācijas institūcijas ziņojuma publicēšanas saistībā ar ASV sūdzību pret ES par pasākumiem, kuri ietekmē tirdzniecību ar lieliem civilās aviācijas gaisa kuģiem, nebūtu likumīgas, jo 204 no 218 ASV iesniegtajām sūdzībām PTO ir noraidījusi un vēl tiek gaidīts papildu ziņojums par saistīto lietu pret ASV nelegālajām subsīdijām; |
| --- | --- |

76.

| 77. | pieņem zināšanai pastāvīgo divpusējo sadarbību starp ES un ASV plašā regulatīvu jautājumu klāstā, par ko liecina nesen noslēgtais divpusējais nolīgums par prudenciālās uzraudzības pasākumiem attiecībā uz apdrošināšanu un pārapdrošināšanu vai savstarpējās atzīšanas nolīgums par zāļu ražotāju inspekciju atzīšanu; aicina Komisiju un Padomi pilnībā respektēt Eiropas Parlamenta lomu šajā procesā; |
| --- | --- |

77.

| 78. | uzsver intelektuālā īpašuma izšķirīgo nozīmi ES un ASV ekonomikā; aicina abas puses atbalstīt pētniecību un inovāciju abpus Atlantijas okeānam, garantējot augstu intelektuālā īpašuma aizsardzības līmeni un nodrošinot, ka augstas kvalitātes inovatīvu produktu radītāji var turpināt ar to nodarboties; |
| --- | --- |

78.

| 79. | prasa ES un ASV uzlabot tirgus pieejamību MVU, kas eksportē uz ASV un uz ES, palielinot pārredzamību attiecībā uz spēkā esošajiem noteikumiem un atvērta tirgus iespējām abpus Atlantijas okeānam, piemēram, ar MVU paredzēta portāla palīdzību; |
| --- | --- |

79.

| 80. | uzsver ASV tirgus nozīmību ES mazajiem un vidējiem uzņēmumiem; prasa, lai ES un ASV risinātu jautājumu par tarifu, ar tarifiem nesaistītu šķēršļu un tehnisku šķēršļu tirdzniecībai radīto nesamērīgo ietekmi uz MVU abpus Atlantijas okeānam, ietverot ne vien tarifu samazināšanu, bet arī muitas procedūru vienkāršošanu un, iespējams, jaunus mehānismus, kuru mērķis būtu palīdzēt MVU apmainīties ar pieredzi un labāko praksi, kas gūta, pērkot un pārdodot ES un ASV tirgos; |
| --- | --- |

80.

| 81. | prasa ES un ASV to divpusējās sadarbības satvarā atturēties no savstarpējas nodokļu konkurences, jo tā vienīgi samazinās ieguldījumus abās ekonomikās; |
| --- | --- |

81.

| 82. | aicina ES un ASV vienoties par kopīgu digitālās tirdzniecības satvaru, ievērojot abu pušu spēkā esošo tiesisko regulējumu un nolīgumus, datu aizsardzības tiesību aktus un datu privātuma noteikumus, kas jo īpaši attiecas uz pakalpojumu nozari; šajā sakarībā uzsver, ka ES un ASV vajadzētu kopā strādāt, lai mudinātu trešās valstis pieņemt augstus datu aizsardzības standartus; |
| --- | --- |

82.

| 83. | aicina ES un ASV pastiprināt sadarbību klimata pārmaiņu jautājumos; prasa ES un ASV izmantot pašreizējās un turpmākās tirdzniecības sarunas visos līmeņos, lai nodrošinātu, ka tiek piemēroti starptautiski atzīti standarti, piemēram, Parīzes nolīgums, veicinātu tirdzniecību ar videi nekaitīgām precēm, arī tehnoloģijām, un nodrošinātu vispārēju enerģētikas pārkārtošanu, paredzot skaidru un saskaņotu starptautiskās tirdzniecības programmu, lai aizsargātu vidi un radītu jaunas iespējas nodarbinātībā un izaugsmē; |
| --- | --- |

83.

| 84. | uzskata, ka sarunas par iespējamu jaunu ES un ASV tirdzniecības un ieguldījumu attiecību nolīgumu nevar noritēt ne spiediena, ne arī apdraudējuma gaisotnē un ka ES interesēs būtu tikai plašs, vērienīgs, līdzsvarots un visaptverošs nolīgums, kas aptver visas tirdzniecības jomas; šajā sakarībā norāda, ka varētu būt lietderīgi izveidot īpašu un pastāvīgu regulatīvo un konsultāciju sadarbības mehānismu; aicina Komisiju pareizajos apstākļos atsākt sarunas ar ASV; |
| --- | --- |

84.

| 85. | uzsver, ka tirdzniecības plūsmām aizvien vairāk ir vajadzīgi jauni, ātrāki un drošāki veidi preču un pakalpojumu apritei pāri robežām; prasa ES un ASV kā galvenajām tirdzniecības partnerēm sadarboties ar tirdzniecību saistītu digitālo tehnoloģiju risinājumu izstrādē tirdzniecības veicināšanai; |
| --- | --- |

85.

| 86. | atgādina, cik svarīgs ir pašreizējais ES un ASV dialogs un sadarbība zinātnes un tehnoloģiju jomā; atzīst, ka ES un ASV centieni pētniecības un inovācijas jomā ir būtisks zināšanu un ekonomikas izaugsmes virzītājspēks, un atbalsta ES un ASV zinātnes un tehnoloģijas nolīguma turpināšanu un paplašināšanu pēc 2018. gada, lai sekmētu pētniecību, inovāciju un jaunas jauntehnoloģijas, aizsargātu intelektuālā īpašuma tiesības un radītu vairāk un labākas darbvietas, ilgtspējīgu tirdzniecību un iekļaujošu izaugsmi; |
| --- | --- |

86.

| 87. | piekrīt ASV bažām par globālo tērauda ražošanas jaudas pārpalikumu; vienlaikus pauž nožēlu, ka vienpusēji, ar PTO nesaderīgi pasākumi tikai apdraudēs uz noteikumiem balstītas tirdzniecības kārtības integritāti; uzsver, ka pat pastāvīgs ES atbrīvojums no ASV tarifiem nevar padarīt šo rīcību leģitīmu; aicina Komisiju sadarboties ar ASV, G20 globālā foruma satvarā stiprinot centienus apkarot tērauda ražošanas jaudas pārpalikumu, lai izmantotu daudzpusējas rīcības milzīgo potenciālu; atkārtoti pauž pārliecību, ka kopīga un saskaņota rīcība uz noteikumiem balstītu tirdzniecības sistēmu satvarā ir labākais veids, kā risināt šādas pasaules mēroga problēmas; |
| --- | --- |

87.

| 88. | atkārtoti uzstāj, ka ir svarīgi, lai ES un ASV koordinēti un konstruktīvi pievērstos nepieciešamajai PTO modernizēšanai nolūkā padarīt to efektīvāku, pārredzamāku un atbildīgāku, kā arī lai nodrošinātu, ka, izstrādājot starptautiskās tirdzniecības noteikumus un politiku, tiktu pienācīgi integrēti dzimumu līdztiesības, sociālie, vides un cilvēktiesību aspekti; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atgādina, ka ES iestājas par neizkropļotu tirgus ekonomiku, kā arī atvērtu, uz vērtībām un noteikumiem balstītu un godīgu tirdzniecību; vēlreiz apliecina savu atbalstu Komisijas stratēģijai, ar ko reaģē uz Savienoto Valstu pašreizējo tirdzniecības politiku, vienlaikus ievērojot daudzpusējās tirdzniecības sistēmas noteikumus; prasa panākt visu ES dalībvalstu vienotību un aicina Komisiju izstrādāt kopīgu pieeju šīs situācijas risināšanai; uzsver, ka ir svarīgi šajā sakarībā saglabāt ES dalībvalstu vienotību, jo vienota ES rīcība kopējās tirdzniecības politikas un ES muitas savienības satvarā starptautiskā līmenī, kā arī ES un ASV divpusējā satvarā, ir izrādījusies daudz efektīvāka par jebkādu atsevišķu dalībvalstu iniciatīvu; atkārtoti norāda, ka ES ir gatava sadarboties ar Savienotajām Valstīm ar tirdzniecību saistītos un abām pusēm svarīgos jautājumos, ievērojot daudzpusējās tirdzniecības sistēmas noteikumus; |
| --- | --- |

89.

| 90. | pauž nožēlu par prezidenta D. Trampa lēmumu par ASV izstāšanos no KVRP un šā lēmuma gaidāmo ietekmi uz ES uzņēmumiem, kas veic uzņēmējdarbību Irānā; atbalsta visus ES centienus ar mērķi sargāt to ES uzņēmumu intereses, kuri veic ieguldījumus Irānā, jo īpaši Komisijas lēmumu aktivizēt bloķēšanas statūtu, kas apliecina ES apņemšanos īstenot KVRP; uzskata, ka to pašu statūtu varētu izmantot, kad vien tas būtu lietderīgi; |
| --- | --- |

90.

| 91. | prasa ES un ASV pastiprināt sadarbību un centienus nolūkā īstenot un paplašināt uzņēmumiem paredzētas pienācīgas pārbaudes sistēmas, lai nostiprinātu cilvēktiesību aizsardzību starptautiskā mērogā, cita starpā konfliktu skartās teritorijās iegūtu derīgo izrakteņu un metālu tirdzniecības jomā; |
| --- | --- |

91.

| 92. | pauž nožēlu par to, ka ASV ir nolēmusi turpmāk neiesaistīties vides aizsardzības jautājumu risināšanā; šajā sakarībā pauž nožēlu par prezidenta D. Trampa lēmumu atcelt aizliegumu ziloņu medību trofeju importam no konkrētām Āfrikas valstīm, to skaitā Zimbabves un Zambijas, lai gan ASV ir lielākā ziloņu medību trofeju importētāja; |
| --- | --- |

92.

| 93. | prasa ES un ASV turpināt un stiprināt transatlantisko parlamentāro sadarbību, ar ko būtu jāpanāk uzlabots un plašāks politiskais satvars ES un ASV tirdzniecības un ieguldījumu saikņu uzlabošanai; |
| --- | --- |

93.

| 94. | pauž bažas par to, ka ASV un Ķīna varētu panākt vienošanos, kas nebūtu pilnībā saderīga ar PTO un kas arī varētu apdraudēt ES intereses un aptumšot transatlantiskās tirdzniecības attiecības; tādēļ uzstāj, ka ir nepieciešams panākt visaptverošāku vienošanos ar mūsu galvenajiem tirdzniecības partneriem, ņemot vērā mūsu kopīgās intereses visā pasaulē; |
| --- | --- |

94.

o

o o

| 95. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, EĀDD, Komisijai, dalībvalstu, pievienošanās valstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, ASV prezidentam, ASV Senātam un Pārstāvju palātai. |
| --- | --- |

95.

---

(1)  OV L 309, 29.11.1996., 1. lpp.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0068.

(3)  OV C 298 E, 8.12.2006., 226. lpp.

(4)  OV C 117 E, 6.5.2010., 198. lpp.

(5)  OV C 153 E, 31.5.2013., 124. lpp.

(6)  OV C 65, 19.2.2016., 120. lpp.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0435.

(8)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0493.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0492.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0042.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/103 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/103

---

P8_TA(2018)0343

ES un Ķīnas attiecību stāvoklis

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra rezolūcija par ES un Ķīnas attiecību stāvokli (2017/2274(INI))

(2019/C 433/13)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā to, ka 1975. gada 6. maijā tika nodibinātas ES un Ķīnas diplomātiskās attiecības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 1975. gada 6. maijā tika nodibinātas ES un Ķīnas diplomātiskās attiecības,

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas stratēģisko partnerību, kas sākta 2003. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas stratēģisko partnerību, kas sākta 2003. gadā,

| — | ņemot vērā galveno tiesisko regulējumu attiecībām ar Ķīnu, proti, 1985. gada maijā parakstīto EK un Ķīnas tirdzniecības un ekonomiskās sadarbības nolīgumu (1), kas attiecas uz ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām, kā arī ES un Ķīnas sadarbības programmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā galveno tiesisko regulējumu attiecībām ar Ķīnu, proti, 1985. gada maijā parakstīto EK un Ķīnas tirdzniecības un ekonomiskās sadarbības nolīgumu (1), kas attiecas uz ekonomiskajām un tirdzniecības attiecībām, kā arī ES un Ķīnas sadarbības programmu,

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas Stratēģisko sadarbības programmu laikposmam līdz 2020. gadam, par kuru tika panākta vienošanās 2013. gada 21. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas Stratēģisko sadarbības programmu laikposmam līdz 2020. gadam, par kuru tika panākta vienošanās 2013. gada 21. novembrī,

| — | ņemot vērā strukturēto ES un Ķīnas politisko dialogu, ko oficiāli izveidoja 1994. gadā, un augsta līmeņa stratēģisko dialogu par stratēģiskajiem un ārpolitikas jautājumiem, ko izveidoja 2010. gadā, jo īpaši ES un Ķīnas 5. un 7. augsta līmeņa stratēģisko dialogu, kas attiecīgi norisinājās 2015. gada 6. maijā un 2017. gada 19. aprīlī Pekinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā strukturēto ES un Ķīnas politisko dialogu, ko oficiāli izveidoja 1994. gadā, un augsta līmeņa stratēģisko dialogu par stratēģiskajiem un ārpolitikas jautājumiem, ko izveidoja 2010. gadā, jo īpaši ES un Ķīnas 5. un 7. augsta līmeņa stratēģisko dialogu, kas attiecīgi norisinājās 2015. gada 6. maijā un 2017. gada 19. aprīlī Pekinā,

| — | ņemot vērā sarunas par jaunu partnerības un sadarbības līgumu, kuras tika uzsāktas 2007. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sarunas par jaunu partnerības un sadarbības līgumu, kuras tika uzsāktas 2007. gadā,

| — | ņemot vērā 2014. gada janvārī sāktās sarunas par divpusēju ieguldījumu nolīgumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2014. gada janvārī sāktās sarunas par divpusēju ieguldījumu nolīgumu,

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas 19. augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2017. gada 1. un 2. jūnijā Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas 19. augstākā līmeņa sanāksmi, kas notika 2017. gada 1. un 2. jūnijā Briselē,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 22. jūnija kopīgo paziņojumu “Elementi jaunai ES stratēģijai attiecībā uz Ķīnu” (JOIN(2017)0030), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 22. jūnija kopīgo paziņojumu “Elementi jaunai ES stratēģijai attiecībā uz Ķīnu” (JOIN(2017)0030),

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 18. jūlija secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 18. jūlija secinājumus par ES stratēģiju attiecībā uz Ķīnu,

| — | ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 24. aprīļa kopīgo ziņojumu "Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals: 2017. gada ziņojums" (JOIN(2018)0007), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2018. gada 24. aprīļa kopīgo ziņojumu "Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabals: 2017. gada ziņojums" (JOIN(2018)0007),

| — | ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. jūnijā pieņemtās pamatnostādnes attiecībā uz ES ārpolitiku un drošības politiku Austrumāzijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2012. gada 15. jūnijā pieņemtās pamatnostādnes attiecībā uz ES ārpolitiku un drošības politiku Austrumāzijā,

| — | ņemot vērā, ka 2015. gada 1. jūlijā Nacionālā tautas kongresa (NTK) pastāvīgā komiteja pieņēma jaunu nacionālās drošības likumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā, ka 2015. gada 1. jūlijā Nacionālā tautas kongresa (NTK) pastāvīgā komiteja pieņēma jaunu nacionālās drošības likumu,

| — | ņemot vērā 2015. gada 26. maija Balto grāmatu par Ķīnas militāro stratēģiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 26. maija Balto grāmatu par Ķīnas militāro stratēģiju,

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām, ko uzsāka 1995. gadā, un tā 35. sarunu kārtu, ko 2017. gada 22. un 23. jūnijā rīkoja Briselē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas dialogu par cilvēktiesībām, ko uzsāka 1995. gadā, un tā 35. sarunu kārtu, ko 2017. gada 22. un 23. jūnijā rīkoja Briselē,

| — | ņemot vērā vairāk nekā 60 nozaru dialogus starp ES un Ķīnu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā vairāk nekā 60 nozaru dialogus starp ES un Ķīnu,

| — | ņemot vērā 2012. gada februārī izveidoto ES un Ķīnas augsta līmeņa tiešu personisko kontaktu dialogu, kas aptver visas ES un Ķīnas kopīgās ierosmes šajā jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada februārī izveidoto ES un Ķīnas augsta līmeņa tiešu personisko kontaktu dialogu, kas aptver visas ES un Ķīnas kopīgās ierosmes šajā jomā,

| — | ņemot vērā Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ķīnu, kurš stājās spēkā 2000. gadā (2), un partnerības nolīgumu zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurš tika parakstīts 2009. gada 20. maijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Zinātniskās un tehnoloģiskās sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Ķīnu, kurš stājās spēkā 2000. gadā (2), un partnerības nolīgumu zinātnes un tehnoloģiju jomā, kurš tika parakstīts 2009. gada 20. maijā,

| — | ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Parīzes klimata nolīgumu, kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Parīzes klimata nolīgumu, kas stājās spēkā 2016. gada 4. novembrī,

| — | ņemot vērā enerģētikas dialogu starp Eiropas Kopienu un Ķīnu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā enerģētikas dialogu starp Eiropas Kopienu un Ķīnu,

| — | ņemot vērā ES un Ķīnas apaļā galda sanāksmes, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES un Ķīnas apaļā galda sanāksmes,

| — | ņemot vērā Ķīnas Komunistiskās partijas 19. Nacionālo kongresu, kas notika no 2017. gada 18.–24. novembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ķīnas Komunistiskās partijas 19. Nacionālo kongresu, kas notika no 2017. gada 18.–24. novembrī,

| — | ņemot vērā Vides aizsardzības nodokļu likumu, kuru 2016. gada decembrī pieņēma Nacionālais Tautas kongress un kurš stājās spēkā 2018. gada 1. janvārī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides aizsardzības nodokļu likumu, kuru 2016. gada decembrī pieņēma Nacionālais Tautas kongress un kurš stājās spēkā 2018. gada 1. janvārī,

| — | ņemot vērā to, ka Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM) ir paziņojusi, ka vides faktori ietekmē nacionālās un starptautiskās migrācijas plūsmas, jo cilvēki pamet vietas, kurās straujāku klimata pārmaiņu rezultātā ir radušies smagi apstākļi vai tie pasliktinās (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka Starptautiskā Migrācijas organizācija (IOM) ir paziņojusi, ka vides faktori ietekmē nacionālās un starptautiskās migrācijas plūsmas, jo cilvēki pamet vietas, kurās straujāku klimata pārmaiņu rezultātā ir radušies smagi apstākļi vai tie pasliktinās (3),

| — | ņemot vērā to, ka 2018. gads ir pasludināts par ES un Ķīnas Tūrisma gadu un 2018. gada 19. janvārī Venēcijā notika tā atklāšanas ceremonija, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā to, ka 2018. gads ir pasludināts par ES un Ķīnas Tūrisma gadu un 2018. gada 19. janvārī Venēcijā notika tā atklāšanas ceremonija,

| — | ņemot vērā Ķīnas Ārvalstu korespondentu kluba (FCCC) ziņojumu par darba apstākļiem, kas publiskots 2018. gada 30. janvārī ar nosaukumu “Piekļuve atteikta — uzraudzība, vajāšanas un iebiedēšanas, kā arī informācijas sniegšanas nosacījumu pasliktināšanās Ķīnā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ķīnas Ārvalstu korespondentu kluba (FCCC) ziņojumu par darba apstākļiem, kas publiskots 2018. gada 30. janvārī ar nosaukumu “Piekļuve atteikta — uzraudzība, vajāšanas un iebiedēšanas, kā arī informācijas sniegšanas nosacījumu pasliktināšanās Ķīnā”,

| — | ņemot vērā ES paziņojuma ANO Cilvēktiesību padomes 37. sesijā 2018. gada 13. martā 4. darba kārtības punktu “Stāvoklis cilvēktiesību jomā, kuram padomei ir jāpievērš uzmanība”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES paziņojuma ANO Cilvēktiesību padomes 37. sesijā 2018. gada 13. martā 4. darba kārtības punktu “Stāvoklis cilvēktiesību jomā, kuram padomei ir jāpievērš uzmanība”,

| — | ņemot vērā EP un Ķīnas 41. starpparlamentāro sanāksmi, kas notika 2018. gada maijā Pekinā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EP un Ķīnas 41. starpparlamentāro sanāksmi, kas notika 2018. gada maijā Pekinā,

| — | ņemot vērā ezolūcijas par Ķīnu, jo īpaši 2012. gada 2. februāra rezolūciju par ES ārpolitiku attiecībā uz BRICS valstīm un citām jaunām lielvarām — mērķi un stratēģijas (4), 2012. gada 23. maija rezolūciju par iespējamu līdzsvara trūkumu ES un Ķīnas tirdzniecībā (5), 2013. gada 14. marta rezolūciju par kodoldraudiem un cilvēktiesībām Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā (6), 2014. gada 5. februāra rezolūciju par klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (7), 2014. gada 17. aprīļa rezolūciju par stāvokli Ziemeļkorejā (8), 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par Ziemeļkoreju (9) un 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) īstenošanu (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ezolūcijas par Ķīnu, jo īpaši 2012. gada 2. februāra rezolūciju par ES ārpolitiku attiecībā uz BRICS valstīm un citām jaunām lielvarām — mērķi un stratēģijas (4), 2012. gada 23. maija rezolūciju par iespējamu līdzsvara trūkumu ES un Ķīnas tirdzniecībā (5), 2013. gada 14. marta rezolūciju par kodoldraudiem un cilvēktiesībām Korejas Tautas Demokrātiskajā Republikā (6), 2014. gada 5. februāra rezolūciju par klimata un enerģētikas politikas satvaru 2030. gadam (7), 2014. gada 17. aprīļa rezolūciju par stāvokli Ziemeļkorejā (8), 2016. gada 21. janvāra rezolūciju par Ziemeļkoreju (9) un 2017. gada 13. decembra rezolūciju par gada ziņojumu par kopējās ārpolitikas un drošības politikas (KĀDP) īstenošanu (10),

| — | ņemot vērā 2006. gada 7. septembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (11), 2009. gada 5. februāra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Ķīnu (12), 2013. gada 14. marta rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (13), 2013. gada 9. oktobra rezolūciju par ES un Ķīnas sarunām par divpusēju nolīgumu ieguldījumu jomā (14) un par ES un Taivānas tirdzniecības attiecībām (15), 2015. gada 16. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (16), kā arī tā 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par Honkongu 20 gadus pēc tās nodošanas Ķīnai (17), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2006. gada 7. septembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (11), 2009. gada 5. februāra rezolūciju par tirdzniecības un ekonomiskajām attiecībām ar Ķīnu (12), 2013. gada 14. marta rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (13), 2013. gada 9. oktobra rezolūciju par ES un Ķīnas sarunām par divpusēju nolīgumu ieguldījumu jomā (14) un par ES un Taivānas tirdzniecības attiecībām (15), 2015. gada 16. decembra rezolūciju par ES un Ķīnas attiecībām (16), kā arī tā 2017. gada 13. decembra ieteikumu Padomei, Komisijai un Komisijas priekšsēdētāja vietniecei / Savienības Augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos par Honkongu 20 gadus pēc tās nodošanas Ķīnai (17),

| — | ņemot vērā cilvēktiesību jautājumam veltīto 2011. gada 27. oktobra rezolūciju par Tibetu, jo īpaši par mūku un mūķeņu pašsadedzināšanos (18), 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Tibetā (19), 2016. gada 15. decembra rezolūciju par orgānu izņemšanu Ķīnā (20), 2013. gada 12. decembra rezolūciju par Larung Gar Tibetas Budistu akadēmiju un Ilham Tohti lietu (21), 2017. gada 16. marta rezolūciju par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada sesijās (22), 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par Nobela prēmijas laureāta Liu Xiabo un Lee Ming-che lietām (23) un 2018. gada 18. janvāra rezolūciju par cilvēktiesību aktīvistu Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che un Tashi Wangchuk un Tibetas mūka Gendhun lietām (24), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā cilvēktiesību jautājumam veltīto 2011. gada 27. oktobra rezolūciju par Tibetu, jo īpaši par mūku un mūķeņu pašsadedzināšanos (18), 2012. gada 14. jūnija rezolūciju par cilvēktiesību stāvokli Tibetā (19), 2016. gada 15. decembra rezolūciju par orgānu izņemšanu Ķīnā (20), 2013. gada 12. decembra rezolūciju par Larung Gar Tibetas Budistu akadēmiju un Ilham Tohti lietu (21), 2017. gada 16. marta rezolūciju par ES prioritātēm ANO Cilvēktiesību padomes 2017. gada sesijās (22), 2017. gada 6. jūlija rezolūciju par Nobela prēmijas laureāta Liu Xiabo un Lee Ming-che lietām (23) un 2018. gada 18. janvāra rezolūciju par cilvēktiesību aktīvistu Wu Gan, Xie Yang, Lee Ming-che un Tashi Wangchuk un Tibetas mūka Gendhun lietām (24),

| — | ņemot vērā ES ieroču embargo, ko ieviesa pēc 1989. gada jūnija notikumiem Tjaņaņmeņas laukumā un ko Parlaments atbalstīja ar 2006. gada 2. februāra rezolūciju attiecībā uz kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli (25), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES ieroču embargo, ko ieviesa pēc 1989. gada jūnija notikumiem Tjaņaņmeņas laukumā un ko Parlaments atbalstīja ar 2006. gada 2. februāra rezolūciju attiecībā uz kopējās ārpolitikas un drošības politikas galvenajiem aspektiem un pamatvirzienu izvēli (25),

| — | ņemot vērā deviņas sarunu kārtas, kuras notika no 2002. gada līdz 2010. gadam starp augsta līmeņa Ķīnas valdības pārstāvjiem un Dalailamu, Ķīnas Valsts padomes Informācijas biroja 2015. gada 15. aprīlī publicēto Balto grāmatu par Tibetu ar nosaukumu “Tibetas attīstības ceļu veicina neizbēgama vēstures plūsma” un 14. Dalailamas pārstāvju izplatīto 2008. gada memorandu un 2009. gada paziņojumu par patiesu autonomiju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā deviņas sarunu kārtas, kuras notika no 2002. gada līdz 2010. gadam starp augsta līmeņa Ķīnas valdības pārstāvjiem un Dalailamu, Ķīnas Valsts padomes Informācijas biroja 2015. gada 15. aprīlī publicēto Balto grāmatu par Tibetu ar nosaukumu “Tibetas attīstības ceļu veicina neizbēgama vēstures plūsma” un 14. Dalailamas pārstāvju izplatīto 2008. gada memorandu un 2009. gada paziņojumu par patiesu autonomiju,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A8-0252/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ārlietu komitejas ziņojumu, kā arī Starptautiskās tirdzniecības komitejas un Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumus (A8-0252/2018),

| A. | tā kā ES un Ķīnas 19. augstākā līmeņa sanāksmē 2017. gadā tika izvirzīta divpusēja stratēģiska partnerība, kas ietekmē visu pasauli, un uzsvērta kopīga apņemšanās pievērsties kopējiem drošības apdraudējumiem un veicināt daudzpusēju attiecību veidošanos; tā kā ir daudz jomu, kurās konstruktīva sadarbība varētu būt izdevīga abiem partneriem, un tas cita starpā attiecas arī uz tādiem starptautiskiem forumiem kā ANO un G20; tā kā ES un Ķīna ir apstiprinājušas, ka vēlas sadarboties intensīvāk, lai īstenotu 2015. gada Parīzes nolīgumu, cīnoties pret klimata pārmaiņām un veicinot tīras enerģijas izmantošanu; tā kā ir vajadzīga turpmāka sadarbība un koordinācija starp abām pusēm šajā nozarē, cita starpā arī pētniecības jomā un saistībā ar labākās prakses apmaiņu; tā kā Ķīna ir pieņēmusi oglekļa emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, kuras pamatā ir ES ETS; tā kā ar daudzpusēju pārvaldību ES saprot uz noteikumiem balstītu kārtību ar tādām universālām vērtībām kā demokrātija, cilvēktiesības, tiesiskums, pārredzamība un pārskatatbildība; tā kā, ņemot vērā pašlaik aktuālo ģeopolitisko kontekstu, vēl nekad nav bijis tik svarīgi veicināt daudzpusēju attiecību veidošanos un uz noteikumiem balstītu sistēmu pretstatā nacionālismam un tirdzniecības kariem; tā kā ES sagaida, ka attiecības ar Ķīnu būs abpusēji izdevīgas gan politiskā, gan ekonomiskā ziņā; tā kā ES sagaida, ka Ķīna uzņemsies savai ietekmei pasaulē atbilstošus pienākumus un palīdzēs uzturēt uz noteikumiem balstītu starptautisko kārtību, kas izdevīga arī pašai Ķīnai; |
| --- | --- |

A.

tā kā ES un Ķīnas 19. augstākā līmeņa sanāksmē 2017. gadā tika izvirzīta divpusēja stratēģiska partnerība, kas ietekmē visu pasauli, un uzsvērta kopīga apņemšanās pievērsties kopējiem drošības apdraudējumiem un veicināt daudzpusēju attiecību veidošanos; tā kā ir daudz jomu, kurās konstruktīva sadarbība varētu būt izdevīga abiem partneriem, un tas cita starpā attiecas arī uz tādiem starptautiskiem forumiem kā ANO un G20; tā kā ES un Ķīna ir apstiprinājušas, ka vēlas sadarboties intensīvāk, lai īstenotu 2015. gada Parīzes nolīgumu, cīnoties pret klimata pārmaiņām un veicinot tīras enerģijas izmantošanu; tā kā ir vajadzīga turpmāka sadarbība un koordinācija starp abām pusēm šajā nozarē, cita starpā arī pētniecības jomā un saistībā ar labākās prakses apmaiņu; tā kā Ķīna ir pieņēmusi oglekļa emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu, kuras pamatā ir ES ETS; tā kā ar daudzpusēju pārvaldību ES saprot uz noteikumiem balstītu kārtību ar tādām universālām vērtībām kā demokrātija, cilvēktiesības, tiesiskums, pārredzamība un pārskatatbildība; tā kā, ņemot vērā pašlaik aktuālo ģeopolitisko kontekstu, vēl nekad nav bijis tik svarīgi veicināt daudzpusēju attiecību veidošanos un uz noteikumiem balstītu sistēmu pretstatā nacionālismam un tirdzniecības kariem; tā kā ES sagaida, ka attiecības ar Ķīnu būs abpusēji izdevīgas gan politiskā, gan ekonomiskā ziņā; tā kā ES sagaida, ka Ķīna uzņemsies savai ietekmei pasaulē atbilstošus pienākumus un palīdzēs uzturēt uz noteikumiem balstītu starptautisko kārtību, kas izdevīga arī pašai Ķīnai;

| B. | tā kā ārkārtīgi svarīga ir sadarbība starp ES un Ķīnu tādās jomās kā ārpolitika, drošība un aizsardzība un cīņa pret terorismu; tā kā abu pušu sadarbība bija būtiska, lai panāktu vienošanos attiecībā uz Irānas kodolprogrammu; tā kā Ķīnas nostājai bija izšķiroša nozīme, nodrošinot iespēju risināt sarunas Ziemeļkorejas krīzes laikā; |
| --- | --- |

B.

tā kā ārkārtīgi svarīga ir sadarbība starp ES un Ķīnu tādās jomās kā ārpolitika, drošība un aizsardzība un cīņa pret terorismu; tā kā abu pušu sadarbība bija būtiska, lai panāktu vienošanos attiecībā uz Irānas kodolprogrammu; tā kā Ķīnas nostājai bija izšķiroša nozīme, nodrošinot iespēju risināt sarunas Ziemeļkorejas krīzes laikā;

| C. | tā kā Ķīnas valsts vadība, Eiropā lielākoties ignorēta, ir pakāpeniski un sistemātiski pielikusi vairāk pūļu, lai savu ekonomisko spēku pārvērstu par politisku ietekmi, un tādēļ veikusi stratēģiskus ieguldījumus infrastruktūrā un transporta jaunos savienojumos un īstenojusi stratēģisku komunikāciju, kuras mērķis ir ietekmēt Eiropas politisko un ekonomisko lēmumu pieņēmējus, plašsaziņas līdzekļus, universitātes un akadēmiskās izdevniecības, un arī plašāku sabiedrību, lai tādējādi izveidotu priekšstatu par Ķīnu. radītu pozitīvu valsts tēlu un izveidotu Ķīnu atbalstošu organizāciju un cilvēku tīklus dažādās valstīs; tā kā ir iemesls bažām, jo Ķīna novēro daudzos studentus no valsts kontinentālās daļas, kuri pašlaik studē dažādās Eiropas valstīs, un cenšas kontrolēt tos cilvēkus, kas no Ķīnas ir aizbēguši uz Eiropu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Ķīnas valsts vadība, Eiropā lielākoties ignorēta, ir pakāpeniski un sistemātiski pielikusi vairāk pūļu, lai savu ekonomisko spēku pārvērstu par politisku ietekmi, un tādēļ veikusi stratēģiskus ieguldījumus infrastruktūrā un transporta jaunos savienojumos un īstenojusi stratēģisku komunikāciju, kuras mērķis ir ietekmēt Eiropas politisko un ekonomisko lēmumu pieņēmējus, plašsaziņas līdzekļus, universitātes un akadēmiskās izdevniecības, un arī plašāku sabiedrību, lai tādējādi izveidotu priekšstatu par Ķīnu. radītu pozitīvu valsts tēlu un izveidotu Ķīnu atbalstošu organizāciju un cilvēku tīklus dažādās valstīs; tā kā ir iemesls bažām, jo Ķīna novēro daudzos studentus no valsts kontinentālās daļas, kuri pašlaik studē dažādās Eiropas valstīs, un cenšas kontrolēt tos cilvēkus, kas no Ķīnas ir aizbēguši uz Eiropu;

| D. | tā kā 2012. gadā pēc finanšu krīzes un kā daļa no Ķīnas apakšreģionu diplomātijas tika izveidots tā dēvētais “16 + 1” formāts starp Ķīnu, no vienas puses, un 11 Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm un piecām Balkānu valstīm, no otras puses, un tas tika darīts, lai izstrādātu liela mēroga infrastruktūras projektus un nostiprinātu sadarbību ekonomikas un tirdzniecības jomā; tā kā, lai arī būtisks, tomēr plānotais Ķīnas ieguldījums un finansējums šajās valstīs nav tik nozīmīgs kā ES ieguldījums un līdzdalība; tā kā Eiropas valstīm, kuras piedalās šī formāta forumā, sava dalība tajā būtu jāpārdomā, tiecoties spēcīgāk iemiesot ideju par vienotu ES nostāju attiecībās ar Ķīnu; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2012. gadā pēc finanšu krīzes un kā daļa no Ķīnas apakšreģionu diplomātijas tika izveidots tā dēvētais “16 + 1” formāts starp Ķīnu, no vienas puses, un 11 Centrāleiropas un Austrumeiropas valstīm un piecām Balkānu valstīm, no otras puses, un tas tika darīts, lai izstrādātu liela mēroga infrastruktūras projektus un nostiprinātu sadarbību ekonomikas un tirdzniecības jomā; tā kā, lai arī būtisks, tomēr plānotais Ķīnas ieguldījums un finansējums šajās valstīs nav tik nozīmīgs kā ES ieguldījums un līdzdalība; tā kā Eiropas valstīm, kuras piedalās šī formāta forumā, sava dalība tajā būtu jāpārdomā, tiecoties spēcīgāk iemiesot ideju par vienotu ES nostāju attiecībās ar Ķīnu;

| E. | tā kā Ķīna ir visstraujāk augošais tirgus ES pārtikas produktiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā Ķīna ir visstraujāk augošais tirgus ES pārtikas produktiem;

| F. | tā kā Ķīnas iniciatīva “Viena josla, viens ceļš”(Belt and Road Initiative (BRI)) ir vērienīgākā šīs valsts ārpolitikas iniciatīva, kādu tā jebkad ir pieņēmusi, un šai iniciatīvai ir ekonomiska, ģeopolitiska un ar drošību saistīta dimensija; tā kā BRI iniciatīvu vēl vairāk nostiprināja Āzijas Infrastruktūras investīciju bankas (AIIB) izveidošana 2015. gadā; tā kā ES pieprasa nodrošināt BRI iniciatīvai daudzpusējas pārvaldības struktūru un iniciatīvu īstenot, nepieļaujot diskrimināciju; tā kā Eiropas puse vēlas, lai būtu garantēts, ka ikviens savienojuma projekts saskaņā ar BRI tiek īstenots, pildot pienākumus, kas izriet no Parīzes nolīguma, un arī ievērojot citus starptautiskos vides, darba un sociālos standartus un pirmiedzīvotāju tiesības; tā kā Ķīnas infrastruktūras projekti varētu radīt Eiropas valstu valdībām lielus parādus Ķīnas valstij piederošās bankās, kuras piedāvā aizdevumus ar nepārredzamiem nosacījumiem, bet radīt maz darbvietu Eiropā; tā kā dažu ar BRI saistītu infrastruktūras projektu dēļ trešo valstu valdības jau ir iestigušas pārāk lielos parādos; tā kā līdz šim lauvas tiesu no visiem ar BRI saistītajiem līgumiem ir saņēmuši Ķīnas uzņēmumi; tā kā dažus no saviem rūpniecības standartiem ar BRI saistītos projektos Ķīna izmanto diskriminējošā veidā; tā kā tiesības īstenot ar BRI saistītus projektus nedrīkst piešķirt nepārredzamās iepirkuma procedūrās; tā kā BRI virzīšanai Ķīna izmanto ļoti daudzus kanālus; tā kā 27 ES dalībvalstu vēstnieki, kas rezidē Pekinā, nesen ir sagatavojuši ziņojumu, kurā asi kritizē BRI un to nosoda, apgalvojot, ka ar šo projektu ir iecerēts apgrūtināt brīvo tirdzniecību un nodrošināt priekšrocības Ķīnas uzņēmumiem; tā kā BRI diemžēl nav nekādu cilvēktiesību aizsardzības mehānismu; |
| --- | --- |

F.

tā kā Ķīnas iniciatīva “Viena josla, viens ceļš”(Belt and Road Initiative (BRI)) ir vērienīgākā šīs valsts ārpolitikas iniciatīva, kādu tā jebkad ir pieņēmusi, un šai iniciatīvai ir ekonomiska, ģeopolitiska un ar drošību saistīta dimensija; tā kā BRI iniciatīvu vēl vairāk nostiprināja Āzijas Infrastruktūras investīciju bankas (AIIB) izveidošana 2015. gadā; tā kā ES pieprasa nodrošināt BRI iniciatīvai daudzpusējas pārvaldības struktūru un iniciatīvu īstenot, nepieļaujot diskrimināciju; tā kā Eiropas puse vēlas, lai būtu garantēts, ka ikviens savienojuma projekts saskaņā ar BRI tiek īstenots, pildot pienākumus, kas izriet no Parīzes nolīguma, un arī ievērojot citus starptautiskos vides, darba un sociālos standartus un pirmiedzīvotāju tiesības; tā kā Ķīnas infrastruktūras projekti varētu radīt Eiropas valstu valdībām lielus parādus Ķīnas valstij piederošās bankās, kuras piedāvā aizdevumus ar nepārredzamiem nosacījumiem, bet radīt maz darbvietu Eiropā; tā kā dažu ar BRI saistītu infrastruktūras projektu dēļ trešo valstu valdības jau ir iestigušas pārāk lielos parādos; tā kā līdz šim lauvas tiesu no visiem ar BRI saistītajiem līgumiem ir saņēmuši Ķīnas uzņēmumi; tā kā dažus no saviem rūpniecības standartiem ar BRI saistītos projektos Ķīna izmanto diskriminējošā veidā; tā kā tiesības īstenot ar BRI saistītus projektus nedrīkst piešķirt nepārredzamās iepirkuma procedūrās; tā kā BRI virzīšanai Ķīna izmanto ļoti daudzus kanālus; tā kā 27 ES dalībvalstu vēstnieki, kas rezidē Pekinā, nesen ir sagatavojuši ziņojumu, kurā asi kritizē BRI un to nosoda, apgalvojot, ka ar šo projektu ir iecerēts apgrūtināt brīvo tirdzniecību un nodrošināt priekšrocības Ķīnas uzņēmumiem; tā kā BRI diemžēl nav nekādu cilvēktiesību aizsardzības mehānismu;

| G. | tā kā Komunistiskās partijas 19. kongresa un šā gada Nacionālā Tautas kongresa (NTK) rezultātā Ķīnas diplomātija ir palielinājusi savu ietekmi, par ko liecina tas, ka ir vismaz piecas augsta ranga amatpersonas, kas ir atbildīgas par valsts ārpolitiku, un ir būtiski palielināts Ārlietu ministrijas budžets; tā kā jaunizveidotā Valsts Starptautiskās attīstības sadarbības aģentūra būs atbildīga par pieaugošā Ķīnas palīdzībai ārvalstīm atvēlētā budžeta koordināciju; |
| --- | --- |

G.

tā kā Komunistiskās partijas 19. kongresa un šā gada Nacionālā Tautas kongresa (NTK) rezultātā Ķīnas diplomātija ir palielinājusi savu ietekmi, par ko liecina tas, ka ir vismaz piecas augsta ranga amatpersonas, kas ir atbildīgas par valsts ārpolitiku, un ir būtiski palielināts Ārlietu ministrijas budžets; tā kā jaunizveidotā Valsts Starptautiskās attīstības sadarbības aģentūra būs atbildīga par pieaugošā Ķīnas palīdzībai ārvalstīm atvēlētā budžeta koordināciju;

| H. | tā kā Ķīna pagājušā gadsimta 80. gados noteica termiņa ierobežojumus, reaģējot uz pārmērībām pēc Kultūras Revolūcijas; tā kā 2018. gada 11. martā Nacionālais Tautas kongress (NTK) gandrīz vienbalsīgi nobalsoja par to, ka tiek atcelts divu secīgu pilnvaru termiņu ierobežojums, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas prezidenta un viceprezidenta amatiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā Ķīna pagājušā gadsimta 80. gados noteica termiņa ierobežojumus, reaģējot uz pārmērībām pēc Kultūras Revolūcijas; tā kā 2018. gada 11. martā Nacionālais Tautas kongress (NTK) gandrīz vienbalsīgi nobalsoja par to, ka tiek atcelts divu secīgu pilnvaru termiņu ierobežojums, kas noteikts Ķīnas Tautas Republikas prezidenta un viceprezidenta amatiem;

| I. | tā kā Ķīnas valsts vadītāji, lai arī apgalvo, ka nejaucas citu valstu iekšējās lietās, savos oficiālajos paziņojumos tomēr regulāri apšauba rietumvalstu politisko sistēmu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Ķīnas valsts vadītāji, lai arī apgalvo, ka nejaucas citu valstu iekšējās lietās, savos oficiālajos paziņojumos tomēr regulāri apšauba rietumvalstu politisko sistēmu;

| J. | tā kā 2018. gada 11. martā NTK atbalstīja Valsts uzraudzības komisijas izveidi, kas būs jauna, partijas kontrolēta valdības struktūra, kuras uzdevums būs institucionalizēt un paplašināt kontroli pār Ķīnas ierēdņiem, un iekļaut to kā valsts struktūru Ķīnas konstitūcijā; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2018. gada 11. martā NTK atbalstīja Valsts uzraudzības komisijas izveidi, kas būs jauna, partijas kontrolēta valdības struktūra, kuras uzdevums būs institucionalizēt un paplašināt kontroli pār Ķīnas ierēdņiem, un iekļaut to kā valsts struktūru Ķīnas konstitūcijā;

| K. | tā kā 2014. gadā Ķīnas Valsts padome paziņoja par sīki izstrādātiem plāniem izveidot sociālo kredītu sistēmu ar mērķi atlīdzināt par rīcību, ko partija uzskata par finansiāli, ekonomiski un sociālpolitiski atbildīgu, vienlaikus piemērojot sankcijas par partijas politikas nepildīšanu; tā kā sociālās kredītspējas novērtējuma projekts, visticamāk, ietekmēs arī ārvalstniekus, kuri dzīvo un strādā Ķīnā, tostarp ES pilsoņus, un radīs sekas ES un citu valstu uzņēmumiem, kas darbojas Ķīnā; |
| --- | --- |

K.

tā kā 2014. gadā Ķīnas Valsts padome paziņoja par sīki izstrādātiem plāniem izveidot sociālo kredītu sistēmu ar mērķi atlīdzināt par rīcību, ko partija uzskata par finansiāli, ekonomiski un sociālpolitiski atbildīgu, vienlaikus piemērojot sankcijas par partijas politikas nepildīšanu; tā kā sociālās kredītspējas novērtējuma projekts, visticamāk, ietekmēs arī ārvalstniekus, kuri dzīvo un strādā Ķīnā, tostarp ES pilsoņus, un radīs sekas ES un citu valstu uzņēmumiem, kas darbojas Ķīnā;

| L. | tā kā ir skaidrs, ka dažos Ķīnas reģionos pasliktināsies lauku iedzīvotāju iztikas iespējas temperatūras un nokrišņu svārstību dēļ, kā arī citu galēju klimata izpausmju dēļ; tā kā plānošana par pārcelšanu ir kļuvusi par efektīvu pielāgošanās politikas iespēju, lai samazinātu klimata radītu neaizsargātību un nabadzību (26); |
| --- | --- |

L.

tā kā ir skaidrs, ka dažos Ķīnas reģionos pasliktināsies lauku iedzīvotāju iztikas iespējas temperatūras un nokrišņu svārstību dēļ, kā arī citu galēju klimata izpausmju dēļ; tā kā plānošana par pārcelšanu ir kļuvusi par efektīvu pielāgošanās politikas iespēju, lai samazinātu klimata radītu neaizsargātību un nabadzību (26);

| M. | tā kā stāvoklis cilvēktiesību jomā Ķīnā ir turpinājis pasliktināties un valdība aizvien naidīgāk vēršas pret miermīlīgu opozīciju, vārda un reliģijas brīvību un tiesiskumu; tā kā pilsoniskās sabiedrības aktīvisti un cilvēktiesību aizstāvji tiek aizturēti, apsūdzēti un notiesāti uz vāju apsūdzību pamata, piemēram, tāpēc, ka viņi “vēlas gāzt valsts varu” vai “izraisa strīdus un provocē uz nekārtībām” un nereti tiek turēti apcietinājumā bez saziņas iespējām, neizpaužot viņu atrašanās vietu un liedzot viņiem medicīnisko aprūpi un jurista aizstāvību; tā kā aizturētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem un aktīvistiem dažkārt piemēro uzraudzību noteiktā dzīvesvietā — metodi, ko izmanto, lai liegtu jebkādas iespējas sazināties ar aizturētajiem, un šādos gadījumos bieži tiek ziņots par spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; tā kā Ķīna joprojām apspiež vārda un informācijas brīvību un ir apcietināti ļoti daudzi žurnālisti, blogeri un neatkarīgie viedokļa paudēji; tā kā Stratēģiskajā satvarā par cilvēktiesībām un demokrātiju ES apgalvo, ka veicinās cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu “visās savas ārējās darbības jomās bez izņēmumiem” un ka ES “savās attiecībās ar visām trešām valstīm, ieskaitot tās stratēģiskos partnerus, uzmanības centrā izvirzīs cilvēktiesības”; tā kā ir jāizmanto iespēja, ko piedāvā ES un Ķīnas samiti, lai panāktu konkrētus rezultātus cilvēktiesību jomā, proti, ieslodzīto cilvēktiesību aizstāvju, juristu, aktīvistu atbrīvošanu; |
| --- | --- |

M.

tā kā stāvoklis cilvēktiesību jomā Ķīnā ir turpinājis pasliktināties un valdība aizvien naidīgāk vēršas pret miermīlīgu opozīciju, vārda un reliģijas brīvību un tiesiskumu; tā kā pilsoniskās sabiedrības aktīvisti un cilvēktiesību aizstāvji tiek aizturēti, apsūdzēti un notiesāti uz vāju apsūdzību pamata, piemēram, tāpēc, ka viņi “vēlas gāzt valsts varu” vai “izraisa strīdus un provocē uz nekārtībām” un nereti tiek turēti apcietinājumā bez saziņas iespējām, neizpaužot viņu atrašanās vietu un liedzot viņiem medicīnisko aprūpi un jurista aizstāvību; tā kā aizturētajiem cilvēktiesību aizstāvjiem un aktīvistiem dažkārt piemēro uzraudzību noteiktā dzīvesvietā — metodi, ko izmanto, lai liegtu jebkādas iespējas sazināties ar aizturētajiem, un šādos gadījumos bieži tiek ziņots par spīdzināšanu un sliktu izturēšanos; tā kā Ķīna joprojām apspiež vārda un informācijas brīvību un ir apcietināti ļoti daudzi žurnālisti, blogeri un neatkarīgie viedokļa paudēji; tā kā Stratēģiskajā satvarā par cilvēktiesībām un demokrātiju ES apgalvo, ka veicinās cilvēktiesības, demokrātiju un tiesiskumu “visās savas ārējās darbības jomās bez izņēmumiem” un ka ES “savās attiecībās ar visām trešām valstīm, ieskaitot tās stratēģiskos partnerus, uzmanības centrā izvirzīs cilvēktiesības”; tā kā ir jāizmanto iespēja, ko piedāvā ES un Ķīnas samiti, lai panāktu konkrētus rezultātus cilvēktiesību jomā, proti, ieslodzīto cilvēktiesību aizstāvju, juristu, aktīvistu atbrīvošanu;

| N. | tā kā Ķīnas varasiestādes dažkārt ir liegušas ES diplomātiem iespēju vērot tiesas procesus vai apmeklēt cilvēktiesību aizstāvjus — darīt savu darbu saskaņā ar ES pamatnostādnēm par cilvēktiesību aizstāvjiem; |
| --- | --- |

N.

tā kā Ķīnas varasiestādes dažkārt ir liegušas ES diplomātiem iespēju vērot tiesas procesus vai apmeklēt cilvēktiesību aizstāvjus — darīt savu darbu saskaņā ar ES pamatnostādnēm par cilvēktiesību aizstāvjiem;

| O. | tā kā Ķīna ir izveidojusi plašu valsts digitālas novērošanas arhitektūru diapazonā no prognostiskas policejiskas kontroles līdz pat patvaļīgai biometrisko datu vākšanai vidē, kurā nav pilnīgi nekādu tiesību uz privātumu; |
| --- | --- |

O.

tā kā Ķīna ir izveidojusi plašu valsts digitālas novērošanas arhitektūru diapazonā no prognostiskas policejiskas kontroles līdz pat patvaļīgai biometrisko datu vākšanai vidē, kurā nav pilnīgi nekādu tiesību uz privātumu;

| P. | tā kā Ķīnas valdība ir pieņēmusi virkni jaunu tiesību aktu, jo īpaši valsts drošības likumu (2015. gada 1. jūlijā), terorisma apkarošanas likumu, kiberdrošības likumu un ārvalstu NVO pārvaldības likumu, kas sabiedrisku aktīvismu un valdības miermīlīgu kritiku traktē kā valsts drošības apdraudējumu, pastiprina cenzūru, uzraudzību un kontroli pār personām un sabiedrības grupām, kā arī attur no iesaistīšanās cilvēktiesību aizstāvībā; |
| --- | --- |

P.

tā kā Ķīnas valdība ir pieņēmusi virkni jaunu tiesību aktu, jo īpaši valsts drošības likumu (2015. gada 1. jūlijā), terorisma apkarošanas likumu, kiberdrošības likumu un ārvalstu NVO pārvaldības likumu, kas sabiedrisku aktīvismu un valdības miermīlīgu kritiku traktē kā valsts drošības apdraudējumu, pastiprina cenzūru, uzraudzību un kontroli pār personām un sabiedrības grupām, kā arī attur no iesaistīšanās cilvēktiesību aizstāvībā;

| Q. | tā kā likums par ārvalstu NVO pārvaldību (ĀNVO likums), kurš stājās spēkā 2017. gada 1. janvārī, ir viens no likumiem, kas rada vislielākās problēmas starptautiskām NVO (SNVO), jo tas reglamentē visas SNVO finansētas darbības Ķīnā un galveno atbildību par ĀNVO likuma īstenošanu uzņemas provinču drošības dienestu darbinieki; |
| --- | --- |

Q.

tā kā likums par ārvalstu NVO pārvaldību (ĀNVO likums), kurš stājās spēkā 2017. gada 1. janvārī, ir viens no likumiem, kas rada vislielākās problēmas starptautiskām NVO (SNVO), jo tas reglamentē visas SNVO finansētas darbības Ķīnā un galveno atbildību par ĀNVO likuma īstenošanu uzņemas provinču drošības dienestu darbinieki;

| R. | tā kā jaunais reliģisko jautājumu regulējums, kas stājās spēkā 2018. gada 1. februārī, stingrāk ierobežo reliģiskas grupas un reliģisku darbību un spiež tai pielāgoties partijas politikai; tā kā saskaņā ar jaunajiem noteikumiem personām, kas pieder pie reliģiskām kopienām, kurām valstī nav juridiskas personas statusa, var uzlikt naudas sodu, ja attiecīgās personas dodas uz ārzemēm, lai — plašā nozīmē — reliģiski izglītotos, un vēl jo vairāk tad, ja tas ir svētceļojums, par ko var uzlikt naudas sodu daudzkāršā minimālās algas apmērā; tā kā reliģijas brīvība un pārliecības brīvība atkal ir noslīdējusi līdz zemākajam līmenim, kāds bijis vērojams kopš pagājušā gadsimta 70. gadu beigām, kad sākās ekonomikas reformas un Ķīna kļuva pasaulei atvērtāka; tā kā reliģiskās kopienas Ķīnā aizvien vairāk tiek apspiestas un represijas ir vērstas gan pret pagrīdes, gan pret valsts atļautām baznīcām — ticīgie tiek vajāti un aizturēti, tiek demolētas baznīcas un ar spēku tiek izklīdināti kristiešu saieti; |
| --- | --- |

R.

tā kā jaunais reliģisko jautājumu regulējums, kas stājās spēkā 2018. gada 1. februārī, stingrāk ierobežo reliģiskas grupas un reliģisku darbību un spiež tai pielāgoties partijas politikai; tā kā saskaņā ar jaunajiem noteikumiem personām, kas pieder pie reliģiskām kopienām, kurām valstī nav juridiskas personas statusa, var uzlikt naudas sodu, ja attiecīgās personas dodas uz ārzemēm, lai — plašā nozīmē — reliģiski izglītotos, un vēl jo vairāk tad, ja tas ir svētceļojums, par ko var uzlikt naudas sodu daudzkāršā minimālās algas apmērā; tā kā reliģijas brīvība un pārliecības brīvība atkal ir noslīdējusi līdz zemākajam līmenim, kāds bijis vērojams kopš pagājušā gadsimta 70. gadu beigām, kad sākās ekonomikas reformas un Ķīna kļuva pasaulei atvērtāka; tā kā reliģiskās kopienas Ķīnā aizvien vairāk tiek apspiestas un represijas ir vērstas gan pret pagrīdes, gan pret valsts atļautām baznīcām — ticīgie tiek vajāti un aizturēti, tiek demolētas baznīcas un ar spēku tiek izklīdināti kristiešu saieti;

| S. | tā kā kopš prezidenta Sji nākšanas pie varas ir strauji pasliktinājusies situācija Siņdzjanā, kur dzīvo 10 miljoni uiguru un etnisko kazahu, kas ir musulmaņi, jo valsts absolūta kontrole pār Siņdzjanu ir kļuvusi par galveno prioritāti, un tam par iemeslu ir gan terorakti, ko ik pa laikam Siņdzjanā vai it kā saistībā ar Siņdzjanu sarīko uiguri, gan Siņdzjanas Uiguru autonomā reģiona stratēģiskā atrašanās vieta priekš Sji izlolotās BRI; tā kā ir izveidota programma, kas ļauj aizturēt cilvēkus bez tiesas sprieduma, un tai ir pakļauti desmitiem tūkstoši cilvēku, kuri tiek piespiedu kārtā “politiski pārmācīti”, un tiek arī veidots moderns invazīvas digitālās novērošanas tīkls, masveidā tiek izvērsti policijas spēki, stingri tiek ierobežota reliģijas praktizēšana, uiguru valoda un ieražas; |
| --- | --- |

S.

tā kā kopš prezidenta Sji nākšanas pie varas ir strauji pasliktinājusies situācija Siņdzjanā, kur dzīvo 10 miljoni uiguru un etnisko kazahu, kas ir musulmaņi, jo valsts absolūta kontrole pār Siņdzjanu ir kļuvusi par galveno prioritāti, un tam par iemeslu ir gan terorakti, ko ik pa laikam Siņdzjanā vai it kā saistībā ar Siņdzjanu sarīko uiguri, gan Siņdzjanas Uiguru autonomā reģiona stratēģiskā atrašanās vieta priekš Sji izlolotās BRI; tā kā ir izveidota programma, kas ļauj aizturēt cilvēkus bez tiesas sprieduma, un tai ir pakļauti desmitiem tūkstoši cilvēku, kuri tiek piespiedu kārtā “politiski pārmācīti”, un tiek arī veidots moderns invazīvas digitālās novērošanas tīkls, masveidā tiek izvērsti policijas spēki, stingri tiek ierobežota reliģijas praktizēšana, uiguru valoda un ieražas;

| T. | tā kā, neraugoties uz ekonomikas izaugsmi un infrastruktūras attīstību, situācija Tibetā dažu iepriekšējo gadu laikā tomēr ir pasliktinājusies, jo Ķīnas valdība, aizbildinoties ar drošību un stabilitāti, plašā spektrā ierobežo cilvēktiesības un nežēlīgi apspiež tibetiešu identitāti un kultūru; tā kā dažos pēdējos gados ir audzis novērošanas un kontroles pasākumu skaits, biežāk notiek arī cilvēku patvaļīga aizturēšana, spīdzināšana un ir vairāk sliktas izturēšanās gadījumu; tā kā Ķīnas valdība ir radījusi Tibetā vidi, kurā valsts varai nav ierobežojumu, valda bailes un cieši tiek kontrolēts un regulēts katrs sabiedriskās un privātās dzīves aspekts; tā kā Tibetā jebkādu nevardarbīgas opozīcijas vai kritikas izpausmi pret valsts politiku, kas tiek īstenota attiecībā uz etniskām vai reliģiskām minoritātēm, var uzskatīt par šķeltniecisku un tāpēc krimināli sodīt; tā kā piekļuve Tibetas autonomajam reģionam ārvalstniekiem, tostarp ES pilsoņiem, jo īpaši žurnālistiem, diplomātiem un citiem neatkarīgiem novērotājiem, vēl nekad nav bijusi tik ierobežota kā tagad, un tibetiešu izcelsmes ES pilsoņiem tā ir vēl sarežģītāka; tā kā dažu pēdējo gadu laikā Tibetas krīzes risināšanā progress nav panākts, jo pēdējā miera sarunu kārta notika 2010. gadā; tā kā humanitārā situācija Tibetā ir pasliktinājusies un tāpēc ir palielinājies pašsadedzināšanās gadījumu skaits — kopš 2009. gada ir bijuši pavisam 156 šādi gadījumi; |
| --- | --- |

T.

tā kā, neraugoties uz ekonomikas izaugsmi un infrastruktūras attīstību, situācija Tibetā dažu iepriekšējo gadu laikā tomēr ir pasliktinājusies, jo Ķīnas valdība, aizbildinoties ar drošību un stabilitāti, plašā spektrā ierobežo cilvēktiesības un nežēlīgi apspiež tibetiešu identitāti un kultūru; tā kā dažos pēdējos gados ir audzis novērošanas un kontroles pasākumu skaits, biežāk notiek arī cilvēku patvaļīga aizturēšana, spīdzināšana un ir vairāk sliktas izturēšanās gadījumu; tā kā Ķīnas valdība ir radījusi Tibetā vidi, kurā valsts varai nav ierobežojumu, valda bailes un cieši tiek kontrolēts un regulēts katrs sabiedriskās un privātās dzīves aspekts; tā kā Tibetā jebkādu nevardarbīgas opozīcijas vai kritikas izpausmi pret valsts politiku, kas tiek īstenota attiecībā uz etniskām vai reliģiskām minoritātēm, var uzskatīt par šķeltniecisku un tāpēc krimināli sodīt; tā kā piekļuve Tibetas autonomajam reģionam ārvalstniekiem, tostarp ES pilsoņiem, jo īpaši žurnālistiem, diplomātiem un citiem neatkarīgiem novērotājiem, vēl nekad nav bijusi tik ierobežota kā tagad, un tibetiešu izcelsmes ES pilsoņiem tā ir vēl sarežģītāka; tā kā dažu pēdējo gadu laikā Tibetas krīzes risināšanā progress nav panākts, jo pēdējā miera sarunu kārta notika 2010. gadā; tā kā humanitārā situācija Tibetā ir pasliktinājusies un tāpēc ir palielinājies pašsadedzināšanās gadījumu skaits — kopš 2009. gada ir bijuši pavisam 156 šādi gadījumi;

| U. | tā kā ĶTR Valsts padome 2014. gada 10. jūnijā nāca klajā ar balto grāmatu par politikas “viena valsts, divas sistēmas” īstenošanu Honkongā, uzsverot, ka Honkongas ĪPA autonomija ir pilnībā atkarīga no ĶTR centrālās valdības sniegtas atļaujas; tā kā gadu gaitā Honkongas iedzīvotāji ir pieredzējuši masveida demonstrācijas demokrātijas, plašsaziņas līdzekļu brīvības un pamatlikuma pilnīgas īstenošanas atbalstam; tā kā Honkongas tradicionāli atvērtā sabiedrība ir ļāvusi attīstīties patiesi neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai, kas aktīvi un konstruktīvi piedalās īpašās pārvaldes apgabala sabiedriskajā dzīvē; |
| --- | --- |

U.

tā kā ĶTR Valsts padome 2014. gada 10. jūnijā nāca klajā ar balto grāmatu par politikas “viena valsts, divas sistēmas” īstenošanu Honkongā, uzsverot, ka Honkongas ĪPA autonomija ir pilnībā atkarīga no ĶTR centrālās valdības sniegtas atļaujas; tā kā gadu gaitā Honkongas iedzīvotāji ir pieredzējuši masveida demonstrācijas demokrātijas, plašsaziņas līdzekļu brīvības un pamatlikuma pilnīgas īstenošanas atbalstam; tā kā Honkongas tradicionāli atvērtā sabiedrība ir ļāvusi attīstīties patiesi neatkarīgai pilsoniskajai sabiedrībai, kas aktīvi un konstruktīvi piedalās īpašās pārvaldes apgabala sabiedriskajā dzīvē;

| V. | tā kā kontrastējošā politikas attīstība Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR) un Taivānā, pastiprinoties autoritārākam un nacionālistiskākam vienas partijas režīmam vienā pusē un daudzpartiju demokrātijai otrā pusē, rada risku, ka attiecības saasināsies abās jūras šauruma pusēs; tā kā attiecībā uz Taivānu ES neatkāpjas no “vienas Ķīnas” politikas un atbalsta principa “viena valsts, divas sistēmas” īstenošanu attiecībā uz Honkongu; |
| --- | --- |

V.

tā kā kontrastējošā politikas attīstība Ķīnas Tautas Republikā (ĶTR) un Taivānā, pastiprinoties autoritārākam un nacionālistiskākam vienas partijas režīmam vienā pusē un daudzpartiju demokrātijai otrā pusē, rada risku, ka attiecības saasināsies abās jūras šauruma pusēs; tā kā attiecībā uz Taivānu ES neatkāpjas no “vienas Ķīnas” politikas un atbalsta principa “viena valsts, divas sistēmas” īstenošanu attiecībā uz Honkongu;

| W. | tā kā pēc vairāk nekā trīs gadus ilgušām sarunām Ķīna un Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija (ASEAN) 2017. augustā vienojās par vienā lappusē izklāstītu pamatplānu, pēc kura turpmāk vadīties, apspriežot rīcības kodeksu, kas visām pusēm būtu jāievēro Dienvidķīnas jūrā; tā kā strīdīgais Ķīnas zemes atgūšanas plāns Spratlija salās jau ir lielākoties īstenots, bet Paraselu salās pagājušajā gadā turpinājās ekspansija uz ziemeļiem; |
| --- | --- |

W.

tā kā pēc vairāk nekā trīs gadus ilgušām sarunām Ķīna un Dienvidaustrumāzijas valstu asociācija (ASEAN) 2017. augustā vienojās par vienā lappusē izklāstītu pamatplānu, pēc kura turpmāk vadīties, apspriežot rīcības kodeksu, kas visām pusēm būtu jāievēro Dienvidķīnas jūrā; tā kā strīdīgais Ķīnas zemes atgūšanas plāns Spratlija salās jau ir lielākoties īstenots, bet Paraselu salās pagājušajā gadā turpinājās ekspansija uz ziemeļiem;

| X. | tā kā acīmredzamu ekonomisku, drošības un ģeopolitisku apsvērumu dēļ arī Ķīna kļūst par aktīvāku un ietekmīgāku ārējo dalībnieku Tuvajos Austrumos; |
| --- | --- |

X.

tā kā acīmredzamu ekonomisku, drošības un ģeopolitisku apsvērumu dēļ arī Ķīna kļūst par aktīvāku un ietekmīgāku ārējo dalībnieku Tuvajos Austrumos;

| Y. | tā kā Ķīna sniedz aizvien lielāku oficiālo attīstības palīdzību (OAP) un kļūst par vienu no galvenajiem dalībniekiem attīstības politikā, nodrošinot attīstības politikai tik ļoti vajadzīgo stimulu, bet vienlaikus arī radot bažas par vietējo iesaisti projektos; |
| --- | --- |

Y.

tā kā Ķīna sniedz aizvien lielāku oficiālo attīstības palīdzību (OAP) un kļūst par vienu no galvenajiem dalībniekiem attīstības politikā, nodrošinot attīstības politikai tik ļoti vajadzīgo stimulu, bet vienlaikus arī radot bažas par vietējo iesaisti projektos;

| Z. | tā kā iespaidīgi ir palielinājusies Ķīnas klātbūtne un investīcijas Āfrikā un tā rezultātā dabas resursu ieguve bieži vien notiek, neapspriežoties ar vietējiem iedzīvotājiem, |
| --- | --- |

Z.

tā kā iespaidīgi ir palielinājusies Ķīnas klātbūtne un investīcijas Āfrikā un tā rezultātā dabas resursu ieguve bieži vien notiek, neapspriežoties ar vietējiem iedzīvotājiem,

| 1. | vēlreiz apstiprina, ka ES un Ķīnas visaptverošā stratēģiskā partnerība ir viena no ES vissvarīgākajām partnerībām un ka joprojām ir daudz iespēju šīs attiecības vēl vairāk padziļināt un plašāk izvērst sadarbību starptautiskajā arēnā; uzsver, ka ir svarīgi veidot spēcīgāku sadarbību un koordināciju globālās pārvaldības jomā un starptautiskajās organizācijās, sevišķi ANO un G20 līmenī; uzsver, ka sarežģītā, globalizētā un daudzu diametrāli pretēju viedokļu pasaulē, kur Ķīna ir kļuvusi par vērā ņemamu ekonomisko un politisko spēku, ES ir jāpatur iespēja saglabāt konstruktīvu dialogu un sadarbību ar šo valsti un jāveicina visu nepieciešamo reformu veikšanas jomās, kas ir abu pušu interesēs; atgādina Ķīnai par tās starptautiskajām saistībām un pienākumiem, kas tai ir kā ANO Drošības padomes pastāvīgajai loceklei — veicināt mieru un drošību visā pasaulē; |
| --- | --- |

1.

| 2. | atgādina, ka ES un Ķīnas visaptverošas stratēģiskās partnerības pamatā ir kopīga apņemšanās būt atklātām un strādāt kopā uz noteikumiem balstītā starptautiskā sistēmā; uzsver, ka abas puses ir apņēmušās izveidot pārredzamu, godīgu un taisnīgu globālās pārvaldības sistēmu un kopīgi uzņemties atbildību par miera, pārticības un ilgtspējīgas attīstības veicināšanu; atgādina, ka attiecības ar Ķīnu ES būtu jāveido principiāli, praktiski un pragmatiski, neatkāpjoties no savām interesēm un vērtībām; pauž bažas par to, ka Ķīnas ekonomiskās un politiskās ietekmes pieaugums starptautiskā mērogā pēdējos desmit gados ir bijis pārbaudījums kopīgajām saistībām, kas ir ES un Ķīnas attiecību pamatā; uzsver, ka Ķīnai kā pasaules lielvarai ir arī atbildība un aicina tās varasiestādes jebkādos apstākļos nodrošināt starptautisko tiesību, demokrātijas, cilvēktiesību un pamatbrīvību ievērošanu saskaņā ar ANO Cilvēktiesību hartu un Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju un citiem starptautiskiem cilvēktiesību instrumentiem, ko Ķīna ir parakstījusi vai ratificējusi; aicina Padomi, Eiropas Ārējās darbības dienestu (EĀDD) un Komisiju nodrošināt, lai ES un Ķīnas sadarbības pamatu pamats būtu tiesiskuma un cilvēktiesību universālums, saistības, ko abas puses ir uzņēmušās starptautisko cilvēktiesību jomā, un apņemšanās panākt progresu, tiecoties uz augstākā cilvēktiesību aizsardzības standarta sasniegšanu; uzsver, ka visās sadarbības jomās būtu jānostiprina savstarpība, vienlīdzīgi konkurences apstākļi un godīga konkurence; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka reāla ES un Ķīnas partnerība ir vajadzīga, lai risinātu jebkādas globālas un reģionālas problēmas, piemēram, tādās jomās kā drošība, atbruņošanās, ieroču neizplatīšana, terorisma apkarošana un kibertelpa, sadarbība miera nodrošināšanā, klimata pārmaiņas, enerģētika, okeāni, resursu efektīva izmantošana, mežu iznīcināšana, savvaļas dzīvnieku un augu nelikumīga tirdzniecība, migrācija, veselība pasaules mērogā, attīstība, cīņa pret kultūras mantojuma iznīcināšanu un izpostīšanu, kā arī senlietu nelegālu tirdzniecību; mudina ES lietderīgi izmantot Ķīnas apņemšanos risināt tādas globālas problēmas kā klimata pārmaiņas un mudina miera uzturēšanas jomā iedibināto sekmīgo sadarbību ar Ķīnu — kas ir viena no tām valstīm, kuras nodrošina vislielāko ieguldījumu ANO budžetā, un kas nodrošina aizvien vairāk militārā personāla ANO miera uzturēšanas operācijām, — izvērst vēl plašāk, aptverot arī citas kopīgu interešu jomas un vienlaikus veicinot daudzpusēju attiecību veidošanos un globālu pārvaldību, kuras pamatā ir starptautisko tiesību, tostarp starptautisko humanitāro un cilvēktiesību ievērošana; šajā ziņā atzinīgi vērtē to, cik sekmīga kopš 2011. gada ir bijusi sadarbība, vēršoties pret pirātismu Adenas līcī; aicina ES un tās dalībvalstis proaktīvi veicināt ES ekonomisko un politisko interešu īstenošanu un aizstāvēt ES vērtības un principus; uzsver, ka daudzpusēju attiecību veidošana ir viena no ES pamatvērtībām globālās pārvaldības kontekstā un ka attiecībās ar Ķīnu šī pamatvērtība ir aktīvi jāaizsargā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzīmē, ka Savienības Augstās pārstāves un Komisijas kopīgais paziņojums “Elementi jaunai ES stratēģijai attiecībā uz Ķīnu” līdz ar Padomes 2016. gada 18. jūlija secinājumiem nodrošina politisku pamatu ES attiecību veidošanai ar Ķīnu turpmāko gadu laikā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka Padome savos secinājumos ir noteikusi, ka, īstenojot attiecības ar Ķīnu, dalībvalstis, Savienības Augstā pārstāve un Komisija sadarbosies, lai panāktu, ka ir nodrošināta atbilstība ES tiesību aktiem, noteikumiem un politikas nostādnēm un ka rezultāts kopumā ir izdevīgs visai ES; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka Ķīna joprojām aug un integrējas pasaules ekonomikā, īstenojot savu “dodos pasaulē” politiku, ko izziņoja 2001. gadā, tāpēc tā cenšas panākt, lai Eiropas tirgus būtu pieejamāks Ķīnas precēm un pakalpojumiem un lai pieejamāka būtu tehnoloģija un zinātība, kas šai valstij ir vajadzīga tādu plānu atbalstam kā “Ražots Ķīnā 2025”, un tiecas nostiprināt savu politisko un diplomātisko ietekmi Eiropā; uzsver, ka šie centieni pastiprinājās uzreiz pēc 2008. gada pasaules finanšu krīzes un ka tas iezīmē jaunu dinamiku ES un Ķīnas attiecībās; |
| --- | --- |

6.

| 7. | aicina tās dalībvalstis, kas piedalās “16 + 1” formātā, nodrošināt, ka to dalība šajā formātā ļauj ES paust vienotu nostāju attiecībās ar Ķīnu; aicina šīs dalībvalstis veikt pareizu analīzi un kontroli attiecībā uz ierosinātajiem infrastruktūras projektiem, kuros piedalās visas ieinteresētās puses, un nodrošināt, ka netiek apdraudētas dalībvalstu un Eiropas intereses, upurējot šīs intereses īstermiņa finanšu palīdzībai un uzņemoties ilgtermiņa saistības, iesaistot ķīniešus stratēģiskās infrastruktūras projektos un potenciāli paverot viņiem iespējas iegūt lielāku politisko ietekmi, kas varētu apdraudēt ES kopējo nostāju attiecībā uz Ķīnu; apzinās, ka Ķīnai ir arvien lielāka ietekme uz ES kandidātvalstu infrastruktūru un tirgiem; uzsver, ka diskusijām šajā formātā ir jābūt pārredzamām, tāpēc uz šīm sanāksmēm jāaicina arī ES iestādes un tās pilnībā jāinformē par attiecīgā sarunu formāta darbībām, lai nodrošinātu, ka visi attiecīgi aspekti ir saderīgi ar ES politiku un tiesību aktiem un nodrošina ieguvumus un iespējas visām pusēm; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pieņem zināšanai Ķīnas ieinteresētību stratēģiskos infrastruktūras ieguldījumos Eiropā; secina, ka Ķīnas valdība izmanto BRI kā ļoti efektīvu aprakstošu satvaru savai ārpolitikai un ka, ņemot vērā šo attīstību, ir jāpastiprina ES publiskās diplomātijas centieni; atbalsta aicinājumu Ķīnai ievērot pārredzamības principus publiskā iepirkuma jomā, kā arī vides un sociālos standartus; aicina visas ES dalībvalstis atbalstīt ES publiskos diplomātiskos atbildes pasākumus; ierosina, ka ar datiem par visiem Ķīnas ieguldījumiem infrastruktūrā ES dalībvalstīs un valstīs, kuras ved sarunas par pievienošanos ES, būtu jāapmainās ar ES iestādēm un citām dalībvalstīm; atgādina, ka šādi ieguldījumi ir daļa no vispārējas stratēģijas, lai Ķīnas valsts kontrolēti vai finansēti uzņēmumi pārņemtu kontroli pār banku un enerģētikas nozari, kā arī piegādes ķēdēm; uzsver, ka BRI ir saistīta ar sešām milzīgām problēmām: daudzpusējā pieeja BRI pārvaldībai; vietējais darbaspēks tiek nodarbināts ļoti maz, uzņēmējvalsts un trešās valsts līgumslēdzēja iesaiste ir ļoti neliela (apmēram 86 % no BRI projektiem ietver Ķīnas līgumslēdzējus), celtniecības materiāli un iekārtas tiek importēti no Ķīnas, iepirkumu procedūrās trūkst pārredzamības un pastāv iespēja, ka starptautisko standartu vietā tiks izmantoti Ķīnas standarti; uzstāj, ka BRI ir jāietver cilvēktiesību aizsardzības pasākumi, un uzskata, ka ir ļoti svarīgi attīstīt sinerģijas un projektus tā, lai tiktu nodrošināta pilnīga pārredzamība, iesaistītas visas ieinteresētās personas un ievēroti ES tiesību aktus un lai tie papildinātu ES politiku un projektus, tādējādi sniedzot labumu visām plānotajā maršrutā esošajām valstīm; atzinīgi vērtē ES un Ķīnas Savienojamības platformas izveidi, jo tā veicina sadarbību transporta infrastruktūras jomā Eirāzijas kontinentā; ar gandarījumu norāda, ka ir apzināti vairāki īstenojami infrastruktūras projekti, un uzsver, ka šie projekti būtu jāīsteno, pamatojoties uz galvenajiem principiem, piemēram, projektu ekonomiskā, sociālā un ekoloģiskā ilgtspējība, ģeogrāfiskais līdzsvars, vienlīdzīgi konkurences apstākļi ieguldītājiem un projektu virzītājiem, kā arī pārredzamība; |
| --- | --- |

8.

| 9. | pozitīvi vērtē to, ka ES politika attiecībā uz Ķīnu ir daļa no vispusīgas politikas pieejas Āzijas un Klusā okeāna reģionam, pilnībā izmantojot un ņemot vērā ES ciešās attiecības ar tādiem partneriem kā Amerikas Savienotās Valstis, Japāna, Koreja, ASEAN valstis, Austrālija un Jaunzēlande; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzsver, ka ES un Ķīnas sadarbībā lielāks uzsvars būtu jāliek uz cilvēkiem un ka iedzīvotājiem no tās būtu jāgūst vairāk reāla labuma, lai varētu panākt savstarpēju uzticēšanos un sapratni; aicina ES un Ķīnu pildīt solījumus, ko tās deva 2017. gadā, kad notika ES un Ķīnas 4. augsta līmeņa tiešu personisku kontaktu dialogs, un veicināt kontaktus starp abu pušu iedzīvotājiem, piemēram, intensīvāk īstenojot kultūru sadarbību izglītības, apmācības, jaunatnes un dzimumu līdztiesības jomā, kā arī kopīgas iniciatīvas tiešas personiskas apmaiņas jomā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | vērš uzmanību uz to, ka studentiem un zinātniekiem no Ķīnas, kuri atrodas Eiropā, ir vajadzīgs lielāks atbalsts, lai Ķīnas varasiestādēm tik viegli neizdotos piespiest viņus citam citu novērot un lai viņi nekļūtu par Ķīnas valsts marionetēm, un ka ir svarīgi ļoti rūpīgi izvērtēt apjomīgo finansējumu, kas no valsts kontinentālās daļas nonāk akadēmiskajās iestādēs visā Eiropā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē to, ar kādu rezultātu ir noslēdzies ES un Ķīnas 4. augsta līmeņa tiešu personisku kontaktu dialogs, kas risinājās 2017. gada 13. un 14. novembrī Šanhajā; uzsver, ka ar augsta līmeņa tiešu personisku kontaktu dialogu būtu jāpalīdz panākt savstarpēju uzticēšanos un nostiprināt starpkultūru izpratni ES un Ķīnas attiecībās; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atzinīgi vērtē ideju 2018. gadu pasludināt par ES un Ķīnas tūrisma gadu; uzsver, ka papildus tā ekonomiskajai nozīmei tas ir arī labs kultūras diplomātijas piemērs saistībā ar ES un Ķīnas stratēģisko partnerību un veids, kā izveidot labāku saprašanos starp Eiropas un Ķīnas iedzīvotājiem; uzsver, ka ES un Ķīnas tūrisma gads 2018. gadā sakrīt ar Eiropas kultūras mantojuma gadu un arvien vairāk Ķīnas tūristu augstu novērtē Eiropas kultūras bagātību; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina ES dalībvalstis steidzami un izlēmīgi rīkoties, lai pastiprinātu sadarbību un vienotību, tostarp ANO satvarā, saistībā ar politiku, kuru tās īsteno attiecībām ar Ķīnu, jo 2017. gada jūnijā Ženēvā ANO Cilvēktiesību padomē notika kas līdz šim vēl nebijis — ES nesniedza paziņojumu par rādītājiem, kuri raksturo cilvēktiesību ievērošanu Ķīnā; stingri iesaka izmantot priekšrocības, ko attiecībās ar Ķīnu Eiropai nodrošina krietni spēcīgākas pozīcijas kolektīvās sarunās, un aicina Eiropas valstis aizsargāt savu demokrātiju, lai tādējādi labāk reaģētu uz Ķīnas sistemātiskajiem centieniem ietekmēt Eiropas politiķus un pilsonisko sabiedrību ar mērķi veidot Ķīnas stratēģiskajām interesēm labvēlīgāku viedokli; ņemot to vērā, aicina lielākās dalībvalstis izmantot savu politisko un ekonomisko ietekmi uz Ķīnu, lai palīdzētu īstenot ES intereses; pauž bažas par to, ka Ķīna pašlaik mēģina arī ietekmēt izglītības un akadēmiskās iestādes un to mācību programmu; iesaka ES un dalībvalstīm veicināt kvalitatīvu Eiropas ideju laboratoriju izveidi attiecībā uz Ķīnu, lai nodrošinātu, ka ir pieejams neatkarīgu ekspertu padoms stratēģiskām ievirzēm un lēmumu pieņemšanai; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka cilvēktiesību veicināšanai un tiesiskumam arī turpmāk jābūt galvenajiem elementiem, uz kuru pamata ES veido attiecības ar Ķīnu; stingri nosoda cilvēktiesību aizstāvju, juristu, žurnālistu, blogeru, pasniedzēju un darba tiesību ievērošanas aizstāvju un viņu ģimenes locekļu, tostarp ārvalstnieku, vajāšanu, patvaļīgu aizturēšanu un sodīšanu bez pienācīga tiesas procesa gan kontinentālajā Ķīnā, gan ārvalstīs; uzsver, ka aktīva pilsoniskā sabiedrība un cilvēktiesību aizstāvju darbs ir būtiski nosacījumi, lai panāktu atvērtu un pārtikušu sabiedrību; uzsver, ka liela nozīme ir tam, lai attiecību kontekstā ar Ķīnu ES ar stingru rīcību veicinātu cilvēktiesību ievērošanu, uzmanību veltot gan tūlītējiem rezultātiem, piemēram, tam, lai valdība izbeigtu cilvēktiesību aizstāvju, pilsoniskās sabiedrības un disidentu apspiešanu, tiesisko vajāšanu un iebiedēšanu un lai nekavējoties un bez nosacījumiem tiktu atbrīvoti politieslodzītie, starp kuriem ir arī ES pilsoņi, gan vidēja/ilgāka termiņa mērķiem, tādiem kā tiesību un policijas reformas atbilstoši starptautisko cilvēktiesību normām, un izstrādāt, īstenot un pielāgot stratēģiju, lai saglabātu ES rīcības cilvēktiesību jomā pamanāmību Ķīnā, tostarp īstenojot publiskās komunikācijas stratēģiju; uzstāj, ka ES un dalībvalstu diplomātiem nedrīkst liegt īstenot ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem vai likt viņiem šķēršļus šo pamatnostādņu īstenošanā; apņemas nodrošināt, ka ES par prioritāti izvirzīs apdraudēto cilvēktiesību aizstāvju aizsardzību un atbalstu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | aicina ES un dalībvalstis daudz konsultēties un sadarboties ar pilsonisko sabiedrību, jo īpaši gatavojoties augsta līmeņa sanāksmēm un dialogiem par cilvēktiesībām; vērš uzmanību uz to, ka ES un Ķīnas cilvēktiesību dialoga 35. sarunu kārtā ES uzsvēra — stāvoklis pilsonisko un politisko tiesību jomā Ķīnā pasliktinās, par ko cita starpā liecina vārda brīvības ierobežošana; aicina Ķīnu risināt jautājumus, kas apspriesti cilvēktiesību dialoga procesā, izpildīt savus starptautiskos pienākumus un ievērot pašai savus konstitucionālos aizsardzības mehānismus tiesiskuma uzturēšanai; uzsver nepieciešamību saglabāt regulāru augsta līmeņa un uz rezultātiem orientētu dialogu cilvēktiesību jomā; pauž bažas par to, ka cilvēktiesību dialogi ar Ķīnu nekad nav bijuši publiski un nekad nav bijuši atvērti neatkarīgām grupām no Ķīnas; aicina ES skaidri noteikt kritērijus, pēc kuriem vērtēt panākto progresu, nodrošināt vairāk pārredzamības un iesaistīt šajā diskusijā neatkarīga viedokļa paudējus no Ķīnas; aicina ES un tās dalībvalstis izpaust, vākt un risināt visu veidu vīzu ļaunprātīgas izmantošanas veidus (aizkavētas vai atteiktas vīzas izsniegšana/piekļuve bez iemesliem paskaidrošanas un spiediens, ko Ķīnas iestādes izmanto pieteikšanās procesā, intervijās ar Ķīnas intervētājiem, kuri nevēlas atklāt savu identitāti), ar ko saskaras zinātnieki, žurnālisti vai pilsoniskās sabiedrības organizāciju pārstāvji; |
| --- | --- |

16.

| 17. | pauž nopietnas bažas par Ķīnas Ārvalstu korespondentu kluba 2017. gada ziņojumā iekļautajiem konstatējumiem, ka Ķīnas valdība ir pastiprinājusi centienus liegt vai ierobežot piekļuvi ārvalstu žurnālistiem lielai daļai valsts teritorijas, vienlaikus pastiprināti izmantojot vīzas atjaunošanas procedūru, lai izdarītu spiedienu uz nevēlamiem korespondentiem un ziņu organizācijām; mudina ES un tās dalībvalstis pieprasīt no Ķīnas iestādēm savstarpību attiecībā uz preses brīvību un brīdina par spiedienu pret ārvalstu korespondentiem, ar ko viņi saskaras mājās, jo Ķīnas diplomāti iekļūst plašsaziņas līdzekļu mītnēs, lai kritizētu reportieru darbu šajā jomā; |
| --- | --- |

17.

| 18. | norāda, ka ĶTR ir ES otrā lielākā tirdzniecības partnere, bet ES — ĶTR lielākā tirdzniecības partnere; uzsver, ka abu partneru tirdzniecības bilance uzrāda ievērojamu deficītu par labu Ķīnai; aicina īstenot uz sadarbību vērstu pieeju un konstruktīvu attieksmi, lai efektīvi risinātu jautājumus, kas rada bažas, un izmantotu to lielo potenciālu, ko piedāvā ES un ĶTR tirdzniecība; aicina Komisiju pastiprināt sadarbību un dialogu ar ĶTR; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka nesen veiktu pētījumu gaitā ir konstatēts, ka Ķīna kopš 2008. gada ir iegādājusies aktīvus Eiropā USD 318 miljardu vērtībā; norāda, ka turklāt šis skaitlis neietver dažas uzņēmējsabiedrību apvienošanās, ieguldījumus un kopuzņēmumus; |
| --- | --- |

19.

| 20. | norāda, ka Ķīna ir viens no lielākajiem pasaules tirdzniecības dalībniekiem un ka šīs valsts lielo tirgu principā varētu uzskatīt par labu iespēju ES un Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši pašreizējās globālās tirdzniecības kontekstā; atgādina, ka Ķīnas uzņēmējsabiedrības, tostarp valsts īpašumā esoši uzņēmumi, gūst labumu no plaši atvērtiem tirgiem ES; atzinīgi vērtē ĶTR sasniegtos ievērojamos rezultātus, kas iepriekšējo četrdesmit gadu laikā ir nodrošinājuši simtiem miljonu pilsoņu izkļūšanu no nabadzības; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka ES ārvalstu tiešie ieguldījumi ĶTR kopš 2012. gada ir nepārtraukti samazinājušies, jo īpaši tradicionālajās ražošanas nozarēs, paralēli palielinoties ieguldījumiem augsto tehnoloģiju pakalpojumos, sabiedriskajos pakalpojumos, lauksaimniecības un būvniecības pakalpojumos, kamēr ĶTR ieguldījumi ES daži pēdējo gadu laikā ir strauji pieauguši; atzīst, ka kopš 2016. gada ĶTR ir kļuvusi par neto ieguldītāju ES; pieņem zināšanai to, ka 2017. gadā 68 % no Ķīnas ieguldījumiem Eiropā ir nākuši no valstij piederošiem uzņēmumiem; pauž bažas par valsts mērķtiecīgi organizētām iegādēm, kas varētu traucēt Eiropas stratēģiskajām interesēm, valstu drošības mērķiem, konkurētspējai un nodarbinātībai; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par ārvalstu tiešo ieguldījumu pārbaudes mehānismu drošības un sabiedriskās kārtības jomās, jo šis priekšlikums ir viens no ES pasākumiem, lai pielāgotos mainīgajai globālajai videi, nevēršoties ne pret vienu no mūsu starptautiskajiem tirdzniecības partneriem konkrēti; brīdina, ka šim mehānismam nevajadzētu izraisīt slēptu protekcionismu; tomēr aicina to ātri pieņemt; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atzinīgi vērtē prezidenta Sji Dzjiņpina pausto apņemšanos vēl vairāk atvērt Ķīnas tirgu ārvalstu ieguldītājiem un uzlabot vidi ieguldījumiem, pabeigt negatīvā saraksta pārskatīšanu par ārvalstu ieguldījumiem un atcelt pret Eiropas uzņēmumiem vērstos ierobežojumus, kā arī nostiprināt intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un vienlīdzīgus konkurences apstākļus, padarot ĶTR tirgu pārredzamāku un labāk regulētu; aicina pildīt šīs saistības; |
| --- | --- |

23.

| 24. | atgādina, cik svarīgi ir pārtraukt visas diskriminējošās darbības pret ārvalstu ieguldītājiem; šajā sakarā atgādina, ka šādas reformas dos labumu gan Ķīnas, gan Eiropas uzņēmumiem, jo īpaši mikrouzņēmumiem un maziem un vidējiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

24.

| 25. | aicina Komisiju veicināt Savienības jaunās Vispārīgās datu aizsardzības regulas (VDAR) pieņemšanu kā visaugstāko standartu tirdzniecības attiecībās ar Ķīnu; norāda, ka ir nepieciešams sistemātisks dialogs ar Ķīnu un citiem PTO partneriem par normatīvajām prasībām saistībā ar mūsu tautsaimniecību digitalizāciju un tās daudzšķautņaino ietekmi uz: tirdzniecību, ražošanas ķēdēm, pārrobežu digitālajiem pakalpojumiem, 3D drukāšanas tehnoloģijām, patēriņa modeļiem, maksājumiem, nodokļiem, personas datu aizsardzību, īpašumtiesību jautājumiem, audiovizuālo pakalpojumu sniegšanu un aizsardzību, plašsaziņas līdzekļiem un cilvēku savstarpējiem kontaktiem; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina ĶTR paātrināt pievienošanās procesu PTO Publiskā iepirkuma nolīgumam un iesniegt pievienošanās piedāvājumu, lai Eiropas uzņēmumiem nodrošinātu piekļuvi tās tirgum, kas būtu līdzvērtīga tai, kura jau tagad ir piešķirta Ķīnas uzņēmumiem ES; pauž nožēlu par to, ka Ķīnas publiskā iepirkuma tirgus joprojām lielā mērā ir slēgts ārvalstu piegādātājiem un Eiropas uzņēmumi cieš no diskriminācijas un nepietiekamas piekļuves Ķīnas tirgum; aicina ĶTR atļaut Eiropas uzņēmumiem un darba ņēmējiem nediskriminējošu piekļuvi publiskajam iepirkumam; aicina Padomi ātri pieņemt starptautisko publiskā iepirkuma instrumentu; aicina Komisiju būt īpaši uzmanīgai attiecībā uz ārzemju uzņēmumiem piešķirtajiem līgumiem iespējamas dempinga prakses īstenošanas dēļ un vajadzības gadījumā rīkoties; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina īstenot tādu koordinētu sadarbību ar ĶTR saskaņā ar iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš”, kuras pamatā būtu savstarpīgums, ilgtspējīga attīstība, laba pārvaldība un atklāti un pārredzami noteikumi, jo īpaši attiecībā uz publisko iepirkumu; šajā sakarā pauž nožēlu par to, ka saprašanās memorands, kuru ir parakstījuši Eiropas Investīciju fonds un ĶTR Zīda ceļa vienotais noregulējuma fonds (VNF), un tas, kuru ir parakstījušas Eiropas Investīciju banka (EIB), Āzijas Attīstības banka, Āzijas Infrastruktūras investīciju banka, Eiropas Rekonstrukcijas un attīstības banka, Jaunā attīstības banka un Pasaules Banka, vēl nav uzlabojuši uzņēmējdarbības vidi Eiropas uzņēmumiem un darba ņēmējiem; pauž nožēlu par to, ka attiecībā uz daudziem ar iniciatīvu “Viena josla, viens ceļš” saistītiem projektiem nav veikts profesionāls ilgtspējīgas ietekmes novērtējums, un uzsver, cik svarīga ir ieguldījumu kvalitāte, jo īpaši saistībā ar pozitīvu ietekmi uz nodarbinātību, darba tiesībām, videi nekaitīgu ražošanu un klimata pārmaiņu seku mazināšanu saskaņā ar daudzpusēju pārvaldību un starptautiskiem standartiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atbalsta notiekošās sarunas par visaptverošu ES un ĶTR ieguldījumu nolīgumu, kas tika uzsāktas 2013. gadā, un aicina ĶTR vairāk iesaistīties šajā procesā; aicina abas puses atjaunot centienus, lai paātrinātu sarunas, kuru mērķis ir patiesi līdzvērtīgi konkurences apstākļi Eiropas uzņēmumiem un darba ņēmējiem un savstarpīguma nodrošināšana piekļuvē tirgum, un censties panākt īpašus noteikumus attiecībā uz MVU un publisko iepirkumu; turklāt aicina abas puses izmantot ieguldījuma nolīguma sniegto iespēju palielināt sadarbību vides un darba tiesību jomā un iekļaut nolīguma tekstā nodaļu par ilgtspējīgu attīstību; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina, ka ES uzņēmumi saskaras ar aizvien lielāku skaitu ierobežojošiem tirgus piekļuves pasākumiem ĶTR sakarā ar kopuzņēmumiem noteiktajām saistībām dažās rūpniecības nozarēs, kā arī papildu diskriminējošu tehnisku prasību, tostarp datu piespiedu lokalizācijas un pirmkoda atklāšanas, kā arī reglamentējošu noteikumu dēļ, kas paredzēti ārvalstnieku īpašumā esošām uzņēmējsabiedrībām; šajā sakarā atzinīgi vērtē ĶTR Valsts padomes 2017. gada paziņojumu par vairākiem pasākumiem turpmākas atklātības veicināšanai un ārvalstu ieguldījumu aktīvai izmantošanai, bet pauž nožēlu par to, ka trūkst grafika šo mērķu sasniegšanai; tāpēc aicina Ķīnas varas iestādes ātri īstenot šīs apņemšanās; |
| --- | --- |

29.

| 30. | aicina gan ES un tās dalībvalstis, gan Ķīnu pastiprināt sadarbību, lai attīstītu aprites ekonomiku, jo šī steidzamā vajadzība ir kļuvusi vēl aktuālāka pēc Ķīnas leģitīmā lēmuma aizliegt plastmasas atkritumu importu no Eiropas; aicina abus partnerus palielināt ekonomisko un tehnoloģisko sadarbību, lai novērstu pasaules ražošanas ķēdes, tirdzniecību un transportu, kā arī tūrisma pakalpojumus, kas rada nepieļaujamu plastmasas piesārņojuma līmeņa palielināšanos mūsu okeānos; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina ĶTR censties uzņemties atbildīgu lomu pasaules mērogā, pilnībā apzinoties atbildību, kas izriet no tās ekonomiskās klātbūtnes un darbības trešās valstīs un pasaules tirgos, tostarp aktīvi atbalstīt uz noteikumiem balstītu daudzpusējās tirdzniecības sistēmu un PTO; uzskata, ka, ņemot vērā pašreizējās globālās vērtību ķēdes, spriedze tirdzniecības attiecībās būtu jāmazina, izmantojot sarunas, vienlaikus atkārtoti uzsverot nepieciešamību īstenot daudzpusējus risinājumus; šajā sakarā aicina īstenot Protokolā par ĶTR pievienošanos PTO nostiprinātās saistības un aizsargāt šajā protokolā paredzētos darbības mehānismus; uzsver paziņošanas un pārredzamības pienākumus, kas izriet no PTO nolīgumiem attiecībā uz subsīdijām, un pauž bažas par pašreizējo Ķīnas uzņēmumu tiešas vai netiešas subsidēšanas praksi; aicina kopā ar galvenajiem ES tirdzniecības partneriem koordinēt kopīgos centienus un pasākumus valsts izraisīto tirgus kropļojumu, kas ietekmē globālo tirdzniecību, kontrolei un izskaušanai; |
| --- | --- |

31.

| 32. | pauž nožēlu par to, ka neraugoties uz to, ka ir pabeigta Eiropas antidempinga maksājumu aprēķinu metodikas reformas procedūra, ĶTR vēl joprojām nav atsaukusi savu prasību pret ES PTO Apelācijas institūcijā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž bažas par tādu tarifu pasākumu pastiprināšanos, kurus īsteno Ķīna un Amerikas Savienotās Valstis; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž bažas par lielo ierobežojumu skaitu, ar kuriem Eiropas uzņēmumi, jo īpaši mikrouzņēmumi un MVU, joprojām saskaras ĶTR, tostarp par 2017. gada ārvalstu ieguldījumu katalogu un 2017. gada brīvo tirdzniecības zonu negatīvo sarakstu, kā arī nozarēs, uz kurām attiecas “Izgatavots Ķīnā 2025” plāns; aicina ātri samazināt šos ierobežojumus, lai pilnībā izmantotu iespēju sadarbībai un sinerģijai starp shēmām “Rūpniecība 4.0” Eiropā un “Izgatavots Ķīnā 2025” stratēģiju, ņemot vērā nepieciešamību pārorientēt mūsu ražošanas nozares uz automatizēto ražošanu, tostarp sadarbību, veidojot un definējot attiecīgos rūpniecības standartus daudzpusējos forumos; atgādina, ka ĶTR ir nepieciešams samazināt valdības subsīdijas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina ĶTR izbeigt praksi piekļuvi tirgum padarīt arvien vairāk atkarīgu no tehnoloģiju piespiedu nodošanas, kā norādīts ES Tirdzniecības palātas 2017. gada nostājas dokumentā par Ķīnu; |
| --- | --- |

35.

| 36. | prasa atsākt sarunas par vides preču nolīgumu (EGA), pamatojoties uz auglīgu ES un ĶTR sadarbību cīņā pret klimata pārmaiņām un stingro kopīgo apņemšanos īstenot Parīzes nolīgumu; uzsver tehnoloģiskās sadarbības tirdzniecības potenciālu nepiesārņojošu tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

36.

| 37. | ar bažām norāda uz tiem Komisijas ziņojumā ietvertajiem secinājumiem par intelektuālā īpašuma tiesību aizsardzību un intelektuālā īpašuma tiesību īstenošanu trešās valstīs, kuros ĶTR ir norādīta kā galvenais satraukumu izraisošais avots; atkārtoti uzsver, ka ir nepieciešams nodrošināt Eiropas uz zināšanām balstītās ekonomikas aizsardzību; aicina ĶTR apkarot to, ka Ķīnas uzņēmējsabiedrības nelikumīgi izmanto Eiropas licences; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina Komisiju nodrošināt Eiropas Savienības dalību izstādē China International Import Expo, kas notiks 2018. gada novembrī Šanhajā, un jo īpaši MVU nodrošināt iespēju iepazīstināt ar sevi; aicina Komisiju sadarboties ar tirdzniecības palātām, jo īpaši tajās dalībvalstīs, kas pašlaik ir mazāk iesaistītas tirdzniecībā ar Ķīnu, lai veicinātu šo iespēju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | pauž bažas par ĶTR valsts pasākumiem, kas izraisa tirdzniecības kropļojumus, tostarp pārmērīgu rūpniecisko jaudu izejvielu nozarēs, piemēram, cita starpā arī tērauda un alumīnija ražošanas nozarē; atgādina par saistībām atturēties no tirgu kropļojošām subsīdijām, kuras tika noteiktas Pasaules foruma par tērauda rūpniecības pārmērīgo jaudu pirmajā ministru sanāksmē 2017. gadā, bet pauž nožēlu, ka Ķīnas delegācija nav sniegusi datus par jaudu; aicina ĶTR pildīt savas apņemšanās apzināt un atklāt datus par tās piešķirtajām subsīdijām un atbalsta pasākumiem tērauda un alumīnija ražošanas nozarēm; atzīst, ka pastāv saikne starp pasaules rūpniecības jaudas pārpalikumu un protekcionistisku pasākumu pieaugumu, un turpina mudināt iesaistīties daudzpusējā sadarbībā, lai risinātu strukturālās problēmas, kas ir pamatā jaudas pārpalikumam; atzinīgi vērtē ierosināto ASV, Japānas un ES trīspusējo pasākumu PTO līmenī; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, cik svarīgs ir vērienīgs ES un ĶTR nolīgums par ģeogrāfiskās izcelsmes norādēm (ĢIN), kas balstās uz visaugstākajiem starptautiskajiem standartiem, un pauž gandarījumu par ES un ĶTR 2017. gada kopīgo paziņojumu par sarakstu ar 200 Ķīnas un Eiropas ĢIN, kuru aizsardzība tiks apspriesta sarunās; tomēr, ņemot vērā to, ka sarunas tika uzsāktas 2010. gadā, uzskata, ka tapušais saraksts ir ļoti pieticīgs rezultāts, un pauž nožēlu par progresa trūkumu šajā jautājumā; aicina pēc iespējas drīz pabeigt sarunas un mudina abas puses apsvērt iespēju izmantot gaidāmo ES un ĶTR samitu kā labu iespēju patiešām gūt panākumus šajā jomā; atkārtoti uzsver nepieciešamību turpināt sadarbību sanitāro un fitosanitāro pasākumu jomā, lai samazinātu slogu ES eksportētājiem; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzinīgi vērtē Ķīnas lēmumu atlikt uz vienu gadu jaunu sertifikāciju īstenošanu attiecībā uz importētu pārtiku un dzērieniem, kas ievērojami samazinātu pārtikas importu no ES; turklāt atzinīgi vērtē elektrisko transportlīdzekļu jauno standartu īstenošanas atlikšanu un aicina īstenot nozīmīgu dialogu un pastiprinātu koordināciju attiecībā uz šādām iniciatīvām; |
| --- | --- |

41.

| 42. | iesaka ES un Ķīnas valdībai sākt kopīgu iniciatīvu G20 ietvaros, lai izveidotu vispasaules forumu par alumīnija ražošanas jaudas pārpalikumu, paredzot uzdevumu risināt visus ar boksīta, alumīnija un alumīnija rūpniecības vērtību ķēdi, kā arī izejvielu cenām un vides aspektiem saistītos jautājumus; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina Komisiju aktīvi uzraudzīt Ķīnas noteiktos tirdzniecību kropļojošos pasākumus, kas pašreiz ietekmē ES uzņēmumu pozīcijas pasaules tirgos, un attiecīgi rīkoties PTO un citos forumos, tostarp izmantojot strīdu izšķiršanu; |
| --- | --- |

43.

| 44. | norāda, ka pašlaik izstrādes procesā ir jauns Ķīnas ārvalstu ieguldījumu likums; mudina attiecīgās Ķīnas ieinteresētās personas censties panākt pārredzamību, pārskatatbildību, prognozējamību un juridisko noteiktību un ņemt vērā priekšlikumus un vēlmes, kas pausti pašreizējā ES un Ķīnas dialogā par tirdzniecības un investīciju attiecībām; |
| --- | --- |

44.

| 45. | pauž bažas par jauno kiberdrošības likumu, kurā cita starpā ir iekļauti jauni regulatīvi šķēršļi ārvalstu uzņēmumiem, kas pārdod telekomunikāciju un IT aprīkojumu un pakalpojumus; pauž nožēlu par to, ka šādi nesen pieņemti pasākumi kopā ar Ķīnas Komunistiskās partijas grupu izveidi privātos uzņēmumos, tostarp ārvalstu uzņēmumos, un tādi pasākumi kā, piemēram NVO likums, padara vispārējo uzņēmējdarbības vidi ĶTR naidīgāku ārvalstu un privātiem ekonomikas dalībniekiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda, ka ĶTR banku sistēma 2016. gadā apsteidza eurozonu kā pasaules lielākā banku sistēma; aicina ĶTR ļaut ārvalstu uzņēmumiem konkurēt uz vienlīdzīgiem pamatiem ar iekšzemes institūcijām un aicina to sadarboties ar ES finanšu regulējuma jomā; atzinīgi vērtē ĶTR lēmumu samazināt tarifus 187 patēriņa precēm un atcelt ārvalstu īpašumtiesību ierobežojumus bankām; |
| --- | --- |

46.

| 47. | atgādina par savu 2015. gada ziņojumu par attiecībām starp ES un ĶTR, ar kuru Parlaments aicināja sākt sarunas par divpusēju ieguldījumu nolīgumu ar Taivānu; atgādina, ka Komisija ir vairākkārt paziņojusi par sarunu sākšanu ar Honkongu un Taivānu par ieguldījumiem, un pauž nožēlu par to, ka pašreiz nav sāktas nekādas šāda veida sarunas; atkārtoti pauž atbalstu divpusējam nolīgumam ieguldījumu jomā, kas būtu noslēdzams ar Taivānu un Honkongu; atzīst, ka abi partneri varētu darboties kā atbalsta punkts ES uzņēmumiem darbības uzsākšanai Ķīnas kontinentālajā daļā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju koordinēt rīcību ar dalībvalstīm un apspriežoties ar Parlamentu, lai formulētu vienotu Eiropas nostāju un kopēju ekonomikas stratēģiju attiecībā uz ĶTR; aicina visas dalībvalstis konsekventi ievērot šo stratēģiju; |
| --- | --- |

48.

| 49. | uzsver to, kādas iespējamas sekas ierosinātā Sociālo kredītu sistēma radīs uzņēmējdarbības videi, un aicina to īstenot pārredzamā, taisnīgā un vienlīdzīgā veidā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | atzinīgi vērtē ES likumdošanā panākto progresu, pieņemot Regulu (ES) 2017/821 par piegādes ķēdes pienācīgas pārbaudes pienākumiem ES importētājiem, kas importē alvu, tantalu un volframu, to rūdas un zeltu, kura izcelsme ir konfliktu skartās un augsta riska teritorijās, kā arī līdzīgus tiesību aktus Ķīnā attiecībā uz tā dēvētajiem konfliktu izrakteņiem, kuru mērķis ir nepieļaut, ka tirdzniecību ar šiem izrakteņiem izmanto bruņoto konfliktu finansēšanai; uzsver nepieciešamību nepieļaut, ka konfliktu izrakteņi tiek iestrādāti mūsu mobilajos telefonos, automašīnās un juvelierizstrādājumos; aicina gan Komisiju, gan Ķīnas valdību sākt strukturētu sadarbību, lai palīdzētu īstenot jaunos tiesību aktus un lai efektīvi novērstu to, ka globāli, Ķīnas un ES kausēšanas un attīrīšanas uzņēmumi izmanto konfliktu izrakteņus, kā arī lai aizsargātu raktuvju strādniekus, tostarp bērnus, pret ļaunprātīgu izmantošanu un lai pieprasītu ES un Ķīnas uzņēmumiem nodrošināt, ka tie importē šādus izrakteņus un metālus tikai no pārbaudītiem avotiem. |
| --- | --- |

50.

| 51. | norāda, ka 2017. gada oktobrī notikušajā 19. partijas kongresā un NTK pēdējā sesijā ģenerālsekretārs un prezidents Sji Dzjiņpina varu partijā, kas paver iespēju viņa pilnvaru termiņu pagarināt uz neierobežotu laiku, un palielināja partijas orgānu kontroli pār valsts aparātu un ekonomiku, tostarp izveidojot partijas vienības ārvalstu uzņēmumos; norāda, ka šo ĶTR politiskās sistēmas reformu papildina vēl lielāks politiskā kursa virzienas uz pieeju, kas visās jomās izmanto ciešu uzraudzību; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver, ka Valsts uzraudzības komisijas izveide, kuras juridiskais statuss ir līdzvērtīgs tiesām un prokuroram, ir radikāls pasākums partijas un valsts funkciju pārveidē, jo ar to ir izveidota valsts uzraudzības iestāde, kas pieņem rīkojumus no partijas Centrālā Disciplīnas pārbaudes komitejas (CCDI) un tai ir ar minēto komiteju kopīgi biroji un darbinieki; pauž bažas par šādas partijas uzraudzības paplašināšanas tālejošām sekām, kuras personiski skars lielu cilvēku skaitu, jo tās nozīmē, ka pretkorupcijas kampaņa var izpausties kā vajāšana ne tikai pret partijas biedriem, bet arī valsts ierēdņiem — no valstij piederošu uzņēmumu vadītājiem līdz augstskolu mācībspēkiem un ciemata skolu vadītājiem; |
| --- | --- |

52.

| 53. | konstatē, ka neraugoties uz to, ka sociālo kredītu sistēma joprojām vēl ir veidošanas stadijā, melnie saraksti ar privātpersonām un juridiskām personām, kas neatbilst prasībām, kā arī “sarkanie saraksti” ar izcilām privātpersonām un uzņēmumiem ir pašreizējā īstenošanas posma pamatā, kurā galvenā uzmanība pievērsta tam, lai sodītu pārkāpējus no melnajiem sarakstiem un atalgotu tos, kas ir iekļauti sarkanajā sarakstā; norāda, ka 2017. gada sākumā Ķīnas Augstākā tautas tiesa paziņoja, ka vairāk nekā sešiem miljoniem Ķīnas pilsoņu ir aizliegts lidot sociāla rakstura pārkāpumu dēļ; kategoriski noraida melnajos sarakstos iekļauto personu publisku nosaukšanu vārdā un kaunināšanu kā neatņemamu sociālo kredītpunktu sistēmas daļu; uzsver, cik svarīgs un nepieciešams ir dialogs starp ES iestādēm un to sarunu partneriem no Ķīnas par pašreizējās centralizētās plānošanas un vietēja līmeņa eksperimentu ar sociālo kredītpunktu sistēmu visām nopietnajām sociālajām sekām; |
| --- | --- |

53.

| 54. | pauž bažas par Ķīnas daudzajām kibertelpas uzraudzības sistēmām un aicina pieņemt regulējumu par to, kā īstenojamas tiesības uz privātumu; pauž nosodījumu par Ķīnas varas iestāžu īstenotajiem pasākumiem pret interneta brīvību, jo īpaši pret brīvību piekļūt ārvalstu tīmekļa vietnēm, un pauž nožēlu par to, ka daži Rietumu uzņēmumi, kas darbojas Ķīnā, piekopj cenzūras politiku; atgādina, ka Ķīnā ir bloķētas 8 no 25 pasaulē populārākajām tīmekļa vietnēm, tostarp lielāko IT uzņēmumu vietnes; |
| --- | --- |

54.

| 55. | norāda, ka prezidenta Sji paziņojums par to, ka, lai BRI būtu sekmīga, “ilgtermiņa stabilitātei” Siņdzjanā ir būtiska nozīme, ir izraisījis to, ka ir pastiprinājušās ilgtermiņa kontroles stratēģijas, kuru skaitu vēl vairāk stimulē dažādas tehnoloģiskas inovācijas un strauji pieaugošie izdevumi iekšējās drošības jomā, un novedis pie tā, ka pretterorisma pasākumi tiek izmantoti kā iegansts, lai par nepiekrišanu prezidentam noteiktu kriminālatbildību un ka, izmantojot ļoti plašo terorisma definīciju, disidenti tiek pakļauti kriminālvajāšanai; pauž bažas par to, ka valsts īsteno pasākumus, kuru mērķis ir nodrošināt reģiona “visaptverošu uzraudzību”, uzstādot Ķīnas elektroniskās uzraudzības sistēmu “Skynet” lielākajās pilsētās, GPS izsekošanas iekārtas visos mehāniskajos transportlīdzekļos, izmantojot sejas atpazīšanas skenerus kontrolpunktos, vilcienu un degvielas uzpildes stacijās, un par to, ka Siņdzjanas policija ievāc asinis, lai vēl vairāk paplašinātu Ķīnas DNS datubāzi; pauž dziļas bažas par to, tūkstošiem uiguru un etnisko kazahu tiek nosūtīti uz “politiskās pāraudzināšanas nometnēm”, balstoties uz tādu datu analīzi, kas savākti, izmantojot profilaktiskas policejiskas darbības sistēmu, tostarp par to, ka cilvēki ceļojuši uz ārvalstīm vai varas ieskatā ir pārāk reliģiozi; uzskata, ka Sji paziņojums, ka no BRI “gūs labumu cilvēki visā pasaulē”, jo tā būs balstīta uz “Zīda ceļa garu”, kas paredz “mieru un sadarbību, atklātību un iekļautību”, ir tālu no reālās situācijas, ar ko uiguri saskaras Siņdzjanā; mudina Ķīnas varas iestādes atbrīvot tos, par kuriem tiek ziņots, ka viņi ir apcietināti savu uzskatu, savas kultūras piekopšanas vai identitātes dēļ; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka Ķīnas diplomātijas institucionālā un finansiālā nostiprināšana atspoguļo augsto prioritāti, ko ārpolitikai piešķīris Sji Dzjiņpins kā daļai no viņa vīzijas par Ķīnas pārvēršanu pasaules lielvarā līdz 2049. gadam; norāda, ka pēdējā NTK sesijā notikusī atbildīgā par ārlietām maiņa liecina par to, ka partijas lēmumu pieņemšanas procesā pieaug ārlietu nozīme; uzsver, ka Valsts starptautiskās attīstības sadarbības aģentūras izveide liecina par to, kādu milzīgu nozīmi Sji Dzjiņpina vadība piešķir valsts globālo drošības interešu labākai apmierināšanai, izmantojot ekonomikas līdzekļus, piemēram, lai tie labāk kalpotu BRI; tāpēc secina, ka nākamajos piecos gados Ķīna būs redzamāka un aktīvāka ārvalstīs un īstenos diplomātiskas un ekonomiskas iniciatīvas, uz kurām ES un tās dalībvalstīm ir jārod kopējas atbildes un stratēģijas saistībā ar Ķīnas iniciatīvām; |
| --- | --- |

56.

| 57. | uzsver, ka šī reģiona stabilitātei ir svarīgi nodrošināt mieru un drošību Dienvidķīnas un Austrumķīnas jūrā; uzsver, ka ir svarīgi nodrošināt kuģošanas brīvību un drošību reģionā daudzām Āzijas un Eiropas valstīm; norāda, ka pēdējā gadā pabeigto struktūru vidū uz Spratlija un Paraselu salām Dienvidķīnas jūrā ir lielizmēra angāri gar 3 km gariem lidmašīnu skrejceļiem, nocietinātas patversmes raķešu platformām, lielas pazemes noliktavas, daudzas administratīvas ēkas, militāras traucētājierīces, plaši augstas frekvences tīkli un ārpus operāciju zonas izvietoti radaru un sensoru bloki un tas liecina par konsolidācijas posmu, turpmāku plašas uzraudzības un militāro spēju veidošanu un turpmāka salu militarizācija, izvietojot vēl modernākas militārās platformas, ko varētu izmantot iespējamai pretreakcijai uz jaunām juridiskām darbībām vai plašāku starptautiskās jūras flotes klātbūtni; aicina Ķīnu un Dienvidaustrumu Āzijas valstu asociāciju (ASEAN) paātrināt konsultācijas par rīcības kodeksu attiecībā uz strīdu un domstarpību mierīgu izšķiršanu; uzstāj, ka jautājums būtu jāatrisina atbilstīgi starptautiskajām tiesībām saskaņā ar ANO Jūras tiesību konvenciju (UNCLOS); uzsver, ka Eiropas Savienība un tās dalībvalstis kā (UNCLOS) līgumslēdzējas puses atzīt arbitrāžas tiesas spriedumu; atkārtoti aicina Ķīnu akceptēt šīs tiesas spriedumus; uzsver, ka ES vēlētos, lai tiktu uzturēta uz tiesiskumu balstīta starptautiskā kārtība; |
| --- | --- |

57.

| 58. | pauž nopietnas bažas par aizvien sarūkošo pilsoniskās sabiedrības telpu, kopš Sji Dzjiņpins stājās amatā 2012. gadā, jo īpaši ņemot vērā Likumu par ārvalstu NVO pārvaldību, kas stājās spēkā 2017. gada 1. janvārī, pakļaujot visas ārvalstu NVO, tostarp ideju laboratorijas un akadēmiskās iestādes, lielākam administratīvajam slogam, ekonomiskam spiedieniem un stingrai Sabiedrības drošības ministrijas Uzraudzības nodaļas veiktai kontrolei, kam ir ļoti negatīva ietekme uz to darbību un finansējumu; sagaida, ka Eiropas NVO varēs Ķīnā baudīt tādu pašu brīvību kā Ķīnas NVO Eiropas Savienībā; aicina Ķīnas varas iestādes atcelt ierobežojošus tiesību aktus, piemēram, Ārvalstu NVO likumu, kas neatbilst tiesībām uz biedrošanās brīvību, uzskatu un vārda brīvību; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzstāj — Ķīnas varas iestādēm ir jāgarantē, ka pret visām aizturētajām personām izturas saskaņā ar starptautiskajiem standartiem un ka viņiem tiek nodrošināta piekļuve juridiskajai palīdzībai un ārstēšanai saskaņā ar ANO Principu kopumu par visu personu aizsardzību, kurām piemērots jebkāds apcietinājuma vai brīvības atņemšanas veids; |
| --- | --- |

59.

| 60. | tā kā tuvojas Starptautiskā pakta par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām 20. gadadiena, mudina Ķīnu to ratificēt un nodrošināt tā pilnīgu īstenošanu, tostarp izskaužot visu veidu ļaunprātīgu praksi un vajadzības gadījumā pielāgojot savus tiesību aktus; |
| --- | --- |

60.

| 61. | nosoda nāvessodu izmantošanu un atgādina, ka Ķīna ir izpildījusi nāvessodu vairāk cilvēkiem nekā visas pārējās valstis kopā un 2016. gadā tika izpildīti aptuveni 2 000 nāvessodu; mudina Ķīnu sniegt ziņas par to, cik izplatīta ir nāvessodu izpilde valstī, un nodrošināt tiesu sistēmas pārredzamību; aicina ES pastiprināt savus diplomātiskos centienus un prasīt, lai tiktu ievērotas cilvēktiesības un atcelts nāvessods; |
| --- | --- |

61.

| 62. | pauž nopietnas bažas par to, ka jauno reliģiju reglamentējošo noteikumu galvenais saturs ļaus Ķīnas valdībai piešķirt visām reliģijām un nereliģiskām ētikas apvienībām — atļautām vai neatļautām — savu marķējumu; uzsver to, ka Ķīnā ir daudzas baznīcu draudzes, kas pulcējas privātos mājokļos un atsakās pievienoties partijas un valsts sankcionētajām Trīsdimensiju patriotiskās kustības komitejai (Three-Self Patriotic Movement Committee) un Kristīgajai padomei teoloģijas jautājumos (Christian Council for theological reasons); aicina Ķīnas valdību atļaut daudzajām baznīcām, kuru draudzes pulcējas privātos mājokļos un kuras vēlas reģistrēties, darīt to tieši Civilo jautājumu departamentā, lai tiktu aizsargātas to kā sabiedrisko organizāciju tiesības un intereses; |
| --- | --- |

62.

| 63. | aicina Ķīnu pārskatītu savu politiku pret Tibetu; aicina Ķīnu pārskatīt un grozīt tiesību aktus, noteikumus un pasākumus, kuri ir pieņemti pēdējos gados un kuri būtiski ierobežo tibetiešu pilsoniskās un politiskās tiesības, tostarp viņu vārda brīvību un reliģiskās pārliecības brīvību; mudina Ķīnas vadību īstenot attīstības un vides politikas pasākumus, kuros tiek ievērotas tibetiešu ekonomiskās, sociālās un kultūras tiesības un kuri paredz vietējo iedzīvotāju iekļaušanu saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķiem; aicina Ķīnas valdību izmeklēt lietas par piespiedu pazušanu, spīdzināšanu un sliktu izturēšanos pret tibetiešiem un ievērot viņu tiesības uz biedrošanās brīvību, miermīlīgu pulcēšanos, reliģiskās pārliecības un ticības brīvību, kas viņiem ir saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem; uzsver, ka visos ES un Ķīnas samitos ir sistemātiski jāaktualizē jautājums par cilvēktiesību situācijas pasliktināšanos Tibetā; aicina atsākt konstruktīvu un miermīlīgu dialogu starp Ķīnas valdību un Tibetas tautas pārstāvjiem; mudina Ķīnu dot ES diplomātiem, žurnālistiem un iedzīvotājiem iespēju netraucēti ierasties Tibetā, uz savstarpējības principa pamata atbildot uz brīvu un atvērtu piekļuvi visām ES dalībvalstu teritorijām, kura ir piešķirta ceļotājiem no Ķīnas; aicina Ķīnas varas iestādes tibetiešiem Tibetā ļaut brīvi ceļot un ievērot viņu tiesības uz pārvietošanās brīvību; mudina Ķīnas varas iestādes atļaut iebraukt Tibetā neatkarīgajiem novērotājiem, tostarp ANO augstajam komisāram cilvēktiesību jautājumos; mudina ES iestādes nopietni ņemt vērā jautājumu par piekļuvi Tibetai diskusijās par ES un Ķīnas nolīgumu par vīzu režīma atvieglojumiem; |
| --- | --- |

63.

| 64. | norāda, ka Savienības Augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos un Eiropas Komisijas 2017. gada ziņojumā par Honkongas Īpašās Pārvaldes Apgabalu (ĪPA) ir secināts, ka, neraugoties uz dažām problēmām, kopumā princips “viena valsts, divas sistēmas” darbojas labi, tiesiskums ir nodrošināts un vārda un informācijas brīvība tiek kopumā ievērota, taču šajā ziņojumā arī paustas bažas par principa “viena valsts, divas sistēmas” pakāpenisku vājināšanos, kas rada pamatotus jautājumus par tā īstenošanu un Honkongas lielo autonomijas pakāpi ilgtermiņā; uzsver, ka gada ziņojumā konstatēts, ka divas negatīvas tendences attiecībā uz vārda brīvību un informācijas brīvību ir kļuvušas vēl izteiktākas — pašcenzūra, ziņojot par Ķīnas iekšpolitikas un ārpolitikas norisēm, un spiediens uz žurnālistiem; pilnībā atbalsta ES aicinājumu aicinājumu Honkongas ĪPA un centrālās valdības iestādēm atsākt vēlēšanu reformu atbilstīgi Pamatlikumam, lai panāktu vienošanos par tādu vēlēšanu sistēmu, kas ir demokrātiska, godīga, atklāta un pārredzama; uzsver, ka Honkongas iedzīvotājiem ir likumīgas tiesības turpināt paļauties uz tiesu varu, kurai tie uzticas, tiesiskumu un zemu korupcijas līmeni, pārredzamību, cilvēktiesībām, uzskatu brīvību un augstiem sabiedriskās veselības un drošības standartiem; uzsver, ka Honkongas autonomijas pilnīga ievērošana varētu kalpot par modeli padziļinātu demokrātisku politisko reformu procesam Ķīnā un Ķīnas sabiedrības pakāpeniskai liberalizācijai un atvēršanai; |
| --- | --- |

64.

| 65. | aicina ES un tās dalībvalstis darīt visu iespējamo, lai mudinātu ĶTR atturēties no turpmākām militārām provokācijām pret Taivānu, kas apdraud mieru un stabilitāti Taivānas jūras šaurumā; uzskata, ka visi Ķīnas un Taivānas strīdi būtu jārisina mierīgā ceļā, pamatojoties uz starptautiskajām tiesībām; pauž bažas par Ķīnas vienpusējo lēmumu sākt izmantot jaunus lidojumu maršrutus virs Taivānas jūras šauruma; mudina atsākt oficiālu dialogu starp Pekinu un Taibeju; atkārtoti apliecina konsekventu atbalstu Taivānas nozīmīgajai līdzdalībai starptautiskajās organizācijās, piemēram, Pasaules Veselības organizācijā (PVO) un Starptautiskā Civilās aviācijas organizācijā (ICAO), kurās Taivānas izslēgšana, kas turpinās, neatbilst ES interesēm; |
| --- | --- |

65.

| 66. | atgādina, ka Ķīnai kā Ziemeļkorejas lielākajam tirdzniecības partnerim un galvenajam pārtikas un enerģijas avotam joprojām ir izšķiroša nozīme, risinot Ziemeļkorejas visu pasauli apdraudošās provokācijas kopā ar starptautisko kopienu; tādēļ atzinīgi vērtē Ķīnas nesen vērojamo gatavību atstāt spēkā vairākas starptautiskās sankcijas pret Phenjanu, tostarp apturot ogļu importu no Ziemeļkorejas, ierobežojot Ziemeļkorejas iedzīvotāju un uzņēmumu finanšu darbības un nosakot tirdzniecības ierobežojumus tekstilizstrādājumiem un jūras dzīvniekiem produktiem, un atzinīgi vērtē Pekinas centienus izveidot dialogu ar Phenjanu; mudina ES paust vienotību attiecībā uz Ķīnu, lai tā uzņemtos konstruktīvu lomu, atbalstot gaidāmo abu Koreju samitu, kā arī Ziemeļkorejas un ASV samitu nolūkā aktīvi palīdzēt ar pārbaudāmu atteikšanos no kodolieročiem Ziemeļkorejā un iedibināt pastāvīgu mieru Korejas pussalā; |
| --- | --- |

66.

| 67. | pauž atzinību par to, ka Ķīna turpina ievērot Ziemeļkorejai noteiktās sankcijas; aicina Ķīnu konstruktīvi palīdzēt atrisināt situāciju Korejas pussalā un turpināt piemērot sankcijas pret Ziemeļkoreju līdz brīdim, kad tā būs panākusi ievērojamu progresu, atsakoties no kodolieročiem, mainot retoriku attiecībā uz Dienvidkoreju un Japānu un sākusi ievērot cilvēktiesības; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver to, cik nozīmīgi ir Ķīnas centieni panākt mieru, drošību un stabilitāti Korejas pussalā; |
| --- | --- |

68.

| 69. | atzinīgi vērtē Ķīnas ieguldījumus ANO un Āfrikas Savienības miera uzturēšanas operācijās; norāda, ka ES mērķis ir uzlabot attiecības ar Ķīnu ārpolitikas un drošības jautājumos, mudinot Ķīnu mobilizēt tās diplomātiskos un citus resursus starptautiskās drošības atbalstam, un veicināt mieru un drošību ES kaimiņvalstīs, pamatojoties uz starptautiskajām tiesībām; norāda, ka sadarbība ar Ķīnu par eksporta kontroles, atbruņošanās, ieroču neizplatīšanas jautājumos un atteikšanās no kodolieročiem Korejas pussalā ir ļoti būtiska, lai nodrošinātu stabilitāti Austrumāzijas reģionā; |
| --- | --- |

69.

| 70. | atzinīgi vērtē Ķīnas mērķi attīstīt ilgtspējīgu ekonomiku; uzsver, ka ES var atbalstīt Ķīnas ekonomikas programmu ar savu zinātību; uzsver, ka Ķīna ir nozīmīgs ES partneris ar klimata pārmaiņām saistītu problēmu un globālu vides aizsardzības problēmu risināšanā; paredz sadarboties ar Ķīnu, lai paātrinātu Parīzes klimata nolīguma īstenošanu; |
| --- | --- |

70.

| 71. | atzinīgi vērtē Ķīnas veiktās reformas kopš pieejas “ekoloģiskā civilizācija” uzsākšanas; uzskata, ka īpašais statuss, kas tiesās tika piešķirts vides NVO, revīzijas par ierēdņu darba ietekmi uz vidi un lielas investīcijas elektromobilitātē un tīrā enerģijā liecina par reformām pareizajā virzienā; |
| --- | --- |

71.

| 72. | atzinīgi vērtē Ķīnas 2016. gada rīcības plānu apkarot mikrobu rezistenci; uzsver, cik svarīga ir sadarbība starp Ķīnu, kura patērē pusi no pasaules ikgadējām pretmikrobu zālēm, un ES, apkarojot šo globālo apdraudējumu; uzskata, ka divpusējos ES un Ķīnas tirdzniecības nolīgumos ir jāiekļauj dzīvnieku labturības noteikumi; |
| --- | --- |

72.

| 73. | ņem vērā Ķīnas lēmumu aizliegt cieto atkritumu importu, kas skaidri parāda, cik svarīgs ir produktu izstrādes, ražošanas, remontēšanas, atkārtotas izmantošanas un otrreizējas pārstrādes process, īpaši uzsverot plastmasas ražošanu un izmantošanu; atgādina Ķīnas neseno mēģinājumu aizliegt retzemju elementu eksportu un aicina Komisiju, nosakot ES politikas prioritātes, ņemt vērā globālo ekonomiku savstarpējo atkarību; |
| --- | --- |

73.

| 74. | uzskata, ka pastāv iespēja, interese un nepieciešamība kopējai ES un ASEAN sadarbībai, lai izstrādātu kopīgu aprites ekonomikas stratēģiju; uzskata, ka Ķīnai var būt izšķiroša nozīme, virzot šo iniciatīvu ASEAN; |
| --- | --- |

74.

| 75. | uzskata, ka Ķīna un Eiropas Savienība gūs labumu, veicinot ilgtspējību savās tautsaimniecībās un attīstot daudznozaru ilgtspējīgu un aprites bioekonomiku; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atzinīgi vērtē vienošanos palielināt sadarbību par pētniecību un inovāciju pamatiniciatīvās, kuras attiecas uz pārtiku, lauksaimniecību, biotehnoloģijām, vidi, ilgtspējīgu urbanizāciju, virszemes transportu, drošāku un videi nekaitīgāku aviācijas nozari un biotehnoloģijām vides un sabiedrības veselībai, par kurām tika panākta vienošanās 2017. gada jūnijā organizētajā ES un Ķīnas 3. inovācijas un sadarbības dialogā un attiecīgajā 2017. gada oktobrī pieņemtajā ceļvedī ES un Ķīnas sadarbībai zinātnes un tehnoloģijas (S&T) jomā; aicina ES un Ķīnu turpināt šos centienus un ieviest praksē pētniecības un izstrādes rezultātus; |
| --- | --- |

76.

| 77. | norāda, ka ES un Ķīna ir lielā mērā atkarīgas no fosilā kurināmā un ka kopā tās veido trešdaļu no pasaules kopējā patēriņa, kas ierindo Ķīnu Pasaules Veselības organizācijas (PVO) nāvējoša āra gaisa piesārņojuma vērtējuma augšgalā; uzsver, ka, pieaugot tirdzniecībai ar bioekonomikas izstrādājumiem, kuri ir izgatavoti no atjaunojamiem materiāliem, var samazināties Ķīnas un Savienības tautsaimniecību atkarība no fosilā kurināmā; aicina ES un Ķīnu padziļināt attiecības citās siltumnīcefekta gāzu emisijas mazināšanas jomās, piemēram, saistībā ar elektromobilitāti, atjaunojamo enerģiju un energoefektivitāti, turpināt un paplašināt ES un Ķīnas ceļvedi energosadarbībā pēc 2020. gada un pastiprināt kopīgos pūliņus, lai izstrādātu instrumentus zaļajam finansējumam, īpaši finansējumam klimata pārmaiņu jomā; aicina Ķīnu un ES izpētīt un sekmēt tādu pārrobežu elektroenerģijas pārvades līniju iepriekšēju plānošanu un izstrādi, kuras izmanto augstsprieguma līdzstrāvas tehnoloģiju, lai palielinātu atjaunojamo energoresursu avotu pieejamību; |
| --- | --- |

77.

| 78. | mudina Savienību un Ķīnu turpināt partnerību attiecībā uz ilgtspējīgu urbanizāciju, tostarp tādās jomās kā ekoloģiski tīrs transports, gaisa kvalitātes uzlabošana, aprites ekonomika un ekodizains; uzsver, ka nepieciešams turpināt vides aizsardzības pasākumu īstenošanu, ņemot vērā, ka vairāk nekā 90 % pilsētu neatbilst valsts standartam gaisa piesārņojuma ziņā, proti, 2,5 cieto daļiņu (PM)koncentrācijai un ka Ķīnā katru gadu vairāk nekā viens miljons cilvēku mirst no slimībām, kas saistītas ar gaisa piesārņojumu; |
| --- | --- |

78.

| 79. | uzsver ES un Ķīnas abpusējo ieinteresētību sekmēt zemas oglekļa emisijas un mazināt siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas pārredzamos, publiskos un labi regulētos energoresursu tirgos; uzskata, ka ES un Ķīnas stratēģiskā partnerība ir būtiski svarīgs faktors Parīzes nolīguma īstenošanai un efektīvai cīņai pret klimata pārmaiņām; aicina ES un Ķīnu izmantot savu politisko ietekmi, lai sekmētu Parīzes nolīguma, kā arī Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) īstenošanu, un mudina īstenot uz sadarbību vērstu pieeju UNFCCC Līgumslēdzēju pušu konferencē un ANO Augsta līmeņa politiskajā forumā; aicina puses pieņemt kopīgu paziņojumu par rīcību klimata pārmaiņu apkarošanā, lai parādītu kopīgo apņemšanos stingri īstenot Parīzes nolīgumu un aktīvi sadarboties 2018. gada Talanoa dialogā, kā arī COP24; mudina abas puses uzņemties atbildīgu lomu starptautiskajās sarunās, sekmējot mērķi ierobežot globālo sasilšanu ar attiecīgo valsts klimata politiku, kā arī paredzot finanšu līdzekļus, lai sasniegtu mērķi līdz 2020. gadam katru gadu ieguldīt USD 100 miljardus klimata pārmaiņu seku mazināšanas un pielāgošanās jomā; |
| --- | --- |

79.

| 80. | atzinīgi vērtē Ķīnas valsts emisijas tirdzniecības sistēmas darbības sākumu 2017. gada decembrī; ņem vērā veiksmīgo Ķīnas un ES sadarbību šīs sistēmas sagatavošanās posmā, kas ļāva to uzsākt; atzīst Ķīnas vadītāju vēlmi samazināt siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas un cer, ka darbs pie uzraudzības, ziņošanas un verifikācijas, kas ir būtiska, lai sistēma darbotos labi, nesīs augļus; uzsver, ka pasākumiem klimata pārmaiņu apkarošanā ir jāaptver visa tautsaimniecība, un atzinīgi vērtē nodomu paplašināt to piemērošanas jomu, lai iekļautu rūpniecības nozares un uzlabotu sistēmas tirdzniecības režīmu; aicina ES un Ķīnu turpināt partnerību sadarbības projektā, lai attīstītu Ķīnas oglekļa tirgu nolūkā padarīt to par efektīvu instrumentu, kas rada jēgpilnus stimulus emisiju samazināšanai un turpmākai tā saskaņošanai ar ES emisiju tirdzniecības sistēmu; aicina abas puses sekmēt oglekļa cenas noteikšanas mehānismus citās valstīs un reģionos, izmantojot savu pieredzi un specializētās zināšanas un apmainoties ar paraugpraksi, kā arī iesaistoties pūliņos izveidot sadarbību starp esošajiem oglekļa tirgiem, lai panāktu vienlīdzīgus konkurences apstākļus pasaulē; |
| --- | --- |

80.

| 81. | sagaida, ka Ķīna nošķirs ekonomisko izaugsmi no vides degradācijas, iekļaujot bioloģiskās daudzveidības aizsardzību tās pašreizējās globālajās stratēģijās, sekmējot ANO Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam un IAM sasniegšanu, kā arī efektīvi īstenojot ziloņkaula tirdzniecības aizliegumu. atzinīgi vērtē ES un Ķīnas divpusējā koordinācijas mehānisma (BCM) darbu mežu tiesību aktu izpildes un pārvaldības (FLEG) jomā, visā pasaulē apkarojot nelikumīgu mežistrādi; tomēr mudina Ķīnu izmeklēt ievērojamo nereģistrēto kokmateriālu tirdzniecību starp FLEGT brīvprātīgā partnerattiecību nolīguma parakstītājām valstīm un Ķīnu; |
| --- | --- |

81.

| 82. | iesaka pieņemt obligātas Ķīnas politikas pamatnostādnes par atbildīgiem ārvalstu ieguldījumiem mežsaimniecībā, kas jāīsteno kopā ar piegādātājām valstīm, iesaistot Ķīnas uzņēmumus, kas apkaro nelikumīgu kokmateriālu tirdzniecību; |
| --- | --- |

82.

| 83. | atzinīgi vērtē to, ka Ķīna un ES parakstīja saprašanās memorandu par ūdens resursu politiku, ar mērķi veicināt dialogu par attīstību un tiesību aktu izpildi, lai aizsargātu ūdens resursus; stingri atbalsta ES un Ķīnas 2017. gada septembrī parakstīto Turku deklarāciju, kurā tika uzsvērts, ka pareizā ūdens resursu pārvaldībā jāpiešķir prioritāte ekoloģijai un vidi saudzējošai attīstībai, ierādot ūdens saglabāšanai ievērojamu vietu un atjaunojot ūdens ekosistēmas; uzsver, ka saprašanās memorands par ES un Ķīnas ūdens politikas dialogu ne tikai bagātina Ķīnas un ES stratēģisko partnerību, bet arī precizē sadarbības virzienu, piemērošanas jomu, metodiku un finanšu kārtību; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atzīst, cik liela nozīme ir Komisijas finansētajam sadarbības projektam starp Eiropas un Ķīnas organizācijām, kuru 2017. –2014. gadā īstenoja Instrumenta sadarbībai kodoldrošības jomā (INSC) aizgādībā, novērtējot kodolnegadījumu vai radiācijas avārijsituāciju pārvaldības standartus un kārtību Ķīnā un stiprinot Ķīnas kodolenerģijas tehnoloģiju pētniecības institūta spējas smagu avāriju pārvaldības pamatnostādņu jomā; |
| --- | --- |

84.

| 85. | mudina Ķīnas un Eiropas ieguldītājus pieņemt labākus sociālās un vidiskās atbildības globālos standartus un uzlabot visā pasaulē ieguves rūpniecības standartus; atkārtoti norāda, ka, ņemot vērā sarunas par visaptverošo ES un Ķīnas ieguldījumu nolīgumu, Eiropas Savienībai ir jāatbalsta ilgtspējīgas attīstības iniciatīvas, veicinot atbildīgus ieguldījumus un vides un darba pamatstandartus; aicina Ķīnas un Eiropas iestādes ieviest stimulus, lai iedrošinātu Ķīnas un Eiropas kalnrūpniecības uzņēmumus īstenot savu darbību jaunattīstības valstīs saskaņā ar starptautiskajiem cilvēktiesību standartiem, un veicināt ieguldījumus spēju palielināšanā zināšanu un tehnoloģiju nodošanai un vietējā personāla pieņemšanai darbā; |
| --- | --- |

85.

| 86. | atzinīgi vērtē Ķīnas paziņojumu 2017. gada decembrī notikušajā “Vienas planētas samitā” palielināt pārredzamību attiecībā uz Ķīnas uzņēmumu ietekmi uz vidi un Ķīnas ieguldījumiem ārzemēs; pauž bažas par to, ka infrastruktūras projektiem, piemēram, Ķīnas iniciatīvai “viena josla, viens ceļš” (OBOR) varētu būt negatīva ietekme uz vidi un klimatu, kas varētu palielināt fosilā kurināmā izmantošanu citās valstīs, kuras ir iesaistītas infrastruktūras attīstībā vai kuras tā skar; aicina ES iestādes un dalībvalstis veikt vides ietekmes novērtējumus un iekļaut ilgtspējības klauzulu ikvienā sadarbības projektā, kas saistīts ar OBOR; pieprasa izveidot apvienoto komiteju, kurā piedalītos iesaistīto valstu un trešo pušu pārstāvji, lai pārraudzītu ietekmi uz vidi un klimatu; atzinīgi vērtē Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) iniciatīvu 2018. gada pirmajā pusē izstrādāt ES un Āzijas savienojamības stratēģiju; uzskata, ka šajā stratēģijā būtu jāiekļauj stingras saistības attiecībā uz ilgtspējību, vides aizsardzību un klimata politiku; |
| --- | --- |

86.

| 87. | atzinīgi vērtē Ķīnas sasniegumus pārtikas nekaitīguma standartu uzlabošanā, kam ir svarīga nozīme, lai aizsargātu Ķīnas patērētājus un novērstu krāpšanu pārtikas jomā; uzsver patērētāju iespēju paaugstināšanu, kas ir būtisks solis Ķīnas patērētāju kultūras paaugstināšanā; |
| --- | --- |

87.

| 88. | mudina Ķīnas un Eiropas policijas un tiesībaizsardzības dienestus kopīgi rīkoties, lai kontrolētu nelegālo narkotisko vielu eksportu, un kopīgi izmantot izlūkdatus par narkotiku kontrabandu, apmainoties ar informāciju personu un noziedznieku tīklu atklāšanai; norāda, ka saskaņā ar Eiropas Narkotiku un narkomānijas uzraudzības centra (EMCDDA) publicēto dokumentu “2017. gada Eiropas ziņojums par narkotikām — tendences un attīstība” daudzu jaunu psihoaktīvo vielu, kuras tiek piegādātas Eiropā, izcelsme ir Ķīnā, proti, Ķīnas ķīmisko vielu un farmācijas uzņēmumi vairumā ražo jaunās vielas, nosūtot tās uz Eiropu, kur šīs vielas pārstrādā produktos, iepako un pārdod; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atzīst, ka ģimenes un atsevišķas personas ir migrējušas sausuma un citu dabas katastrofu rezultātā un ka Ķīnas iestādes ir ieplānojušas vairākus liela mēroga pārcelšanas projektus; pauž bažas par ziņojumiem no Ninsjas reģiona par daudzām problēmām jaunajās pilsētās un par represijām pret cilvēkiem, kuri atsakās pārcelties; pauž bažas par to, ka vides aizstāvji tiek aizturēti, vajāti un notiesāti un ka reģistrētās valsts vides NVO arvien biežāk saskaras ar Ķīnas uzraudzības iestāžu kontroli; |
| --- | --- |

89.

| 90. | aicina Ķīnu arī turpmāk paplašināt tiesībaizsardzības pasākumus, lai pārtrauktu nelegālo zveju, jo Ķīnas zvejas laivas to turpina ārvalstu ūdeņos, tostarp Korejas rietumu jūrā un Austrumķīnas jūrā un Dienvidķīnas jūrā, Indijas okeānā, un pat Dienvidamerikā; |
| --- | --- |

90.

| 91. | aicina Ķīnas eksportētājus un Eiropas importētājus samazināt toksiskās atliekas Ķīnā ražotajos apģērbos, izstrādājot pienācīgus ķīmisko vielu pārvaldības noteikumus un pakāpeniski izbeidzot svina, nonilfenola etoksilātu (NPE), perfluorēto ķīmisko vielu (PFC), formaldehīdu un citu toksisku vielu izmantošanu tekstilmateriālos. |
| --- | --- |

91.

| 92. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Eiropas Ārējās darbības dienestam, Komisijai, dalībvalstu, pievienošanās valstu un kandidātvalstu valdībām un parlamentiem, Ķīnas Tautas Republikas valdībai, Ķīnas Nacionālajam tautas kongresam, Taivānas valdībai un Taivānas Likumdošanas juaņam. |
| --- | --- |

92.

---

(1)  OV L 250, 19.9.1985., 2. lpp.

(2)  OV L 6, 11.1.2000., 40. lpp.

(3)  https://www.iom.int/migration-and-climate-change

(4)  OV C 239 E, 20.8.2013., 1. lpp.

(5)  OV C 264 E, 13.9.2013., 33. lpp.

(6)  OV C 36, 29.1.2016., 123. lpp.

(7)  OV C 93, 24.3.2017., 93. lpp.

(8)  OV C 443, 22.12.2017., 83. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0024.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0493.

(11)  OV C 305 E, 14.12.2006., 219. lpp.

(12)  OV C 67 E, 18.3.2010., 132. lpp.

(13)  OV C 36, 29.1.2016., 126. lpp.

(14)  OV C 181, 19.5.2016., 45. lpp.

(15)  OV C 181, 19.5.2016., 52. lpp.

(16)  OV C 399, 24.11.2017., 92. lpp.

(17)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0495.

(18)  OV C 131 E, 8.5.2013., 121. lpp.

(19)  OV C 332 E, 15.11.2013., 69. lpp.

(20)  OV C 468, 15.12.2016., 208. lpp.

(21)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2016)0505.

(22)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0089.

(23)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0308.

(24)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0014.

(25)  OV C 288 E, 25.11.2006., 59. lpp.

(26)  Y. Zhen, J. Pan, X. Zhang, “Relocation as a policy response to climate change vulnerability in Northern China”, ISSC un UNESCO 2013. gads, World Social Science Report 2013, Changing Global Environments, 234-241. lpp.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/121 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/121

---

P8_TA(2018)0344

Uganda, opozīcijā esošo parlamenta deputātu arests

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Ugandu, opozīcijā esošo parlamenta deputātu arestiem (2018/2840(RSP))

(2019/C 433/14)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ugandu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Ugandu,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības delegācijas, Austrijas, Beļģijas, Dānijas, Francijas, Vācijas, Īrijas, Nīderlandes, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes misijas vadītāju un Norvēģijas un Islandes misijas vadītāju 2018. gada 17. augusta kopīgo vietējo paziņojumu par starpposma vēlēšanām Aruas pašvaldībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības delegācijas, Austrijas, Beļģijas, Dānijas, Francijas, Vācijas, Īrijas, Nīderlandes, Zviedrijas un Apvienotās Karalistes misijas vadītāju un Norvēģijas un Islandes misijas vadītāju 2018. gada 17. augusta kopīgo vietējo paziņojumu par starpposma vēlēšanām Aruas pašvaldībā,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, ko Uganda ir parakstījusi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, ko Uganda ir parakstījusi,

| — | ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Uganda ir ratificējusi 1995. gada 21. jūnijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, ko Uganda ir ratificējusi 1995. gada 21. jūnijā,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem rīcības un sodīšanas veidiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas 1984. gada Konvenciju pret spīdzināšanu un citiem nežēlīgiem, necilvēcīgiem vai cieņu pazemojošiem rīcības un sodīšanas veidiem,

| — | ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu (ACDEG), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Āfrikas Demokrātijas, vēlēšanu un pārvaldības hartu (ACDEG),

| — | ņemot vērā Ugandas Cilvēktiesību komisijas paziņojumu par jaunām cilvēktiesību problēmām valstī pēc starpposma vēlēšanām, kas notika 2018. gada 15. augustā Aruas pašvaldībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ugandas Cilvēktiesību komisijas paziņojumu par jaunām cilvēktiesību problēmām valstī pēc starpposma vēlēšanām, kas notika 2018. gada 15. augustā Aruas pašvaldībā,

| — | ņemot vērā Cilvēktiesību padomes Vispārējā periodiskā pārskata darba grupas ziņojumu par Ugandu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Cilvēktiesību padomes Vispārējā periodiskā pārskata darba grupas ziņojumu par Ugandu,

| — | ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgumu), jo īpaši tā 8. panta 4. punktu par nediskrimināciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ĀKK un ES Partnerattiecību nolīgumu (Kotonū nolīgumu), jo īpaši tā 8. panta 4. punktu par nediskrimināciju,

| — | ņemot vērā Ugandas Republikas 1995. gada konstitūciju, kas grozīta 2005. gadā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ugandas Republikas 1995. gada konstitūciju, kas grozīta 2005. gadā,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā vardarbības uzliesmojumi tika konstatēti starpposma vēlēšanās, kuras 2018. gada 15. augustā notika Ugandas ziemeļrietumos, Aruas pašvaldībā, un kurās tika ievēlēts neatkarīgs opozīcijas kandidāts Kassiano Wadri; |
| --- | --- |

A.

tā kā vardarbības uzliesmojumi tika konstatēti starpposma vēlēšanās, kuras 2018. gada 15. augustā notika Ugandas ziemeļrietumos, Aruas pašvaldībā, un kurās tika ievēlēts neatkarīgs opozīcijas kandidāts Kassiano Wadri;

| B. | tā kā Ugandas prezidents Yoweri Museveni un neatkarīgais parlamenta deputāts Robert Kyagulanyi Ssentamu, pazīstams arī kā Bobi Wine, kopā ar vairākiem citiem politiķiem ļoti strīdīgo starpposma vēlēšanu ietvaros 2018. gada 13. augustā Aruā rīkoja pimsvēlēšanu mītiņus, reaģējot uz jūnijā notikušo parlamenta deputāta slepkavību; |
| --- | --- |

B.

tā kā Ugandas prezidents Yoweri Museveni un neatkarīgais parlamenta deputāts Robert Kyagulanyi Ssentamu, pazīstams arī kā Bobi Wine, kopā ar vairākiem citiem politiķiem ļoti strīdīgo starpposma vēlēšanu ietvaros 2018. gada 13. augustā Aruā rīkoja pimsvēlēšanu mītiņus, reaģējot uz jūnijā notikušo parlamenta deputāta slepkavību;

| C. | tā kā Bobi Wine, kas ir populārs mūziķis, ir kļuvis par ietekmīgu prezidenta Y. Museveni kritiķi pēc tam, kad viņš 2017. gadā kļuva par Ugandas parlamenta deputātu; |
| --- | --- |

C.

tā kā Bobi Wine, kas ir populārs mūziķis, ir kļuvis par ietekmīgu prezidenta Y. Museveni kritiķi pēc tam, kad viņš 2017. gadā kļuva par Ugandas parlamenta deputātu;

| D. | tā kā 2018. gada 13. augusta vakarā Bobi Wine šoferis Yasin Kawuma tika nošauts neskaidros apstākļos, un, kad prezidents Y. Museveni devās prom no Aruas, Kassiano Wadri atbalstītāji, iespējams, apmētāja viņa automašīnu ar akmeņiem; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2018. gada 13. augusta vakarā Bobi Wine šoferis Yasin Kawuma tika nošauts neskaidros apstākļos, un, kad prezidents Y. Museveni devās prom no Aruas, Kassiano Wadri atbalstītāji, iespējams, apmētāja viņa automašīnu ar akmeņiem;

| E. | tā kā policija apcietināja Herbert Zziwa un Ronald Muwanga, divus žurnālistus no NTV Ugandas televīzijas kanāla, jo viņi tiešajā ēterā ziņoja no vietas, kurā Y. Kawuma tika nogalināts; |
| --- | --- |

E.

tā kā policija apcietināja Herbert Zziwa un Ronald Muwanga, divus žurnālistus no NTV Ugandas televīzijas kanāla, jo viņi tiešajā ēterā ziņoja no vietas, kurā Y. Kawuma tika nogalināts;

| F. | tā kā īsi pēc tam kopā ar vairākiem citiem tika arestēts gan B. Wine, gan K. Wadri; tā kā B. Wine tika apsūdzēts par šaujamieroču glabāšanu; |
| --- | --- |

F.

tā kā īsi pēc tam kopā ar vairākiem citiem tika arestēts gan B. Wine, gan K. Wadri; tā kā B. Wine tika apsūdzēts par šaujamieroču glabāšanu;

| G. | tā kā 33 cilvēki, tostarp K. Wadri un četri parlamenta deputāti (Robert Kyagulanyi, Francis Zaake, Gerald Karuhanga un Paul Mwiru), tika apsūdzēti par valsts nodevību nākamajā dienā pēc vēlēšanām un B. Wine tika apsūdzēts militārajā tiesā par nelikumīgu šaujamieroču glabāšanu; |
| --- | --- |

G.

tā kā 33 cilvēki, tostarp K. Wadri un četri parlamenta deputāti (Robert Kyagulanyi, Francis Zaake, Gerald Karuhanga un Paul Mwiru), tika apsūdzēti par valsts nodevību nākamajā dienā pēc vēlēšanām un B. Wine tika apsūdzēts militārajā tiesā par nelikumīgu šaujamieroču glabāšanu;

| H. | tā kā šie aresti izraisīja protestus Aruā, Kampalā un Mitjanā, kurus vardarbīgi apspieda Ugandas drošības spēki; tā kā ir ziņots par asaru gāzes un šāviņu pielietošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā šie aresti izraisīja protestus Aruā, Kampalā un Mitjanā, kurus vardarbīgi apspieda Ugandas drošības spēki; tā kā ir ziņots par asaru gāzes un šāviņu pielietošanu;

| I. | tā kā 2018. gada 20. augustāReuters fotogrāfu James Akena, kurš Kampalā atspoguļoja politiskos protestus #freeBobiWine, karavīri piekāva, apcietināja un aizturēja vairākas stundas; |
| --- | --- |

I.

tā kā 2018. gada 20. augustāReuters fotogrāfu James Akena, kurš Kampalā atspoguļoja politiskos protestus #freeBobiWine, karavīri piekāva, apcietināja un aizturēja vairākas stundas;

| J. | tā kā tiek ziņots, ka B. Wine un citas aizturētās personas apcietinājumā tika spīdzinātas; tā kā pēc sākotnējas šo apgalvojumu noliegšanas iestādes ir apsolījušas tos izmeklēt; |
| --- | --- |

J.

tā kā tiek ziņots, ka B. Wine un citas aizturētās personas apcietinājumā tika spīdzinātas; tā kā pēc sākotnējas šo apgalvojumu noliegšanas iestādes ir apsolījušas tos izmeklēt;

| K. | tā kā vēlāk B. Wine tika apsūdzēts par valsts nodevību civiltiesā pēc tam, kad militārā tiesa pieņēma lēmumu neuzturēt apsūdzību par šaujamieroču nelikumīgu glabāšanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā vēlāk B. Wine tika apsūdzēts par valsts nodevību civiltiesā pēc tam, kad militārā tiesa pieņēma lēmumu neuzturēt apsūdzību par šaujamieroču nelikumīgu glabāšanu;

| L. | tā kā B. Wine pēc tam tika atbrīvots pret galvojumu, un ir pametis Ugandu, lai dotos ārstēties uz ASV; |
| --- | --- |

L.

tā kā B. Wine pēc tam tika atbrīvots pret galvojumu, un ir pametis Ugandu, lai dotos ārstēties uz ASV;

| M. | tā kā bijušais ANO augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos Zeid Ra’ad al-Hussein ir mudinājis Ugandas valdību rūpīgi, neatkarīgi un objektīvi izmeklēt smagos apgalvojumus par cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp par ārpustiesas slepkavībām, pārmērīga spēka pielietošanu un spīdzināšanu un citiem ļaunprātīgas izturēšanās veidiem, un saukt vainīgos pie atbildības; |
| --- | --- |

M.

tā kā bijušais ANO augstais komisārs cilvēktiesību jautājumos Zeid Ra’ad al-Hussein ir mudinājis Ugandas valdību rūpīgi, neatkarīgi un objektīvi izmeklēt smagos apgalvojumus par cilvēktiesību pārkāpumiem, tostarp par ārpustiesas slepkavībām, pārmērīga spēka pielietošanu un spīdzināšanu un citiem ļaunprātīgas izturēšanās veidiem, un saukt vainīgos pie atbildības;

| N. | tā kā Demokrātisko pārmaiņu foruma (FDC) vadītāju un četrkārtējo prezidenta amata kandidātu Kizza Besigye laikā no 2001. līdz 2017. gadam vairākkārt aizturēja policija vai militārpersonas, un pēdējais šāds atgadījums noticis 2017. gada 25. septembrī; |
| --- | --- |

N.

tā kā Demokrātisko pārmaiņu foruma (FDC) vadītāju un četrkārtējo prezidenta amata kandidātu Kizza Besigye laikā no 2001. līdz 2017. gadam vairākkārt aizturēja policija vai militārpersonas, un pēdējais šāds atgadījums noticis 2017. gada 25. septembrī;

| O. | tā kā Ugandā regulāri apcietina un iebiedē opozīcijas politiķus, |
| --- | --- |

O.

tā kā Ugandā regulāri apcietina un iebiedē opozīcijas politiķus,

| 1. | pauž nopietnas bažas par opozīcijā esošo parlamenta deputātu apcietināšanu saistībā ar Aruas starpposma vēlēšanām; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Ugandas demokrātijai ir ļoti svarīgi, lai Ugandas prezidents un valdība respektētu valsts parlamenta kā institūcijas neatkarību un tās deputātu mandāta neatkarību un nodrošinātu, ka visi parlamenta deputāti var brīvi īstenot savus vēlēšanu mandātus; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Ugandas iestādes atcelt šķietami safabricētās apsūdzības pret Bobi Wine un izbeigt opozīcijas politiķu un atbalstītāju vajāšanu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Ugandas iestādes nekavējoties sākt efektīvu, objektīvu un neatkarīgu izmeklēšanu saistībā ar Yasin Kawuma slepkavību un ziņojumiem par nāves gadījumiem un pārmērīga spēka pielietošanu protestos; sagaida, ka tiks veikta ātra un neatkarīga izmeklēšana saistībā ar apsūdzībām par Aruā apcietināto personu spīdzināšanu un sliktu apiešanos; uzsver, ka vainīgie ir jāsauc pie atbildības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atkārtoti pauž ticību vārda brīvībai un vēlreiz apstiprina plašsaziņas līdzekļu lielo lomu demokrātiskā sabiedrībā; ar bažām norāda, ka žurnālisti, kuri atspoguļoja demonstrācijas un sadursmes, tika piekauti kopā ar citiem dalībniekiem un ka divi žurnālisti ir arestēti; aicina Ugandas iestādes radīt vidi, kurā žurnālisti varētu netraucēti veikt savu darbu, informējot par politiskajām norisēm valstī; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina Ugandas iestādēm, ka tām ir pienākums nodrošināt, aizsargāt un veicināt pamattiesības, tostarp valsts iedzīvotāju pilsoniskās un politiskās tiesības, kā arī vārda un pulcēšanās brīvību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atgādina Ugandas valdībai, ka tai ir starptautiskas saistības, jo īpaši attiecībā uz pamatbrīvību un tiesiskuma ievērošanu un lietu izskatīšanu tiesā, sevišķi saistībā ar tiesībām uz taisnīgu un neatkarīgu tiesu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | mudina tiesībaizsardzības iestādes aizsargāt pamatbrīvības, nepieļaujot nekādu iebiedēšanu un tādējādi izpildot Ugandas Konstitūcijas 24. pantu, kurā noteikts, ka “nevienu personu nedrīkst pakļaut nekāda veida spīdzināšanai vai cietsirdīgas, necilvēcīgas vai cilvēka cieņu pazemojošas apiešanās veidam vai sodīšanai”; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Ugandas drošības spēkus atturēties no spēka pielietošanas protestos, nelietot šāviņus, rīkoties saskaņā ar likumu un pilnībā ievērot cilvēktiesības, kā arī ļaut žurnālistiem brīvi veikt viņu darbu, proti, sniegt informāciju; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vienlaikus aicina protestētājus būt likumpaklausīgiem un savas tiesības un brīvības izmantot tiesību aktu robežās; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina ES izmantot politiskā spiediena iespējas, ko paver attīstības palīdzības programmas, jo īpaši budžeta atbalsta programmas, lai uzlabotu cilvēktiesību aizsardzību un veicināšanu Ugandā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzteic Ugandas Cilvēktiesību komisijas darbu, ko tā paveikusi pēc notikušajiem arestiem, slepkavībām un spīdzināšanas gadījumiem saistībā ar starpposma vēlēšanām Aruā un kas ietver ziņošanu, aizturēšanas centru apmeklēšanu, bezvēsts pazudušo personu meklēšanu un centienus garantēt ieslodzīto tiesības, ārstēšanu un ģimenes locekļu apmeklējumus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci/ Savienības augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos cieši uzraudzīt situāciju Ugandā, uzsver, ka Eiropas Parlaments būtu jāinformē par jebkādām turpmākām pazīmēm, kas liecina, ka Ugandas parlamenta deputāti tiek vajāti vai ka tiek traucēts viņu kā likumdevēju darbs; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Ugandas Republikas prezidentam, Ugandas parlamenta priekšsēdētājam, kā arī Āfrikas Savienībai un tās iestādēm. |
| --- | --- |

14.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/124 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/124

---

P8_TA(2018)0345

Mjanma, jo īpaši žurnālistu Wa Lone un Kyaw Soe Oo lieta

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Mjanmu, jo īpaši žurnālistu Wa Lone un Kyaw Soe Oo lietu (2018/2841(RSP))

(2019/C 433/15)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu un rohindžu stāvokli, jo īpaši rezolūcijas, kas pieņemtas 2018. gada 14. jūnijā (1), 2017. gada 14. decembrī (2), 2017. gada 14. septembrī (3), 2016. gada 7. jūlijā (4) un 2016. gada 15. decembrī (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Mjanmu un rohindžu stāvokli, jo īpaši rezolūcijas, kas pieņemtas 2018. gada 14. jūnijā (1), 2017. gada 14. decembrī (2), 2017. gada 14. septembrī (3), 2016. gada 7. jūlijā (4) un 2016. gada 15. decembrī (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2018. gada 3. septembra paziņojumu par Wa Lone un Kyaw Soe Oo notiesāšanu un par 2018. gada 9. jūlija paziņojumu par kriminālvajāšanu pret diviem Reuters žurnālistiem Mjanmā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) runaspersonas 2018. gada 3. septembra paziņojumu par Wa Lone un Kyaw Soe Oo notiesāšanu un par 2018. gada 9. jūlija paziņojumu par kriminālvajāšanu pret diviem Reuters žurnālistiem Mjanmā,

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 16. oktobra un 2018. gada 26. februāra secinājumus par Mjanmu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 16. oktobra un 2018. gada 26. februāra secinājumus par Mjanmu,

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. aprīļa Lēmumu (KĀDP) 2018/655 (6) un 2018. gada 25. jūnija lēmumu (KĀDP) 2018/900 (7), ar ko paredz turpmākus ierobežojošus pasākumus pret Mjanmu, stiprinot ES ieroču embargo un vēršoties pret Mjanmas armijas un robežsardzes policijas amatpersonām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. aprīļa Lēmumu (KĀDP) 2018/655 (6) un 2018. gada 25. jūnija lēmumu (KĀDP) 2018/900 (7), ar ko paredz turpmākus ierobežojošus pasākumus pret Mjanmu, stiprinot ES ieroču embargo un vēršoties pret Mjanmas armijas un robežsardzes policijas amatpersonām,

| — | ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes neatkarīgās starptautiskās faktu vākšanas misijas 2018. gada 24. augusta ziņojumu par Mjanmu, kas tiks prezentēts ANO Cilvēktiesību padomes 39. sesijā 2018. gada 10.–28. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Cilvēktiesību padomes neatkarīgās starptautiskās faktu vākšanas misijas 2018. gada 24. augusta ziņojumu par Mjanmu, kas tiks prezentēts ANO Cilvēktiesību padomes 39. sesijā 2018. gada 10.–28. septembrī,

| — | ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Michelle Bachelet2018. gada 3. septembra paziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO augstās komisāres cilvēktiesību jautājumos Michelle Bachelet2018. gada 3. septembra paziņojumu,

| — | ņemot vērā nobeiguma ziņojumu un ieteikumus, ko sagatavojusi Kofi Annan vadītā padomdevēja komisija, par Rakhainas pavalsti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nobeiguma ziņojumu un ieteikumus, ko sagatavojusi Kofi Annan vadītā padomdevēja komisija, par Rakhainas pavalsti,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā starptautiskās humanitārās tiesības, Ženēvas konvencijas un to protokolus, kā arī Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) Romas statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā starptautiskās humanitārās tiesības, Ženēvas konvencijas un to protokolus, kā arī Starptautiskās Krimināltiesas (SKT) Romas statūtus,

| — | ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) statūtus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Dienvidaustrumāzijas valstu asociācijas (ASEAN) statūtus,

| — | ņemot vērā ANO Drošības padomes ģenerālsekretāra 2018. gada 23. marta ziņojumu par seksuālu vardarbību, kas saistīta ar konfliktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Drošības padomes ģenerālsekretāra 2018. gada 23. marta ziņojumu par seksuālu vardarbību, kas saistīta ar konfliktu,

| — | ņemot vērā SKT I Pirmstiesas palātas 2018. gada 6. septembra lēmumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā SKT I Pirmstiesas palātas 2018. gada 6. septembra lēmumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2017. gada 12. decembrī divi žurnālisti — Wa Lone un Kyaw Soe Oo — tika patvaļīgi arestēti un aizturēti saistībā ar apgalvojumiem par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko veikuši Tatmadaw (Mjanmas bruņotie spēki) Rakhainas pavalstī; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2017. gada 12. decembrī divi žurnālisti — Wa Lone un Kyaw Soe Oo — tika patvaļīgi arestēti un aizturēti saistībā ar apgalvojumiem par smagiem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko veikuši Tatmadaw (Mjanmas bruņotie spēki) Rakhainas pavalstī;

| B. | tā kā pēc tam žurnālisti Wa Lone un Kyaw Soe Oo tika apsūdzēti saskaņā ar 1923. gada likumu par valsts noslēpumu; tā kā 2018. gada 3. septembrī Mjanmas tiesa viņiem piesprieda septiņu gadu cietumsodu; tā kā šī precedenta lieta vēl vairāk apdraud vārda brīvību, demokrātiju un tiesiskumu Mjanmā; |
| --- | --- |

B.

tā kā pēc tam žurnālisti Wa Lone un Kyaw Soe Oo tika apsūdzēti saskaņā ar 1923. gada likumu par valsts noslēpumu; tā kā 2018. gada 3. septembrī Mjanmas tiesa viņiem piesprieda septiņu gadu cietumsodu; tā kā šī precedenta lieta vēl vairāk apdraud vārda brīvību, demokrātiju un tiesiskumu Mjanmā;

| C. | tā kā Eiropas Savienības un ES dalībvalstu diplomāti ir bijuši to daudzo starptautisko novērotāju vidū, kuri ir piedalījušies katrā tiesas sēdē kopš šo žurnālistu aizturēšanas 2017. gada 12. decembrī un kuri ir pastāvīgi vērsušies ar šo jautājumu pie Mjanmas valdības; |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienības un ES dalībvalstu diplomāti ir bijuši to daudzo starptautisko novērotāju vidū, kuri ir piedalījušies katrā tiesas sēdē kopš šo žurnālistu aizturēšanas 2017. gada 12. decembrī un kuri ir pastāvīgi vērsušies ar šo jautājumu pie Mjanmas valdības;

| D. | tā kā pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, tostarp žurnālisti, advokāti un cilvēktiesību aizstāvji, kuri izsaka kritiskus viedokļus par Mjanmas iestādēm, jo īpaši Tatmadaw un citiem Mjanmas drošības spēkiem, kā arī to veiktajām darbībām Rakhainas pavalstī, ir patvaļīgi arestēti, apcietināti vai iebiedēti; tā kā Rakhainas pavalstī notiekošās vardarbības atainojumu stingri kontrolē bruņotie spēki un valdība; |
| --- | --- |

D.

tā kā pilsoniskās sabiedrības pārstāvji, tostarp žurnālisti, advokāti un cilvēktiesību aizstāvji, kuri izsaka kritiskus viedokļus par Mjanmas iestādēm, jo īpaši Tatmadaw un citiem Mjanmas drošības spēkiem, kā arī to veiktajām darbībām Rakhainas pavalstī, ir patvaļīgi arestēti, apcietināti vai iebiedēti; tā kā Rakhainas pavalstī notiekošās vardarbības atainojumu stingri kontrolē bruņotie spēki un valdība;

| E. | tā kā rohindžu cilvēktiesību aktīviste Wai Nu, kura tika ieslodzīta 18 gadu vecumā un atbrīvota 25 gadu vecumā, joprojām ir viens no daudzajiem piemēriem, kas liecina par Mjanmas iestāžu vēršanos pret aktīvistiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā rohindžu cilvēktiesību aktīviste Wai Nu, kura tika ieslodzīta 18 gadu vecumā un atbrīvota 25 gadu vecumā, joprojām ir viens no daudzajiem piemēriem, kas liecina par Mjanmas iestāžu vēršanos pret aktīvistiem;

| F. | tā kā bijušais bērns–kareivis Aung Ko Htwe izcieš divus gadus un sešus mēnešus ilgu cietumsodu saistībā ar interviju plašsaziņas līdzekļos, kurā viņš aprakstīja savu pieredzi Mjanmas militārajā dienestā; tā kā saskaņā ar Mjanmas Kriminālkodeksa 505. panta b) punktu pret viņu tika vērsts neskaidri formulēts noteikums, kas tiek bieži izmantots, lai ierobežotu vārda brīvību; |
| --- | --- |

F.

tā kā bijušais bērns–kareivis Aung Ko Htwe izcieš divus gadus un sešus mēnešus ilgu cietumsodu saistībā ar interviju plašsaziņas līdzekļos, kurā viņš aprakstīja savu pieredzi Mjanmas militārajā dienestā; tā kā saskaņā ar Mjanmas Kriminālkodeksa 505. panta b) punktu pret viņu tika vērsts neskaidri formulēts noteikums, kas tiek bieži izmantots, lai ierobežotu vārda brīvību;

| G. | tā kā tiek ziņots, ka kopš 2016. gada ir apcietināti un aizturēti desmitiem žurnālistu; tā kā Mjanmas iestādes izmanto virkni represīvu tiesību aktu, tostarp likumu par valsts noslēpumu, lai apcietinātu, aizturētu, apklusinātu vai iebiedētu pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, žurnālistus, advokātus un cilvēktiesību aizstāvjus, kuri pauž kritiskus viedokļus par Mjanmas valdību vai tās drošības spēkiem; tā kā organizācijas “Freedom House”2017. gada preses brīvības reitingā Mjanma ierindojās 159. vietā no 198 valstīm; |
| --- | --- |

G.

tā kā tiek ziņots, ka kopš 2016. gada ir apcietināti un aizturēti desmitiem žurnālistu; tā kā Mjanmas iestādes izmanto virkni represīvu tiesību aktu, tostarp likumu par valsts noslēpumu, lai apcietinātu, aizturētu, apklusinātu vai iebiedētu pilsoniskās sabiedrības pārstāvjus, žurnālistus, advokātus un cilvēktiesību aizstāvjus, kuri pauž kritiskus viedokļus par Mjanmas valdību vai tās drošības spēkiem; tā kā organizācijas “Freedom House”2017. gada preses brīvības reitingā Mjanma ierindojās 159. vietā no 198 valstīm;

| H. | tā kā ANO pilnvarotās neatkarīgās starptautiskās faktu vākšanas misijas Mjanmā (IIFFMM) 2018. gada 24. augusta ziņojumā ir secināts, ka vissmagākie cilvēktiesību pārkāpumi un nopietnākie noziegumi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp genocīds, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi, ir veikti Kačinas, Rakhainas un Šanas pavalstīs un tos ir īstenojuši Tatmadaw, Mjanmas policijas spēki, NaSaKa (iepriekš Pierobežas imigrācijas kontroles štābs), Mjanmas robežsardzes policija un nevalstiskas bruņotas grupas; tā kā šajā ziņojumā ir arī norādīts, ka Arakanas Rohindžu pestīšanas armija veica koordinētus uzbrukumus militārajai bāzei un vairākiem drošības spēku priekšposteņiem visā Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā, izraisot spiedienu uz rohindžu kopienām; tā kā ziņojumā ir arī pausts aicinājums izmeklēt to Mjanmas augstākā ranga militāro komandieru un personu rīcību, kuras ir atbildīgas par nežēlīgiem noziegumiem pret rohindžām, un vērst pret šīm personām kriminālvajāšanu starptautiskā līmenī; tā kā Mjanma šos konstatējumus ir noraidījusi; |
| --- | --- |

H.

tā kā ANO pilnvarotās neatkarīgās starptautiskās faktu vākšanas misijas Mjanmā (IIFFMM) 2018. gada 24. augusta ziņojumā ir secināts, ka vissmagākie cilvēktiesību pārkāpumi un nopietnākie noziegumi saskaņā ar starptautiskajām tiesībām, tostarp genocīds, noziegumi pret cilvēci un kara noziegumi, ir veikti Kačinas, Rakhainas un Šanas pavalstīs un tos ir īstenojuši Tatmadaw, Mjanmas policijas spēki, NaSaKa (iepriekš Pierobežas imigrācijas kontroles štābs), Mjanmas robežsardzes policija un nevalstiskas bruņotas grupas; tā kā šajā ziņojumā ir arī norādīts, ka Arakanas Rohindžu pestīšanas armija veica koordinētus uzbrukumus militārajai bāzei un vairākiem drošības spēku priekšposteņiem visā Rakhainas pavalsts ziemeļu daļā, izraisot spiedienu uz rohindžu kopienām; tā kā ziņojumā ir arī pausts aicinājums izmeklēt to Mjanmas augstākā ranga militāro komandieru un personu rīcību, kuras ir atbildīgas par nežēlīgiem noziegumiem pret rohindžām, un vērst pret šīm personām kriminālvajāšanu starptautiskā līmenī; tā kā Mjanma šos konstatējumus ir noraidījusi;

| I. | tā kā IIFFMM ziņojumā ir norādīts, ka Mjanmas valsts padomniece, Nobela Miera prēmijas un Saharova balvas laureāte Aung San Suu Kyi nav izmantojusi savu faktisko valdības vadītājas statusu vai savu morālo autoritāti, lai apturētu vai novērstu notikumus, kas pašlaik norisinās Rakhainas pavalstī; tā kā civilās iestādes arī ir veicinājušas nežēlīgu noziegumu veikšanu ar savu rīcību un bezdarbību, jo īpaši izplatot viltus vēstījumus, noliedzot Tatmadaw veiktos pārkāpumus, bloķējot neatkarīgu izmeklēšanu un uzraugot pierādījumu iznīcināšanu; |
| --- | --- |

I.

tā kā IIFFMM ziņojumā ir norādīts, ka Mjanmas valsts padomniece, Nobela Miera prēmijas un Saharova balvas laureāte Aung San Suu Kyi nav izmantojusi savu faktisko valdības vadītājas statusu vai savu morālo autoritāti, lai apturētu vai novērstu notikumus, kas pašlaik norisinās Rakhainas pavalstī; tā kā civilās iestādes arī ir veicinājušas nežēlīgu noziegumu veikšanu ar savu rīcību un bezdarbību, jo īpaši izplatot viltus vēstījumus, noliedzot Tatmadaw veiktos pārkāpumus, bloķējot neatkarīgu izmeklēšanu un uzraugot pierādījumu iznīcināšanu;

| J. | tā kā 2018. gada 8. septembrī SKT apstiprināja, ka tā var īstenot jurisdikciju attiecībā uz iespējamo rohindžu izraidīšanu no Mjanmas uz Bangladešu; |
| --- | --- |

J.

tā kā 2018. gada 8. septembrī SKT apstiprināja, ka tā var īstenot jurisdikciju attiecībā uz iespējamo rohindžu izraidīšanu no Mjanmas uz Bangladešu;

| K. | tā kā Mjanmā sociālo plašsaziņas līdzekļu platformas ir izmantotas, lai izplatītu nomelnošanas kampaņas un sazvērestības teorijas, kas orientētas uz rohindžām un musulmaņiem valstī; |
| --- | --- |

K.

tā kā Mjanmā sociālo plašsaziņas līdzekļu platformas ir izmantotas, lai izplatītu nomelnošanas kampaņas un sazvērestības teorijas, kas orientētas uz rohindžām un musulmaņiem valstī;

| L. | tā kā rohindžas ir lielākā musulmaņu grupa Mjanmā un lielākā viņu daļa dzīvo Rakhainas pavalstī; tā kā piesardzīgas aplēses liecina, ka bojāgājušo skaits viņu vidū varētu būt 10 000; tā kā kopš 2017. gada augusta vairāk nekā 700 000 rohindžu, no kuriem aptuveni 500 000 ir bērni, ir devušies droša patvēruma meklējumos uz Bangladešu, un daudzi no šie bērniem ir ceļojuši vieni paši pēc tam, kad viņu vecāki ir nogalināti vai nošķirti no savām ģimenēm, |
| --- | --- |

L.

tā kā rohindžas ir lielākā musulmaņu grupa Mjanmā un lielākā viņu daļa dzīvo Rakhainas pavalstī; tā kā piesardzīgas aplēses liecina, ka bojāgājušo skaits viņu vidū varētu būt 10 000; tā kā kopš 2017. gada augusta vairāk nekā 700 000 rohindžu, no kuriem aptuveni 500 000 ir bērni, ir devušies droša patvēruma meklējumos uz Bangladešu, un daudzi no šie bērniem ir ceļojuši vieni paši pēc tam, kad viņu vecāki ir nogalināti vai nošķirti no savām ģimenēm,

| 1. | stingri nosoda žurnālistu Wa Lone un Kyaw Soe Oo patvaļīgo apcietināšanu un notiesāšanu par ziņošanu par situāciju Rakhainas pavalstī; aicina Mjanmas iestādes nekavējoties un bez nosacījumiem viņus atbrīvot un atcelt visas apsūdzības, kas vērstas pret patvaļīgi aizturētām personām, tostarp politiski ieslodzītajiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem, kas ir vienkārši izmantojuši savas tiesības un brīvības; |
| --- | --- |

1.

| 2. | nosoda visus iebiedēšanas, aizskaršanas vai vārda brīvības ierobežošanas izpausmes, jo īpaši no Mjanmas militāro un drošības spēku puses: uzsver, ka plašsaziņas līdzekļu brīvība un kritiskā žurnālistika ir demokrātijas pamatpīlāri, veicinot labu pārvaldību, pārredzamību un atbildību, un aicina Mjanmas iestādes nodrošināt pienācīgus apstākļus žurnālistiem un plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem, lai viņi varētu veikt savu darbu, nebaidoties no iebiedēšanas vai aizskaršanas, nepamatotas apcietināšanas vai kriminālvajāšanas; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atkārtoti aicina Mjanmas valdību atcelt tās lēmumu pārtraukt sadarbību ar ANO īpašo referentu par stāvokli cilvēktiesību jomā Mjanmā un nodrošināt vietējām un starptautiskām plašsaziņas līdzekļu organizācijām, cilvēktiesību aizstāvjiem, neatkarīgiem novērotājiem un cilvēktiesību organizācijām, sevišķi ANO īpašajam referentam, pilnīgu un netraucētu piekļuvi Rakhainas pavalstij un garantēt drošumu un drošību plašsaziņas līdzekļu darbiniekiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | pauž nopietnas bažas par tādu represīvu tiesību aktu noteikumu ļaunprātīgu izmantošanu, kuri ierobežo vārda brīvību; aicina Mjanmas iestādes atcelt, pārskatīt vai grozīt visus tiesību aktus, tostarp 1923. gada likumu par valsts noslēpumu, kas neatbilst starptautiskajiem standartiem un kas nosaka kriminālatbildību par vārda brīvību, miermīlīgu pulcēšanās brīvību un biedrošanās brīvību un pārkāpj tiesības uz tām; aicina Mjanmas valdību nodrošināt, lai visi tiesību akti atbilstu starptautiskajiem standartiem un pienākumiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | stingri nosoda plaši izplatītos un sistemātiskos uzbrukumus rohindžām Rakhainas pavalstī, ko veikuši Tatmadaw un citi Mjanmas drošības spēki un kas saskaņā ar IIFFMM sniegto informāciju ir uzskatāmi par genocīdu, noziegumiem pret cilvēci un kara noziegumiem, proti, vissmagākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem; pauž dziļas bažas par aizvien smagākajiem un plašākajiem cilvēktiesību pārkāpumiem, ko sankcionē Mjanmas valdība; |
| --- | --- |

5.

| 6. | turpina paust atbalstu rohindžu tautai; vēlreiz aicina Mjanmas valdību un drošības spēkus nekavējoties apturēt esošos pārkāpumus, slepkavības, īpašuma iznīcināšanu un seksuālu vardarbību pret rohindžām un etnisko minoritāšu pārstāvjiem Mjanmā, kā arī nodrošināt, ka Mjanmā, jo īpaši Rakhainas, Kačinas un Šanas pavalstīs, dominē drošība un tiesiskums; atgādina Mjanmas iestādēm par to starptautiskajām saistībām veikt izmeklēšanu un saukt pie atbildības atbildīgās personas; mudina Mjanmas valdību un īpaši valsts padomnieci Aung San Suu Kyi nepārprotami nosodīt jebkādu naida kurināšanu un cīnīties pret sociālo diskrimināciju un vardarbību pret rohindžu minoritāti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | pieņem zināšanai IIFFMM konstatējumus un atbalsta tās ieteikumus; atzinīgi vērtē to, ka SKT savā nesenajā nolēmumā apstiprināja, ka tā var īstenot jurisdikciju attiecībā uz iespējamo rohindžu izraidīšanu no Mjanmas uz Bangladešu; tomēr atzīst, ka joprojām ir nepieciešams ANO Drošības padomes (ANO DP) atzinums, lai SKT varētu veikt cilvēktiesību pārkāpumu pilnīgu izmeklēšanu; aicina SKT virsprokuroru sākt sākotnēju izmeklēšanu šajā sakarībā; aicina ANO DP bez kavēšanās ziņot SKT par stāvokli Mjanmā; atbalsta IIFFMM un ASEAN organizācijas “Parlamentārieši par cilvēktiesībām”(APHR) aicinājumus veikt izmeklēšanu par atbildīgo militārpersonu rīcību un vērst kriminālvajāšanu pret viņiem; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina EĀDD un dalībvalstis daudzpusējos forumos censties panākt noziegumu veicēju Mjanmā saukšanu pie atbildības; aicina ES un dalībvalstis uzņemties iniciatīvu ANO DP vadībā attiecībā uz pieprasījumu ziņot par stāvokli Starptautiskajai Krimināltiesai, kā arī uzņemties vadību ANO Ģenerālajā asamblejā un gaidāmajā ANO Cilvēktiesību padomes 39. sesijā un pastiprināt savus centienus, lai steidzami izveidotu starptautisku, objektīvu un neatkarīgu pārskatatbildības mehānismu, kas palīdzētu izmeklēt iespējamus nežēlīgus noziegumus un saukt pie atbildības vainīgās personas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atkārtoti aicina ANO Drošības padomi noteikt visaptverošu ieroču embargo attiecībā uz Mjanmu, apturot visu tiešo un netiešo piegādi, pārdošanu vai nodošanu, tostarp visu ieroču, munīcijas un citu militāro un drošības iekārtu piegādi un pārkraušanu, kā arī apmācības nodrošināšanu vai citu militāro vai drošības palīdzību; mudina ANO DP pieņemt konkrēti vērstas sankcijas, tostarp ceļošanas aizliegumus un aktīvu iesaldēšanu, pret personām, kuras, šķiet, ir atbildīgas par smagiem noziegumiem saskaņā ar starptautiskajām tiesībām; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju apsvērt iespēju veikt izmeklēšanu saskaņā ar mehānismiem, kas paredzēti “Viss, izņemot ieročus”nolīgumā, lai pārskatītu tirdzniecības preferences, no kurām gūst labumu Mjanma; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē to, ka Padome 2018. gada 26. aprīlī pieņēma tiesisku regulējumu attiecībā uz mērķtiecīgiem ierobežojošiem pasākumiem pret amatpersonām, kas ir atbildīgas par nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem, un ES ieroču embargo pastiprināšanu un pirmā sankciju saraksta izveidi 2018. gada 25. jūnijā; mudina Padomi noteikt ceļošanas aizliegumus, mērķtiecīgas finansiālās sankcijas un līdzekļu iesaldēšanu pret Mjanmas amatpersonām, kuras saskaņā ar IIFFMM datiem ir atbildīgas par nežēlīgiem noziegumiem; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atgādina, ka tūkstošiem rohindžu, no kuriem daudzi ir bērni, ir pārvietoti valsts iekšienē un ka viņiem ir steidzami vajadzīga humānā palīdzība un aizsardzība; prasa nekavējoties nodrošināt netraucētu iespēju bez šķēršļiem sniegt humāno palīdzību visā valstī; uzskata, ka Mjanmas valdībai pilnīgā ANO uzraudzībā ir jāgarantē to personu droša, brīvprātīga un cieņpilna atgriešanās, kuras vēlas atgriezties savā zemē; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina ES, tās dalībvalstis un starptautisko sabiedrību risināt jautājumu par pastiprinātu un ilgtermiņa humāno palīdzību rohindžām Bangladešā un viņu uzņēmējkopienām; |
| --- | --- |

13.

| 14. | atgādina, ka Kačinas, Rakhainas un Šanas pavalstīs civiliedzīvotāju izvarošana un seksuāla vardarbība pret viņiem ir regulāra parādība; aicina ES, jo īpaši Komisijas Civilās aizsardzības un humānās palīdzības operāciju departamentu (ECHO), un ES dalībvalstis nodrošināt uzlabojumus cīņā pret dzimumvardarbību, kas vērsta pret rohindžu meitenēm un sievietēm; |
| --- | --- |

14.

| 15. | atgādina, ka ir nepieciešama medicīniska un psiholoģiska palīdzība bēgļu nometnēs, jo īpaši palīdzība, kas pielāgota neaizsargātām grupām, tostarp sievietēm un bērniem; prasa nodrošināt vairāk atbalsta pakalpojumu personām, kas cietušas no izvarošanas un seksuālas vardarbības; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Mjanmas valdībai un parlamentam, valsts padomniecei Aung San Suu Kyi, Bangladešas valdībai un parlamentam, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Komisijai, ES dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ASEAN ģenerālsekretāram, ASEAN Starpvaldību cilvēktiesību komisijai, ANO īpašajai referentei par cilvēktiesību stāvokli Mjanmā, ANO Augstajam komisāram bēgļu jautājumos un ANO Cilvēktiesību padomei. |
| --- | --- |

16.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0261.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0500.

(3)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0351.

(4)  OV C 101, 16.3.2018., 134. lpp.

(5)  OV C 238, 6.7.2018., 112. lpp.

(6)  OV L 108, 27.4.2018., 29. lpp.

(7)  OV L 160 I, 25.6.2018., 9. lpp.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/128 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/128

---

P8_TA(2018)0346

Kambodža, jo īpaši Kem Sokha lieta

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Kambodžu, jo īpaši Kem Sokha lietu (2018/2842(RSP))

(2019/C 433/16)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu, jo īpaši tās, ko pieņēma 2017. gada 14. septembrī (1) un 2017. gada 14. decembrī (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta iepriekšējās rezolūcijas par Kambodžu, jo īpaši tās, ko pieņēma 2017. gada 14. septembrī (1) un 2017. gada 14. decembrī (2),

| — | ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. februāra secinājumus par Kambodžu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2018. gada 26. februāra secinājumus par Kambodžu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) runaspersonas 2018. gada 30. jūlija paziņojumu par vispārējām vēlēšanām Kambodžā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos (PV/AP) runaspersonas 2018. gada 30. jūlija paziņojumu par vispārējām vēlēšanām Kambodžā,

| — | ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) novērtēšanas misiju Kambodžā 2018. gada 5.–11. jūlijā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas un Eiropas Ārējās darbības dienesta (EĀDD) novērtēšanas misiju Kambodžā 2018. gada 5.–11. jūlijā,

| — | ņemot vērā 2008. gada ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2008. gada ES Pamatnostādnes par cilvēktiesību aizstāvjiem,

| — | ņemot vērā EĀDD runaspersonas 2017. gada 16. novembra paziņojumu par Kambodžas Valsts glābšanas partijas izformēšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EĀDD runaspersonas 2017. gada 16. novembra paziņojumu par Kambodžas Valsts glābšanas partijas izformēšanu,

| — | ņemot vērā 1997. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1997. gada Sadarbības nolīgumu starp Eiropas Kopienu un Kambodžas Karalisti,

| — | ņemot vērā ES 2017. gada 22. februāra vietējo paziņojumu par politisko situāciju Kambodžā un ES delegācijas runaspersonas 2017. gada 25. augusta un 3. septembra paziņojumu par politiskās telpas ierobežojumiem Kambodžā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES 2017. gada 22. februāra vietējo paziņojumu par politisko situāciju Kambodžā un ES delegācijas runaspersonas 2017. gada 25. augusta un 3. septembra paziņojumu par politiskās telpas ierobežojumiem Kambodžā,

| — | ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 2017. gada 29. septembra Rezolūciju (36/32) un ģenerālsekretāra 2018. gada 2. februāra ziņojumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Apvienoto Nāciju Organizācijas Cilvēktiesību padomes 2017. gada 29. septembra Rezolūciju (36/32) un ģenerālsekretāra 2018. gada 2. februāra ziņojumu,

| — | ņemot vērā parlamentārās Cilvēktiesību komitejas ziņojumu un Parlamentu savienības Padomes 2018. gada marta lēmumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā parlamentārās Cilvēktiesību komitejas ziņojumu un Parlamentu savienības Padomes 2018. gada marta lēmumu,

| — | ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1999. gada 8. martā pieņemto Rezolūciju (A/RES/53/144) par personu, grupu un sabiedrisko struktūru tiesībām un pienākumiem veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Ģenerālās asamblejas 1999. gada 8. martā pieņemto Rezolūciju (A/RES/53/144) par personu, grupu un sabiedrisko struktūru tiesībām un pienākumiem veicināt un aizsargāt vispārēji atzītas cilvēktiesības un pamatbrīvības,

| — | ņemot vērā 1991. gada Parīzes miera līgumu, kura 15. pantā ir pausta apņemšanās Kambodžā ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp no starptautisko līguma parakstītāju puses, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1991. gada Parīzes miera līgumu, kura 15. pantā ir pausta apņemšanās Kambodžā ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp no starptautisko līguma parakstītāju puses,

| — | ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju par asociāciju brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Starptautiskās Darba organizācijas konvenciju par asociāciju brīvību un tiesību aizsardzību, apvienojoties organizācijās,

| — | ņemot vērā Kambodžas konstitūciju, jo īpaši tās 41. pantu, kurā nostiprinātas vārda un pulcēšanās tiesības un brīvības, 35. pantu par tiesībām uz politisko līdzdalību un 80. pantu par deputāta imunitāti, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kambodžas konstitūciju, jo īpaši tās 41. pantu, kurā nostiprinātas vārda un pulcēšanās tiesības un brīvības, 35. pantu par tiesībām uz politisko līdzdalību un 80. pantu par deputāta imunitāti,

| — | ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1948. gada 10. decembra Vispārējo cilvēktiesību deklarāciju,

| — | ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1966. gada Starptautisko paktu par pilsoniskajām un politiskajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 135. panta 5. punktu un 123. panta 4. punktu,

| A. | tā kā 2017. gada 3. septembrī Kambodžas Valsts glābšanas partijas (CNRP) prezidents Kem Sokha tika apcietināts un tā kā 2017. gada 16. novembrī vienas dienas garas tiesas sēdes beigās Augstākā tiesa paziņoja par CNRP izformēšanu; tā kā Augstākā tiesa arī uz pieciem gadiem ir aizliegusi 118 CNRP politiķu politiskās darbības; |
| --- | --- |

A.

tā kā 2017. gada 3. septembrī Kambodžas Valsts glābšanas partijas (CNRP) prezidents Kem Sokha tika apcietināts un tā kā 2017. gada 16. novembrī vienas dienas garas tiesas sēdes beigās Augstākā tiesa paziņoja par CNRP izformēšanu; tā kā Augstākā tiesa arī uz pieciem gadiem ir aizliegusi 118 CNRP politiķu politiskās darbības;

| B. | tā kā Kambodžas Tautas partija (CPP) ieguva 100 % vietu Nacionālajā asamblejā pēc vēlēšanām 2018. gada 29. jūlijā un Senātā — vēlēšanās, kas notika 2018. gada 25. februārī; |
| --- | --- |

B.

tā kā Kambodžas Tautas partija (CPP) ieguva 100 % vietu Nacionālajā asamblejā pēc vēlēšanām 2018. gada 29. jūlijā un Senātā — vēlēšanās, kas notika 2018. gada 25. februārī;

| C. | tā kā politiskās līdzdalības tiesības ir noteiktas Kambodžas Konstitūcijas 35. pantā; tā kā 2017. gadā grozītais Politisko partijas likums ietver daudzus ierobežojumus opozīcijas partiju līdzdalībai, tostarp partiju likvidēšanu, ja tās vadītāji ir krimināli sodīti; |
| --- | --- |

C.

tā kā politiskās līdzdalības tiesības ir noteiktas Kambodžas Konstitūcijas 35. pantā; tā kā 2017. gadā grozītais Politisko partijas likums ietver daudzus ierobežojumus opozīcijas partiju līdzdalībai, tostarp partiju likvidēšanu, ja tās vadītāji ir krimināli sodīti;

| D. | tā kā 2018. gada vēlēšanas Kambodžā faktiski bija nekonkurētspējīgas un neatbilda obligātajiem starptautiskajiem demokrātisku vēlēšanu standartiem; tā kā Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis apturēja finansiālo palīdzību Kambodžas Valsts vēlēšanu komitejai un atteicās novērot vēlēšanas; |
| --- | --- |

D.

tā kā 2018. gada vēlēšanas Kambodžā faktiski bija nekonkurētspējīgas un neatbilda obligātajiem starptautiskajiem demokrātisku vēlēšanu standartiem; tā kā Eiropas Savienība un Amerikas Savienotās Valstis apturēja finansiālo palīdzību Kambodžas Valsts vēlēšanu komitejai un atteicās novērot vēlēšanas;

| E. | tā kā lēmums likvidēt CNRP bija nozīmīgs solis ceļā uz autoritāras valsts izveidi; tā kā Kambodžas politisko struktūru vairs nevar uzskatīt par demokrātiju; |
| --- | --- |

E.

tā kā lēmums likvidēt CNRP bija nozīmīgs solis ceļā uz autoritāras valsts izveidi; tā kā Kambodžas politisko struktūru vairs nevar uzskatīt par demokrātiju;

| F. | tā kā Kambodžas valdība veica plaša mēroga pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdošā CPP partija gan Senātā, gan Nacionālajā asamblejā iekļūtu pilnībā bez opozīcijas pretspēka vēlēšanās; |
| --- | --- |

F.

tā kā Kambodžas valdība veica plaša mēroga pasākumus, lai nodrošinātu, ka valdošā CPP partija gan Senātā, gan Nacionālajā asamblejā iekļūtu pilnībā bez opozīcijas pretspēka vēlēšanās;

| G. | tā kā pēc Kem Sokha aresta 2017. gada 3. septembrī viņš tika apsūdzēts par nodevību saskaņā ar Kambodžas Kriminālkodeksa 443. pantu, neraugoties uz viņa parlamentāro imunitāti; tā kā Kambodžas valdības paziņojumi apdraudēja viņa tiesības uz taisnīgu tiesu un nevainīguma prezumpciju; tā kā atzīšanas par vainīgu gadījumā viņam draud līdz 30 gadiem ilgs cietumsods; tā kā Tiesas priekšsēdētājs Dith Munty ir valdošās partijas pastāvīgās komitejas loceklis; |
| --- | --- |

G.

tā kā pēc Kem Sokha aresta 2017. gada 3. septembrī viņš tika apsūdzēts par nodevību saskaņā ar Kambodžas Kriminālkodeksa 443. pantu, neraugoties uz viņa parlamentāro imunitāti; tā kā Kambodžas valdības paziņojumi apdraudēja viņa tiesības uz taisnīgu tiesu un nevainīguma prezumpciju; tā kā atzīšanas par vainīgu gadījumā viņam draud līdz 30 gadiem ilgs cietumsods; tā kā Tiesas priekšsēdētājs Dith Munty ir valdošās partijas pastāvīgās komitejas loceklis;

| H. | tā kā 2018. gada 28. augustā Kambodžas iestādes atbrīvoja 14 CNRP biedrus pēc tam, kad viņi bija saņēmuši karaļa piedošanu; tā kā šī apžēlošana ir saistīta ar sešu aktīvistu un žurnālistu atbrīvošanu; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2018. gada 28. augustā Kambodžas iestādes atbrīvoja 14 CNRP biedrus pēc tam, kad viņi bija saņēmuši karaļa piedošanu; tā kā šī apžēlošana ir saistīta ar sešu aktīvistu un žurnālistu atbrīvošanu;

| I. | tā kā Kem Sokha tika aizturēts bez tiesas prāvas uz vairāk nekā vienu gadu; tā kā ANO darba grupa par patvaļīgu aizturēšanu paziņoja, ka Kem Sokha pirmstiesas apcietinājums ir uzskatāms par “patvaļīgu”un “politiski motivētu”; tā kā viņš tika atbrīvots pret galvojumu 2018. gada 10. septembrī; tā kā viņš nevar iziet no mājām un viņam nav atļauts sazināties ar citiem opozīcijas pārstāvjiem vai plašsaziņas līdzekļiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā Kem Sokha tika aizturēts bez tiesas prāvas uz vairāk nekā vienu gadu; tā kā ANO darba grupa par patvaļīgu aizturēšanu paziņoja, ka Kem Sokha pirmstiesas apcietinājums ir uzskatāms par “patvaļīgu”un “politiski motivētu”; tā kā viņš tika atbrīvots pret galvojumu 2018. gada 10. septembrī; tā kā viņš nevar iziet no mājām un viņam nav atļauts sazināties ar citiem opozīcijas pārstāvjiem vai plašsaziņas līdzekļiem;

| J. | tā kā Kem Sokha arests un aizturēšana ir daļa no plaši izplatītiem un sistemātiskiem politiskajiem un vēlēšanu tiesību pārkāpumiem Kambodžā; tā kā apcietināto un aizturēto politiskās opozīcijas pārstāvju un politisko žurnālistu gadījumu skaits nepārtraukti pieaug; tā kā CNRP iepriekšējais priekšsēdētājs Sam Rainsy tika notiesāts par neslavas celšanu un tagad dzīvo trimdā; |
| --- | --- |

J.

tā kā Kem Sokha arests un aizturēšana ir daļa no plaši izplatītiem un sistemātiskiem politiskajiem un vēlēšanu tiesību pārkāpumiem Kambodžā; tā kā apcietināto un aizturēto politiskās opozīcijas pārstāvju un politisko žurnālistu gadījumu skaits nepārtraukti pieaug; tā kā CNRP iepriekšējais priekšsēdētājs Sam Rainsy tika notiesāts par neslavas celšanu un tagad dzīvo trimdā;

| K. | tā kā Kambodžas iestādes arī ir apspiedušas žurnālistus un reportierus, kas ziņoja par uzbrukumiem opozīcijas partijām; tā kā 69 gadus vecais godalgotais filmu veidotājs James Ricketson ir viens no cietušajiem šādos uzbrukumos plašsaziņas līdzekļiem; tā kā James Ricketson tika arestēts par drona lidināšanu uzbrukuma opozīcijas partijai laikā 2017. gada jūnijā; tā kā James Ricketson ir piespriests sešus gadus cietumsods galvaspilsētā Pnompeņā un viņš tiek apsūdzēts par spiegošanu; |
| --- | --- |

K.

tā kā Kambodžas iestādes arī ir apspiedušas žurnālistus un reportierus, kas ziņoja par uzbrukumiem opozīcijas partijām; tā kā 69 gadus vecais godalgotais filmu veidotājs James Ricketson ir viens no cietušajiem šādos uzbrukumos plašsaziņas līdzekļiem; tā kā James Ricketson tika arestēts par drona lidināšanu uzbrukuma opozīcijas partijai laikā 2017. gada jūnijā; tā kā James Ricketson ir piespriests sešus gadus cietumsods galvaspilsētā Pnompeņā un viņš tiek apsūdzēts par spiegošanu;

| L. | tā kā neatkarīgie plašsaziņas līdzekļi tiek smagi apspiesti; tā kā uzbrukumi tiek vērsti arī pret sociālajiem tīkliem; tā kā 2018. gada maijā valdība pieņēma noteikumus, ar ko ierobežo tiesības uz vārda brīvību, presi un publicēšanu un dod valdībai tiesības noteikt policijas uzraudzību pār sociālajiem tīkliem, lai atklātu un apklusinātu tiešstaistē strādājošos disidentus Kambodžā; |
| --- | --- |

L.

tā kā neatkarīgie plašsaziņas līdzekļi tiek smagi apspiesti; tā kā uzbrukumi tiek vērsti arī pret sociālajiem tīkliem; tā kā 2018. gada maijā valdība pieņēma noteikumus, ar ko ierobežo tiesības uz vārda brīvību, presi un publicēšanu un dod valdībai tiesības noteikt policijas uzraudzību pār sociālajiem tīkliem, lai atklātu un apklusinātu tiešstaistē strādājošos disidentus Kambodžā;

| M. | tā kā arodbiedrību pārstāvji, cilvēktiesību aktīvisti un pilsoniskās sabiedrības organizācijas darbojas arvien ierobežotākā telpā Kambodžā un saskaras ar uzmākšanos, iebiedēšanu un patvaļīgu apcietināšanu; tā kā ar 2015. gadā grozītais likums par asociāciju un nevalstiskajām organizācijām (LANGO) stingri ierobežo biedrošanās un vārda brīvību, tostarp nosakot valdības kontroli un cenzūru NVO darbam; tā kā arodbiedrību likums ierobežo biedrošanās brīvību un rada nevajadzīgus šķēršļus un apgrūtinājumus reģistrācijas procedūrām un arodbiedrību darbībai; |
| --- | --- |

M.

tā kā arodbiedrību pārstāvji, cilvēktiesību aktīvisti un pilsoniskās sabiedrības organizācijas darbojas arvien ierobežotākā telpā Kambodžā un saskaras ar uzmākšanos, iebiedēšanu un patvaļīgu apcietināšanu; tā kā ar 2015. gadā grozītais likums par asociāciju un nevalstiskajām organizācijām (LANGO) stingri ierobežo biedrošanās un vārda brīvību, tostarp nosakot valdības kontroli un cenzūru NVO darbam; tā kā arodbiedrību likums ierobežo biedrošanās brīvību un rada nevajadzīgus šķēršļus un apgrūtinājumus reģistrācijas procedūrām un arodbiedrību darbībai;

| N. | tā kā pieci cilvēktiesību aizstāvji, kas ir saistīti ar Kambodžas Cilvēktiesību un attīstības asociāciju (ADHOC), — Nay Vanda, Ny Sokha, Yi Soksan, Lim Mony un Ny Chakrya — tiek apsūdzēti par liecinieku uzpirkšanu un līdzdalību liecinieku uzpirkšanā; tā kā pieci cilvēktiesību aizstāvji 14 mēnešus tika turēti iepriekšējā apcietinājumā pirms viņu atbrīvošanas pret galvojumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā pieci cilvēktiesību aizstāvji, kas ir saistīti ar Kambodžas Cilvēktiesību un attīstības asociāciju (ADHOC), — Nay Vanda, Ny Sokha, Yi Soksan, Lim Mony un Ny Chakrya — tiek apsūdzēti par liecinieku uzpirkšanu un līdzdalību liecinieku uzpirkšanā; tā kā pieci cilvēktiesību aizstāvji 14 mēnešus tika turēti iepriekšējā apcietinājumā pirms viņu atbrīvošanas pret galvojumu;

| O. | tā kā Kambodža gūst labumu no visizdevīgākā režīma, kāds ir pieejams ES vispārējā preferenču shēmā (VPS), proti, no “Viss, izņemot ieročus”(EBA) režīma; tā kā ES Kambodžai 2014.–2020. gada finanšu periodā ir piešķīrusi EUR 410 miljonus, no kuriem EUR 10 miljoni ir paredzēti, lai atbalstītu vēlēšanu reformas procesu Kambodžā, un šis maksājums šobrīd ir apturēts; |
| --- | --- |

O.

tā kā Kambodža gūst labumu no visizdevīgākā režīma, kāds ir pieejams ES vispārējā preferenču shēmā (VPS), proti, no “Viss, izņemot ieročus”(EBA) režīma; tā kā ES Kambodžai 2014.–2020. gada finanšu periodā ir piešķīrusi EUR 410 miljonus, no kuriem EUR 10 miljoni ir paredzēti, lai atbalstītu vēlēšanu reformas procesu Kambodžā, un šis maksājums šobrīd ir apturēts;

| P. | tā kā ANO ģenerālsekretārs savā jūlija paziņojumā atgādināja, ka iekļaujošs un plurālistisks politiskais process joprojām ir būtisks, lai saglabātu Kambodžas panākto progresu miera nostiprināšanā; |
| --- | --- |

P.

tā kā ANO ģenerālsekretārs savā jūlija paziņojumā atgādināja, ka iekļaujošs un plurālistisks politiskais process joprojām ir būtisks, lai saglabātu Kambodžas panākto progresu miera nostiprināšanā;

| Q. | tā kā vēl nav atrisināti konflikti saistībā ar cukurniedru plantācijām; tā kā joprojām pastāv bažas par padzīšanu no zemes, pastāvīgu šādu darbību nesodāmību un skarto kopienu nopietno stāvokli; tā kā Kambodžas valdība vēl nav apstiprinājusi ES pilnvaras attiecībā uz cukurniedru revīzijas procesu, |
| --- | --- |

Q.

tā kā vēl nav atrisināti konflikti saistībā ar cukurniedru plantācijām; tā kā joprojām pastāv bažas par padzīšanu no zemes, pastāvīgu šādu darbību nesodāmību un skarto kopienu nopietno stāvokli; tā kā Kambodžas valdība vēl nav apstiprinājusi ES pilnvaras attiecībā uz cukurniedru revīzijas procesu,

| 1. | norāda, ka Kem Sokha tika atbrīvots no cietuma pēc galvojuma nomaksāšanas un uz stingriem nosacījumiem; apgalvo, ka Kem Sokha atrodas mājas arestā; prasa atcelt pret Kem Sokha celtās apsūdzības un viņu nekavējoties un pilnībā atbrīvot; turklāt aicina nekavējoties izbeigt citas politiski motivētas apsūdzības un nolēmumus pret opozīcijas politiķiem, tostarp pret Sam Rainsy; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pauž bažas par Kem Sokha veselības stāvokli un aicina Kambodžas iestādes atļaut viņam saņemt atbilstošu medicīnisko aprūpi; lūdz valdību atļaut Kem Sokha tikties ar ārvalstu diplomātiem, ANO ierēdņiem un cilvēktiesību novērotājiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž pārliecību, ka vēlēšanas Kambodžā nevar uzskatīt par brīvām un taisnīgām; pauž nopietnas bažas par Kambodžas 2018. gada vēlēšanu norisi un rezultātiem, jo tajās nebija vērojams ticams process un to plaši nosodīja starptautiskā sabiedrība; |
| --- | --- |

3.

| 4. | mudina Kambodžas valdību nostiprināt demokrātiju un tiesiskumu un ievērot cilvēktiesības un pamatbrīvības, tostarp pilnībā ievērot konstitucionālos noteikumus attiecībā uz plurālismu un vārda un biedrošanās brīvību; turklāt aicina Kambodžas valdību atcelt visus nesenos grozījumus Konstitūcijā, Kriminālkodeksā, Politisko partiju likumā, Arodbiedrību likumā, Likumā par NVO un visos citos tiesību aktos, kas ierobežo vārda brīvību un politiskās brīvības, kuri pilnībā neatbilst Kambodžas saistībām un starptautiskajiem standartiem; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ticamam demokrātiskajam procesam ir vajadzīga vide, kurā politiskās partijas, pilsoniskā sabiedrība un plašsaziņas līdzekļi spēj veikt savas likumīgās funkcijas bez bailēm, draudiem vai patvaļīgiem ierobežojumiem; aicina valdību veikt nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka lēmums par CNRP izformēšanu tiek nekavējoties atcelts; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti aicina Kambodžas valdību izbeigt visa veida vajāšanu, ļaunprātīgu izmantošanu un politiski motivētu kriminālsodu noteikšanu, kas vērsti pret politiskās opozīcijas dalībniekiem, cilvēktiesību aizstāvjiem, arodbiedrību pārstāvjiem un darba tiesību aizstāvjiem, zemes tiesību aizstāvjiem un citiem pilsoniskās sabiedrības aktīvistiem, kā arī žurnālistiem; aicina Kambodžas valdību nekavējoties atbrīvot visus pilsoņus, kuri ir aizturēti par cilvēktiesību īstenošanu, tostarp James Ricketson, un atcelt visas apsūdzības pret viņiem; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atbalsta lēmumu apturēt ES vēlēšanu atbalstu Kambodžai; atgādina par valsts un starptautiskajām saistībām, kas nosaka demokrātijas principus un cilvēka pamattiesības, kuras Kambodža ir uzņēmusies; mudina Kambodžas valdību iesaistīties reformās, lai veicinātu demokrātiju un piemērotu starptautiski atzītus obligātos standartus turpmākajos vēlēšanu procesos, tostarp organizēt daudzpartiju, brīvas un taisnīgas vēlēšanas, izveidot patiesi neatkarīgu Valsts vēlēšanu komiteju un iesaistīt NVO un neatkarīgo plašsaziņas līdzekļus vēlēšanu novērošanā un ziņošanā par tām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina Kambodžas valdībai, ka tai ir jāpilda savi pienākumi un saistības attiecībā uz demokrātijas principiem un cilvēka pamattiesībām, kas ir būtiska ES un Kambodžas sadarbības nolīguma sastāvdaļa un ko paredz EBI nosacījumi; |
| --- | --- |

8.

| 9. | atzinīgi vērtē neseno ES EBI faktu vākšanas misiju Kambodžā un aicina Komisiju pēc iespējas ātrāk ziņot Parlamentam par secinājumiem; aicina Komisiju apsvērt iespējamās sekas Kambodžas tirdzniecības preferencēs, tostarp uzsākt izmeklēšanu saskaņā ar mehānismiem, kas paredzēti EBI struktūrā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina EĀDD un Komisiju pabeigt sarakstu ar personām, kas ir atbildīgas par opozīcijas likvidāciju un citiem nopietniem cilvēktiesību pārkāpumiem Kambodžā, lai, iespējams, tām noteiktu vīzu aizliegumus un aktīvu iesaldēšanu; |
| --- | --- |

10.

| 11. | aicina Komisijas priekšsēdētāja vietnieci / Savienības Augsto pārstāvi ārlietās un drošības politikas jautājumos stigri uzraudzīt stāvokli Kambodžā; aicina EĀDD un dalībvalstis rīkoties un uzņemties vadību gaidāmajā ANO Cilvēktiesību padomes 39. sesijā, lai pieņemtu spēcīgu rezolūciju par cilvēktiesību situāciju Kambodžā; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Kambodžas valdību atjaunot saprašanās memorandu ar ANO Augsto komisāru cilvēktiesību jautājumos (OHCHR) Kambodžā līdz tā termiņa beigām 2018. gada 31. decembrī; |
| --- | --- |

12.

| 13. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei un Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, Eiropas Ārējās darbības dienestam, ASEAN ģenerālsekretāram, dalībvalstu valdībām un parlamentiem un Kambodžas valdībai un Nacionālajai asamblejai. |
| --- | --- |

13.

---

(1)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0348.

(2)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0497.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/132 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/132

---

P8_TA(2018)0350

2018. gada jūlijā notikušie ugunsgrēki pie Mati Atikas reģionā (Grieķija) un ES reaģēšanas pasākumi

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par 2018. gada jūlijā notikušajiem ugunsgrēkiem pie Mati Atikas reģionā (Grieķijā) un ES reaģēšanas pasākumiem (2018/2847(RSP))

(2019/C 433/17)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 174. pantu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (COM(2017)0772), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko groza Lēmumu Nr. 1313/2013/ES par Savienības civilās aizsardzības mehānismu (COM(2017)0772),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1),

| — | ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Parīzes nolīgumu, kas pieņemts ar Lēmumu 1/CP.21 UNFCCC Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) un Pušu konferences 11. sesijā, kas vienlaikus bija Kioto protokola (CMP11) pušu sanāksme un notika Parīzē (Francijā) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO Vispārējo konvenciju par klimata pārmaiņām (UNFCCC) un Parīzes nolīgumu, kas pieņemts ar Lēmumu 1/CP.21 UNFCCC Pušu konferences 21. sesijā (COP 21) un Pušu konferences 11. sesijā, kas vienlaikus bija Kioto protokola (CMP11) pušu sanāksme un notika Parīzē (Francijā) no 2015. gada 30. novembra līdz 11. decembrim,

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā ugunsgrēkos Mati Atikas reģionā (Grieķija) traģiski gāja bojā 99 cilvēki un simtiem tika ievainoti; |
| --- | --- |

A.

tā kā ugunsgrēkos Mati Atikas reģionā (Grieķija) traģiski gāja bojā 99 cilvēki un simtiem tika ievainoti;

| B. | tā kā šajā ugunsgrēkā ir nodeguši mājokļi un tāpēc vairākus simtus cilvēku nācās evakuēt, radīti lieli postījumi vietējas un reģionālas nozīmes infrastruktūrai un videi, tādējādi kaitējot lauksaimniecībai, kā arī ietekmēta saimnieciskā darbība, arī tūrisma un viesmīlības nozarē; |
| --- | --- |

B.

tā kā šajā ugunsgrēkā ir nodeguši mājokļi un tāpēc vairākus simtus cilvēku nācās evakuēt, radīti lieli postījumi vietējas un reģionālas nozīmes infrastruktūrai un videi, tādējādi kaitējot lauksaimniecībai, kā arī ietekmēta saimnieciskā darbība, arī tūrisma un viesmīlības nozarē;

| C. | tā kā visā Eiropā arvien biežāk novērojams ārkārtīgs sausums un meža ugunsgrēki un tie mēroga ziņā ir arvien lielāki, kā arī kļūst arvien sarežģītāki, un tā kā klimata pārmaiņas šīs situācijas vēl vairāk saasina; |
| --- | --- |

C.

tā kā visā Eiropā arvien biežāk novērojams ārkārtīgs sausums un meža ugunsgrēki un tie mēroga ziņā ir arvien lielāki, kā arī kļūst arvien sarežģītāki, un tā kā klimata pārmaiņas šīs situācijas vēl vairāk saasina;

| D. | tā kā ieguldījumi cīņā pret klimata pārmaiņām ir jāveic steidzami, lai novērstu sausuma un mežu ugunsgrēku radītas katastrofas; |
| --- | --- |

D.

tā kā ieguldījumi cīņā pret klimata pārmaiņām ir jāveic steidzami, lai novērstu sausuma un mežu ugunsgrēku radītas katastrofas;

| E. | tā kā 2018. gada vasarā ugunsgrēku dēļ ES atbalstu, izmantojot Savienības civilās aizsardzības mehānismu, pieprasīja Grieķija, Zviedrija un Latvija, |
| --- | --- |

E.

tā kā 2018. gada vasarā ugunsgrēku dēļ ES atbalstu, izmantojot Savienības civilās aizsardzības mehānismu, pieprasīja Grieķija, Zviedrija un Latvija,

| 1. | izsaka visdziļāko līdzjūtību visu to cilvēku ģimenēm, kuri zaudēja dzīvību ugunsgrēkos Atikas reģionā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | izsaka līdzjūtību visiem tiem iedzīvotājiem, kuri cietuši ugunsgrēkos Atikas reģionā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | apliecina cieņu ugunsdzēsēju, krasta apsardzes, brīvprātīgo un to cilvēku, kas riskējuši ar savu dzīvību, apņēmībai, dzēšot savvaļas ugunsgrēkus un glābjot līdzpilsoņus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver Savienības civilās aizsardzības mehānisma lomu, nodrošinot lidmašīnas, transportlīdzekļus, medicīnas personālu un ugunsdzēsējus no visas Eiropas Savienības; |
| --- | --- |

4.

| 5. | atgādina, ka pēc dabas katastrofas iespējams izmantot dažādus ES fondus, piemēram, ES Solidaritātes fondu, lai atjaunotu svarīgu infrastruktūru un veiktu sakopšanas darbus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atkārtoti norāda uz to, cik svarīgs ir Kohēzijas fonda satvarā sniegtais ES atbalsts ugunsgrēku novēršanai un ārkārtas reaģēšanai, un aicina dalībvalstis pilnībā izmantot šo finansējumu un informēt sabiedrību par mežu ugunsgrēku radīto apdraudējumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka jāveic vairāk zinātnisku pētījumu par riska novērtēšanas mehānismiem, profilakses un agrīnās atklāšanas sistēmām un citiem veidiem, kā cīnīties pret šiem fenomeniem, un ka jāuzlabo pieredzes un paraugprakses apmaiņa starp reģioniem un dalībvalstīm; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver, ka dokumentā, ko Pasaules Meteoroloģijas organizācija publicēja 2018. gada 1. augustā (2) ir sniegti pierādījumi par Eiropā 2018. gadā novērotā karstuma viļņa saistību ar klimata pārmaiņām; mudina Komisiju un dalībvalstis noteikt mērķus un īstenot klimata politiku, kas sniegtu iespēju izpildīt COP 21 Parīzes nolīgumā paredzētās saistības; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver vajadzību meža ugunsgrēku skartajās teritorijās nodrošināt aizsardzību pret plūdiem, lai nepieļautu turpmākas katastrofas; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju, kad tā izvērtē pašreizējos ES pasākumus, piemēram, ES meža stratēģiju un ES stratēģiju par pielāgošanos klimata pārmaiņām, ņemt vērā mežu ugunsgrēku risku un ekosistēmas pieeju mežu un ainavas apsaimniekošanā, un pielāgot minētās stratēģijas, ja tiek konstatēti trūkumi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | prasa Parlamentam, Padomei un Komisijai nekavējoties sākt starpiestāžu sarunas par jauno ES civilās aizsardzības mehānismu un rescEU izveidi līdz 2018. gada beigām; |
| --- | --- |

11.

| 12. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Reģionu komitejai, dalībvalstu valdībām, kā arī reģionālajām pašvaldības iestādēm, kas atbildīgas par ugunsgrēku skartajām teritorijām. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

(2)  https://public.wmo.int/en/media/news/july-sees-extreme-weather-high-impacts

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/134 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/134

---

P8_TA(2018)0351

Khan al-Ahmar un citiem beduīnu ciematiem draudošā nojaukšana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Khan al-Ahmar un citiem beduīnu ciematiem draudošo nojaukšanu (2018/2849(RSP))

(2019/C 433/18)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Izraēlas un Palestīnas konfliktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā iepriekšējās rezolūcijas par Izraēlas un Palestīnas konfliktu,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini2018. gada 7. septembra paziņojumu par jaunākajām norisēm attiecībā uz plānoto Khan al-Ahmar ciemata nojaukšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja vietnieces / Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos Federica Mogherini2018. gada 7. septembra paziņojumu par jaunākajām norisēm attiecībā uz plānoto Khan al-Ahmar ciemata nojaukšanu,

| — | ņemot vērā ES pamatnostādnes par starptautiskajām humanitārajām tiesībām, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ES pamatnostādnes par starptautiskajām humanitārajām tiesībām,

| — | ņemot vērā Francijas, Vācijas, Itālijas, Spānijas un Apvienotās Karalistes 2018. gada 10. septembra kopīgo paziņojumu par Khan al-Ahmar ciematu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Francijas, Vācijas, Itālijas, Spānijas un Apvienotās Karalistes 2018. gada 10. septembra kopīgo paziņojumu par Khan al-Ahmar ciematu,

| — | ņemot vērā 1949. gada Ceturto Ženēvas konvenciju un jo īpaši tās 49., 50., 51. un 53. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 1949. gada Ceturto Ženēvas konvenciju un jo īpaši tās 49., 50., 51. un 53. pantu,

| — | ņemot vērā sešu mēnešu — 2018. gada janvāra–jūnija ziņojumu — par ES finansēto struktūru nojaukšanu un atsavināšanu Rietumkrastā, tostarp Austrumjeruzalemē, ko 2018. gada 24. augustā publicēja Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā sešu mēnešu — 2018. gada janvāra–jūnija ziņojumu — par ES finansēto struktūru nojaukšanu un atsavināšanu Rietumkrastā, tostarp Austrumjeruzalemē, ko 2018. gada 24. augustā publicēja Eiropas Ārējās darbības dienests (EĀDD),

| — | ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 123. panta 2. un 4. punktu,

| A. | tā kā Izraēlas Augstākā tiesa 2018. gada 5. septembrī noraidīja Khan al-Ahmar iedzīvotāju lūgumus; tā kā Augstākā tiesa nolēma, ka attiecīgās iestādes ir pilnvarotas īstenot plānu šā ciemata iedzīvotāju pārvietošanai uz Jahalin West; tā kā Augstā tiesa ļāva Izraēlas iestādēm turpināt īstenot plānus saistībā ar Khan al-Ahmar nojaukšanu; |
| --- | --- |

A.

tā kā Izraēlas Augstākā tiesa 2018. gada 5. septembrī noraidīja Khan al-Ahmar iedzīvotāju lūgumus; tā kā Augstākā tiesa nolēma, ka attiecīgās iestādes ir pilnvarotas īstenot plānu šā ciemata iedzīvotāju pārvietošanai uz Jahalin West; tā kā Augstā tiesa ļāva Izraēlas iestādēm turpināt īstenot plānus saistībā ar Khan al-Ahmar nojaukšanu;

| B. | tā kā Khan al-Ahmar ir viena no 46 beduīnu kopienām, saistībā ar kurām, kā ANO uzskata, pastāv ļoti liela iespēja, ka tās varētu piespiedu kārtā pārvietot uz Rietumkrasta centrālajiem rajoniem; tā kā šī kopiena sastāv no 32 ģimenēm — kopā 173 personām, tostarp 92 nepilngadīgiem bērniem; tā kā Izraēlas armijai ir dota pavēle nojaukt visas šā ciemata ēkas; |
| --- | --- |

B.

tā kā Khan al-Ahmar ir viena no 46 beduīnu kopienām, saistībā ar kurām, kā ANO uzskata, pastāv ļoti liela iespēja, ka tās varētu piespiedu kārtā pārvietot uz Rietumkrasta centrālajiem rajoniem; tā kā šī kopiena sastāv no 32 ģimenēm — kopā 173 personām, tostarp 92 nepilngadīgiem bērniem; tā kā Izraēlas armijai ir dota pavēle nojaukt visas šā ciemata ēkas;

| C. | tā kā 2010. gada Izraēlas Augstākā tiesa pieņēma lēmumu, ka visas Khan al-Ahmar ciemata ēkas ir uzbūvētas nelikumīgi, pārkāpjot plānošanas un funkcionālā zonējuma tiesību aktus, un tāpēc tās ir jānojauc; tā kā Augstākā tiesa vēl uzsvēra, ka Izraēlas iestādēm ir jārod piemērota alternatīva skolai un šīs kopienas iedzīvotājiem; tā kā Izraēlas valsts rakstveidā ir paziņojusi, ka tā nodrošinās ģimenēm, kas pārcelsies uz Jahalin West (Abu Dis), izredzes attīstīt otru pārcelšanas vietu Jericho austrumu daļā; tā kā Khan al-Ahmar kopiena atteicās pamest savu dzīves vietu; |
| --- | --- |

C.

tā kā 2010. gada Izraēlas Augstākā tiesa pieņēma lēmumu, ka visas Khan al-Ahmar ciemata ēkas ir uzbūvētas nelikumīgi, pārkāpjot plānošanas un funkcionālā zonējuma tiesību aktus, un tāpēc tās ir jānojauc; tā kā Augstākā tiesa vēl uzsvēra, ka Izraēlas iestādēm ir jārod piemērota alternatīva skolai un šīs kopienas iedzīvotājiem; tā kā Izraēlas valsts rakstveidā ir paziņojusi, ka tā nodrošinās ģimenēm, kas pārcelsies uz Jahalin West (Abu Dis), izredzes attīstīt otru pārcelšanas vietu Jericho austrumu daļā; tā kā Khan al-Ahmar kopiena atteicās pamest savu dzīves vietu;

| D. | tā kā Ceturtā Ženēvas Konvencija par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā aizliedz cilvēku piespiedu pārvietošanu, izņemot gadījumus, kad tā jāveic iedzīvotāju drošības vai svarīgu militāru iemeslu dēļ, un tas ir nopietns starptautisko humanitāro tiesību pārkāpums; |
| --- | --- |

D.

tā kā Ceturtā Ženēvas Konvencija par civiliedzīvotāju aizsardzību kara laikā aizliedz cilvēku piespiedu pārvietošanu, izņemot gadījumus, kad tā jāveic iedzīvotāju drošības vai svarīgu militāru iemeslu dēļ, un tas ir nopietns starptautisko humanitāro tiesību pārkāpums;

| E. | tā kā Izraēlas iestādes Rietumkrastā C zonas palestīniešu iedzīvotājiem uzspiež ārkārtīgi ierobežojošu celtniecības režīmu; tā kā šis režīms minētajā teritorijā padara par gandrīz neiespējamu palestīniešiem veikt likumīgu celtniecību un to izmanto par veidu, kā izlikt palestīniešus no mājām un paplašināt apmetņu veidošanu; tā kā saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem Izraēla, veidojot apmetnes, rīkojas nelikumīgi un šo apmetņu veidošana ir viens no galvenajiem šķērslis, kas kavē centienus panākt mieru; tā kā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām jebkurai trešai pusei, tostarp ES dalībvalstīm, ir pienākums okupētā teritorijā neatzīt apmetnes, neatbalstīt tās un nepalīdzēt tām, kā arī pienākums izrādīt efektīvu pretestību; |
| --- | --- |

E.

tā kā Izraēlas iestādes Rietumkrastā C zonas palestīniešu iedzīvotājiem uzspiež ārkārtīgi ierobežojošu celtniecības režīmu; tā kā šis režīms minētajā teritorijā padara par gandrīz neiespējamu palestīniešiem veikt likumīgu celtniecību un to izmanto par veidu, kā izlikt palestīniešus no mājām un paplašināt apmetņu veidošanu; tā kā saskaņā ar starptautisko tiesību aktiem Izraēla, veidojot apmetnes, rīkojas nelikumīgi un šo apmetņu veidošana ir viens no galvenajiem šķērslis, kas kavē centienus panākt mieru; tā kā saskaņā ar starptautiskajām tiesībām jebkurai trešai pusei, tostarp ES dalībvalstīm, ir pienākums okupētā teritorijā neatzīt apmetnes, neatbalstīt tās un nepalīdzēt tām, kā arī pienākums izrādīt efektīvu pretestību;

| F. | tā kā Khan al-Ahmar ciemats atrodas okupētā Jordānas upes Rietumkrasta E1 koridora teritorijā; tā kā status quo saglabāšana šajā jomā ir būtiski svarīga divu valstu risinājuma dzīvotspējai un blakusesošas un dzīvotspējīgas Palestīnas valsts izveidei nākotnē; tā kā Parlaments ir atkārtoti iebildis pret jebkādām darbībām, kas apdraud divu valstu risinājuma dzīvotspēju, un mudinājis abas puses ar politikas nostādnēm un rīcību apliecināt patiesu apņemšanos panākt divu valstu risinājumu, lai atjaunotu uzticēšanos; |
| --- | --- |

F.

tā kā Khan al-Ahmar ciemats atrodas okupētā Jordānas upes Rietumkrasta E1 koridora teritorijā; tā kā status quo saglabāšana šajā jomā ir būtiski svarīga divu valstu risinājuma dzīvotspējai un blakusesošas un dzīvotspējīgas Palestīnas valsts izveidei nākotnē; tā kā Parlaments ir atkārtoti iebildis pret jebkādām darbībām, kas apdraud divu valstu risinājuma dzīvotspēju, un mudinājis abas puses ar politikas nostādnēm un rīcību apliecināt patiesu apņemšanos panākt divu valstu risinājumu, lai atjaunotu uzticēšanos;

| G. | tā kā 10 ES dalībvalstis atbalsta Khan al-Ahmar īstenotās humanitārās programmas, tostarp sākumskolas būvniecību, un tā kā tagad tiek apdraudēta aptuveni EUR 315 000 vērtā ES finansētā humanitārā palīdzība; |
| --- | --- |

G.

tā kā 10 ES dalībvalstis atbalsta Khan al-Ahmar īstenotās humanitārās programmas, tostarp sākumskolas būvniecību, un tā kā tagad tiek apdraudēta aptuveni EUR 315 000 vērtā ES finansētā humanitārā palīdzība;

| H. | tā kā saskaņā ar ES Pārstāvības Palestīnā biroja datiem 2018. gada pirmajā pusē okupētajā Rietumkrastā, tostarp Austrumjeruzalemē, turpinājās palestīniešu īpašuma iznīcināšana un piesavināšanās; tā kā Khan al-Ahmar nojaukšana var kalpot par negatīvu precedentu attiecībā uz dučiem citu beduīnu kopienu visā Rietumkrastā, |
| --- | --- |

H.

tā kā saskaņā ar ES Pārstāvības Palestīnā biroja datiem 2018. gada pirmajā pusē okupētajā Rietumkrastā, tostarp Austrumjeruzalemē, turpinājās palestīniešu īpašuma iznīcināšana un piesavināšanās; tā kā Khan al-Ahmar nojaukšana var kalpot par negatīvu precedentu attiecībā uz dučiem citu beduīnu kopienu visā Rietumkrastā,

| 1. | pievienojas PV/AP, Francijas, Vācijas, Itālijas, Spānijas un Apvienotās Karalistes aicinājumam Izraēlas valdībai atcelt šo pārcelšanas plānu, kas novedīs pie Khan al-Ahmar ciemata nojaukšanas un tā iedzīvotāju piespiedu pārvietošanas uz citu vietu; uzskata, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai ES turpinātu ievērot vienotu nostāju šajā jautājumā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | brīdina Izraēlas iestādes, ka Khan al-Ahmar nojaukšana un tās iedzīvotāju piespiedu pārvietošana tiks uzskatīta par starptautisko humanitāro tiesību smagu pārkāpumu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pauž bažas par sekām, ko var izraisīt šā ciemata nojaukšana un kas nopietni apdraudētu divu valstu risinājuma dzīvotspēju un mazinātu izredzes panākt šajā reģionā mieru; atkārtoti norāda, ka divu valstu risinājuma dzīvotspējas aizsargāšana un saglabāšana ir prioritārs Eiropas Savienības ar Izraēlas un palestīniešu konfliktu un Tuvo Austrumu miera procesu saistīto politikas nostāju un darbību jautājums; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzstāj, ka gadījumā, ja tiks īstenota Khan al-Ahmar nojaukšana un tās iedzīvotāju piespiedu pārvietošana, ES atbildei ir jābūt atbilstošai šā notikuma nopietnībai un saskanīgai ar ilgstošo tās atbalstu Khan al-Ahmar kopienai; aicina PV/AP pastiprināt ES saziņu ar Izraēlas iestādēm attiecībā uz palestīniešu iedzīvotāju tiesību pilnīgu ievērošanu C zonā un pieprasīt Izraēlai pilnībā kompensēt ES finansētas infrastruktūras sagraušanu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Izraēlas valdību nekavējoties izbeigt tās piekopto nojaukšanas un reālas izlikšanas draudu politiku, ko tā īsteno pret beduīnu kopienām, kuras dzīvo Negevā un okupētā Rietumkrasta C zonā; uzsver, ka māju, skolu un citu nozīmīgu infrastruktūras objektu nojaukšana okupētajā palestīniešu teritorijā ir starptautisko humanitāro tiesību pārkāpums; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka saskaņā ar Ceturto Ženēvas Konvenciju Izraēla ir pilnībā atbildīga par nepieciešamo pakalpojumu, tostarp izglītības, veselības un sociālās aprūpes pakalpojumu, sniegšanu cilvēkiem, kuri dzīvo tās okupētajās teritorijās, |
| --- | --- |

6.

| 7. | ir stingri pārliecināts, ka vienīgais veids, kā noturīgi atrisināt Tuvo Austrumu konfliktu, ir izveidot divas demokrātiskas valstis — Izraēlu un Palestīnu —, kas miermīlīgi atrodas līdzās viena otrai drošās un, pamatojoties uz 1967. gada robežu, no jauna noteiktās robežās ar kopīgu galvaspilsētu Jeruzalemi; nosoda jebkādu vienpusēju lēmumu un rīcību, kas var apdraudēt šā risinājuma izredzes; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Izraēlas iestādes nekavējoties apturēt apmetņu politiku un novērst šīs politikas sekas; prasa, lai ES šajā jautājumā arī turpmāk būtu nelokāma; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Komisijas priekšsēdētāja vietniecei/ Savienības augstajai pārstāvei ārlietās un drošības politikas jautājumos, ES īpašajam pārstāvim Tuvo Austrumu miera procesā, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, ANO ģenerālsekretāram, ANO īpašajam koordinatoram Tuvo Austrumu miera procesā, Izraēlas Knesetam un valdībai, Palestīniešu pašpārvaldes prezidentam un Palestīniešu likumdošanas padomei. |
| --- | --- |

9.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/136 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/136

---

P8_TA(2018)0352

Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Eiropas stratēģiju attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā (2018/2035(INI))

(2019/C 433/19)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumu “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā” (COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumu “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā” (COM(2018)0028),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 16. janvāra ziņojumu par oksonoārdāmās plastmasas, tostarp oksonoārdāmās plastmasas iepirkumu maisiņu, lietošanas ietekmi uz vidi (COM(2018)0035), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 16. janvāra ziņojumu par oksonoārdāmās plastmasas, tostarp oksonoārdāmās plastmasas iepirkumu maisiņu, lietošanas ietekmi uz vidi (COM(2018)0035),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumu un dienestu darba dokumentu par aprites ekonomikas paketes īstenošanu — iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas (COM(2018)0032), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumu un dienestu darba dokumentu par aprites ekonomikas paketes īstenošanu — iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas (COM(2018)0032),

| — | ņemot vērā Komisijas ekodizaina darba plānu 2016.–2019. gadam (COM(2016)0773), jo īpaši mērķi noteikt precīzākas prasības attiecībā uz konkrētiem ražojumiem un horizontālākas prasības tādās jomās kā ražojumu ilgtspējība, labošanas iespējas, uzlabojumu iespējas, demontāžas koncepcija un atkārtotas izmantošanas un pārstrādes vienkāršība, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ekodizaina darba plānu 2016.–2019. gadam (COM(2016)0773), jo īpaši mērķi noteikt precīzākas prasības attiecībā uz konkrētiem ražojumiem un horizontālākas prasības tādās jomās kā ražojumu ilgtspējība, labošanas iespējas, uzlabojumu iespējas, demontāžas koncepcija un atkārtotas izmantošanas un pārstrādes vienkāršība,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumu “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” (COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumu “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku” (COM(2015)0614),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/849, ar ko groza Direktīvas 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem, 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/849, ar ko groza Direktīvas 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem, 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/850, ar ko groza Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/850, ar ko groza Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/851, ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/851, ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/852, ar ko groza Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/852, ar ko groza Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Direktīvu (ES) 2015/720, ar ko groza Direktīvu 94/62/EK attiecībā uz vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu patēriņa samazināšanu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 29. aprīļa Direktīvu (ES) 2015/720, ar ko groza Direktīvu 94/62/EK attiecībā uz vieglās plastmasas iepirkumu maisiņu patēriņa samazināšanu (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (6) (turpmāk “Ekodizaina direktīva”), un saskaņā ar šo direktīvu pieņemtās īstenošanas regulas un brīvprātīgās vienošanās, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (6) (turpmāk “Ekodizaina direktīva”), un saskaņā ar šo direktīvu pieņemtās īstenošanas regulas un brīvprātīgās vienošanās,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmumu Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmumu Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam (7),

| — | ņemot vērā Padomes 2017. gada 18. decembra secinājumus par ekoinovāciju: veicināt pāreju uz aprites ekonomiku, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2017. gada 18. decembra secinājumus par ekoinovāciju: veicināt pāreju uz aprites ekonomiku,

| — | ņemot vērā Eirobarometra 2017. gada oktobra speciālaptauju Nr. 468 par Eiropas iedzīvotāju attieksmi pret vidi, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eirobarometra 2017. gada oktobra speciālaptauju Nr. 468 par Eiropas iedzīvotāju attieksmi pret vidi,

| — | ņemot vērā Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesiju (COP21), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes nolīgumu par klimata pārmaiņām un Apvienoto Nāciju Organizācijas Vispārējās konvencijas par klimata pārmaiņām Pušu konferences 21. sesiju (COP21),

| — | ņemot vērā ANO rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, ko pieņēma ANO ilgtspējīgas attīstības samitā 2015. gada 25. septembrī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO rezolūciju “Pārveidosim mūsu pasauli: ilgtspējīgas attīstības programma 2030. gadam”, ko pieņēma ANO ilgtspējīgas attīstības samitā 2015. gada 25. septembrī,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku (8),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par ilgāku produktu derīguma laiku: priekšrocības patērētājiem un uzņēmumiem (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par ilgāku produktu derīguma laiku: priekšrocības patērētājiem un uzņēmumiem (9),

| — | ņemot vērā 2018. gada 16. janvāra rezolūciju par starptautisko okeānu pārvaldību — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība saistībā ar 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķiem (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 16. janvāra rezolūciju par starptautisko okeānu pārvaldību — okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība saistībā ar 2030. gada ilgtspējīgas attīstības mērķiem (10),

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A8-0262/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Zivsaimniecības komitejas atzinumu (A8-0262/2018),

| A. | tā kā plastmasa ir vērtīgs materiāls, ko plaši izmanto visās vērtības ķēdēs un kas noderīgs gan sabiedrībai, gan ekonomikai, ja to izmanto un pārvalda atbildīgi; |
| --- | --- |

A.

tā kā plastmasa ir vērtīgs materiāls, ko plaši izmanto visās vērtības ķēdēs un kas noderīgs gan sabiedrībai, gan ekonomikai, ja to izmanto un pārvalda atbildīgi;

| B. | tā kā patlaban plastmasas ražošanas, izmantošanas un izmešanas veidam ir raksturīgi videi, klimatam un ekonomikai postoši trūkumi un potenciāli negatīva ietekme gan uz cilvēku, gan dzīvnieku veselību; tā kā tāpēc galvenais uzdevums ir ražot un izmantot plastmasu atbildīgā un ilgtspējīgā veidā, lai samazinātu plastmasas atkritumu rašanos un samazinātu bīstamo vielu izmantošanu plastmasā, ja tas ir iespējams; tā kā šajā ziņā svarīga loma ir pētniecībai un inovācijai attiecībā uz jaunām tehnoloģijām un alternatīvām; |
| --- | --- |

B.

tā kā patlaban plastmasas ražošanas, izmantošanas un izmešanas veidam ir raksturīgi videi, klimatam un ekonomikai postoši trūkumi un potenciāli negatīva ietekme gan uz cilvēku, gan dzīvnieku veselību; tā kā tāpēc galvenais uzdevums ir ražot un izmantot plastmasu atbildīgā un ilgtspējīgā veidā, lai samazinātu plastmasas atkritumu rašanos un samazinātu bīstamo vielu izmantošanu plastmasā, ja tas ir iespējams; tā kā šajā ziņā svarīga loma ir pētniecībai un inovācijai attiecībā uz jaunām tehnoloģijām un alternatīvām;

| C. | tā kā šie trūkumi rada plašas sabiedrības bažas, proti, 74 % ES iedzīvotāju ir pauduši bažas par plastmasas ietekmi uz veselību un 87 % uztraucas par tās ietekmi uz vidi; |
| --- | --- |

C.

tā kā šie trūkumi rada plašas sabiedrības bažas, proti, 74 % ES iedzīvotāju ir pauduši bažas par plastmasas ietekmi uz veselību un 87 % uztraucas par tās ietekmi uz vidi;

| D. | tā kā pašreizējais politiskais impulss būtu jāizmanto, lai pārietu uz ilgtspējīgu aprites plastmasas ekonomiku, kas piešķir prioritāti plastmasas atkritumu rašanās novēršanai saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju; |
| --- | --- |

D.

tā kā pašreizējais politiskais impulss būtu jāizmanto, lai pārietu uz ilgtspējīgu aprites plastmasas ekonomiku, kas piešķir prioritāti plastmasas atkritumu rašanās novēršanai saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju;

| E. | tā kā vairākas dalībvalstis jau ir ieviesušas valsts tiesību aktus, lai aizliegtu mikroplastmasu, ko ar nolūku pievieno kosmētikas līdzekļiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā vairākas dalībvalstis jau ir ieviesušas valsts tiesību aktus, lai aizliegtu mikroplastmasu, ko ar nolūku pievieno kosmētikas līdzekļiem;

| F. | tā kā Eiropas valstis ir eksportējušas plastmasas atkritumus, tostarp uz valstīm, kur ir nepietiekamas atkritumu apsaimniekošanas un pārstrādes sistēmas, kuras rada kaitējumu videi un apdraud veselību vietējās kopienās, jo īpaši atkritumu apstrādes darbiniekiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā Eiropas valstis ir eksportējušas plastmasas atkritumus, tostarp uz valstīm, kur ir nepietiekamas atkritumu apsaimniekošanas un pārstrādes sistēmas, kuras rada kaitējumu videi un apdraud veselību vietējās kopienās, jo īpaši atkritumu apstrādes darbiniekiem;

| G. | tā kā plastmasas atkritumi ir globāla problēma un ir vajadzīga starptautiska sadarbība, lai cīnītos ar šo problēmu; tā kā ES ir apņēmusies sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, no kuriem vairāki attiecas uz ilgtspējīgu plastmasas patēriņu un ražošanu nolūkā ierobežot ietekmi uz jūrām un zemi; |
| --- | --- |

G.

tā kā plastmasas atkritumi ir globāla problēma un ir vajadzīga starptautiska sadarbība, lai cīnītos ar šo problēmu; tā kā ES ir apņēmusies sasniegt ANO ilgtspējīgas attīstības mērķus, no kuriem vairāki attiecas uz ilgtspējīgu plastmasas patēriņu un ražošanu nolūkā ierobežot ietekmi uz jūrām un zemi;

| H. | tā kā pasaulē ikgadējais plastmasas ražošanas apjoms 2015. gadā sasniedza 322 miljonus tonnu un paredzams, ka nākamajos 20 gados plastmasas ražošana divkāršosies; |
| --- | --- |

H.

tā kā pasaulē ikgadējais plastmasas ražošanas apjoms 2015. gadā sasniedza 322 miljonus tonnu un paredzams, ka nākamajos 20 gados plastmasas ražošana divkāršosies;

| I. | tā kā Eiropas Savienībā katru gadu tiek radīti 25,8 miljoni tonnu plastmasas atkritumu; |
| --- | --- |

I.

tā kā Eiropas Savienībā katru gadu tiek radīti 25,8 miljoni tonnu plastmasas atkritumu;

| J. | tā kā ES tikai 30 % plastmasas atkritumu savāc pārstrādei; tā kā tikai 6 % no tirgū laistās plastmasas ir izgatavoti no pārstrādātas plastmasas; |
| --- | --- |

J.

tā kā ES tikai 30 % plastmasas atkritumu savāc pārstrādei; tā kā tikai 6 % no tirgū laistās plastmasas ir izgatavoti no pārstrādātas plastmasas;

| K. | tā kā atkritumu apglabāšana poligonos (31 %) un sadedzināšana (39 %) plastmasas atkritumiem joprojām ir augsta; |
| --- | --- |

K.

tā kā atkritumu apglabāšana poligonos (31 %) un sadedzināšana (39 %) plastmasas atkritumiem joprojām ir augsta;

| L. | tā kā aptuveni 95 % no plastmasas iepakojuma materiāla vērtības pašlaik no ekonomikas aizplūst, līdz ar to ik gadu radot zaudējumus EUR 70–105 miljardu apmērā; |
| --- | --- |

L.

tā kā aptuveni 95 % no plastmasas iepakojuma materiāla vērtības pašlaik no ekonomikas aizplūst, līdz ar to ik gadu radot zaudējumus EUR 70–105 miljardu apmērā;

| M. | tā kā ES 2030. gada plastmasas iepakojuma pārstrādes mērķis ir 55 %; |
| --- | --- |

M.

tā kā ES 2030. gada plastmasas iepakojuma pārstrādes mērķis ir 55 %;

| N. | tā kā plastmasas pārstrāde rada būtiskus ieguvumus klimata jomā, radot CO2 emisiju samazinājumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā plastmasas pārstrāde rada būtiskus ieguvumus klimata jomā, radot CO2 emisiju samazinājumu;

| O. | tā kā pasaulē katru gadu 5 līdz 13 miljoni tonnu plastmasas nonāk okeānos un ir aplēsts, ka līdz šim okeānos ir nonākuši vairāk nekā 150 miljoni tonnu plastmasas; |
| --- | --- |

O.

tā kā pasaulē katru gadu 5 līdz 13 miljoni tonnu plastmasas nonāk okeānos un ir aplēsts, ka līdz šim okeānos ir nonākuši vairāk nekā 150 miljoni tonnu plastmasas;

| P. | tā kā Eiropas Savienībā katru gadu jūrās un okeānos nonāk 150 000 līdz 500 000 tonnu plastmasas atkritumu; |
| --- | --- |

P.

tā kā Eiropas Savienībā katru gadu jūrās un okeānos nonāk 150 000 līdz 500 000 tonnu plastmasas atkritumu;

| Q. | tā kā saskaņā ar ANO minētajiem pētījumiem, ja nekas netiks darīts, 2050. gadā okeānos būs vairāk plastmasas nekā zivju; |
| --- | --- |

Q.

tā kā saskaņā ar ANO minētajiem pētījumiem, ja nekas netiks darīts, 2050. gadā okeānos būs vairāk plastmasas nekā zivju;

| R. | tā kā plastmasa veido 85 % no pludmaļu piedrazojuma un vairāk nekā 80 % no jūras piedrazojuma; |
| --- | --- |

R.

tā kā plastmasa veido 85 % no pludmaļu piedrazojuma un vairāk nekā 80 % no jūras piedrazojuma;

| S. | tā kā okeānā ir atrodami praktiski visu veidu plastmasas materiāli — gan Klusā okeāna atkritumu plankumā, kur vismaz 79 000 tonnu plastmasas peld 1,6 miljonu kvadrātkilometru platībā, gan planētas attālākajās vietās, piemēram, dziļi okeāna dzelmē un Arktikā; |
| --- | --- |

S.

tā kā okeānā ir atrodami praktiski visu veidu plastmasas materiāli — gan Klusā okeāna atkritumu plankumā, kur vismaz 79 000 tonnu plastmasas peld 1,6 miljonu kvadrātkilometru platībā, gan planētas attālākajās vietās, piemēram, dziļi okeāna dzelmē un Arktikā;

| T. | tā kā jūras piedrazojums nelabvēlīgi ietekmē arī saimniecisko darbību un cilvēku pārtikas ķēdi; |
| --- | --- |

T.

tā kā jūras piedrazojums nelabvēlīgi ietekmē arī saimniecisko darbību un cilvēku pārtikas ķēdi;

| U. | tā kā 90 % no visiem jūras putniem norij plastmasas daļiņas; |
| --- | --- |

U.

tā kā 90 % no visiem jūras putniem norij plastmasas daļiņas;

| V. | tā kā vēl nav pilnībā izprasta plastmasas atkritumu ietekme uz floru, faunu un cilvēka veselību; tā kā katastrofālā ietekme uz jūras dzīvniekiem ir dokumentēta un zināms, ka vairāk nekā 100 miljoni jūras dzīvnieku katru gadu okeānā iet bojā plastmasas atkritumu dēļ; |
| --- | --- |

V.

tā kā vēl nav pilnībā izprasta plastmasas atkritumu ietekme uz floru, faunu un cilvēka veselību; tā kā katastrofālā ietekme uz jūras dzīvniekiem ir dokumentēta un zināms, ka vairāk nekā 100 miljoni jūras dzīvnieku katru gadu okeānā iet bojā plastmasas atkritumu dēļ;

| W. | tā kā risinājumus jūras plastmasas apkarošanai nevar izdalīt no kopējās stratēģijas plastmasas jomā; tā kā Zvejas kontroles regulas (11) 48. pants, kas ietver pasākumus, lai veicinātu nozaudētu zvejas rīku izgūšanu, ir solis pareizajā virzienā, bet ir pārāk ierobežots, ņemot vērā to, ka dalībvalstīm ir atļauts atbrīvot lielāko daļu zvejas kuģu no minētā pienākuma, un ziņošanas prasību īstenošana joprojām ir zema; |
| --- | --- |

W.

tā kā risinājumus jūras plastmasas apkarošanai nevar izdalīt no kopējās stratēģijas plastmasas jomā; tā kā Zvejas kontroles regulas (11) 48. pants, kas ietver pasākumus, lai veicinātu nozaudētu zvejas rīku izgūšanu, ir solis pareizajā virzienā, bet ir pārāk ierobežots, ņemot vērā to, ka dalībvalstīm ir atļauts atbrīvot lielāko daļu zvejas kuģu no minētā pienākuma, un ziņošanas prasību īstenošana joprojām ir zema;

| X. | tā kā tiek apsvērts Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) finansējums projektiem Adrijas jūrā, piemēram, jauniem pārvaldības instrumentiem un labai praksei, lai mazinātu un, ja iespējams, izskaustu zvejas rīku pamešanu, kā arī piešķirtu zvejas flotēm jaunu lomu — sargāt jūru; |
| --- | --- |

X.

tā kā tiek apsvērts Eiropas teritoriālās sadarbības (ETS) finansējums projektiem Adrijas jūrā, piemēram, jauniem pārvaldības instrumentiem un labai praksei, lai mazinātu un, ja iespējams, izskaustu zvejas rīku pamešanu, kā arī piešķirtu zvejas flotēm jaunu lomu — sargāt jūru;

| Y. | tā kā dalībvalstis ir parakstījušas Starptautisko konvenciju par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (MARPOL), un tām būtu jācenšas pilnībā īstenot tās noteikumus; |
| --- | --- |

Y.

tā kā dalībvalstis ir parakstījušas Starptautisko konvenciju par kuģu izraisītā piesārņojuma novēršanu (MARPOL), un tām būtu jācenšas pilnībā īstenot tās noteikumus;

| Z. | tā kā “rēgu zveja” notiek tad, kad pazaudēti vai pamesti bioloģiski nenoārdāmi zvejas tīkli, lamatas un auklas sagūsta, iepin, ievaino, nomērdē badā un nogalina jūrā dzīvojošo sugu pārstāvjus; tā kā “rēgu zvejas” fenomenu izraisa zvejas rīku nozaudēšana un pamešana; tā kā Zivsaimniecības kontroles regula paredz obligātu zvejas rīku marķēšanu, kā arī nozaudētu zvejas rīku izziņošanu un izguvi; tā kā tādēļ daži zvejnieki pēc savas iniciatīvas atgriež ostā pazaudētus tīklus, kas izgūti jūrā; |
| --- | --- |

Z.

tā kā “rēgu zveja” notiek tad, kad pazaudēti vai pamesti bioloģiski nenoārdāmi zvejas tīkli, lamatas un auklas sagūsta, iepin, ievaino, nomērdē badā un nogalina jūrā dzīvojošo sugu pārstāvjus; tā kā “rēgu zvejas” fenomenu izraisa zvejas rīku nozaudēšana un pamešana; tā kā Zivsaimniecības kontroles regula paredz obligātu zvejas rīku marķēšanu, kā arī nozaudētu zvejas rīku izziņošanu un izguvi; tā kā tādēļ daži zvejnieki pēc savas iniciatīvas atgriež ostā pazaudētus tīklus, kas izgūti jūrā;

| AA. | tā kā, lai gan ir grūti precīzi novērtēt akvakultūras konkrēto daļu jūras piedrazojumā, tiek lēsts, ka 80 % no jūras piedrazojuma ir plastmasa un mikroplastmasa un ka aptuveni no 20 % līdz 40 % šo plastmasas atkritumu ir daļēji saistīti ar cilvēka darbību jūrā, tostarp komerckuģiem un kruīza kuģiem, bet pārējais nāk no sauszemes, un tā kā saskaņā ar nesenu FAO pētījumu (12) aptuveni 10 % ir no nozaudētiem un izmestiem zvejas rīkiem; tā kā pazaudēti un izmesti zvejas rīki ir viens no jūras plastmasas drazu komponentiem un tiek lēsts, ka 94 % no plastmasas, kas nokļūst okeānā, nonāk uz jūras gultnes, līdz ar to ir jāizmanto Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF), lai zvejnieki varētu tieši iesaistīties jūras piedrazojumu izgūšanas shēmās, nodrošinot tiem maksājumus vai citus finansiālus un materiālus stimulus; |
| --- | --- |

AA.

tā kā, lai gan ir grūti precīzi novērtēt akvakultūras konkrēto daļu jūras piedrazojumā, tiek lēsts, ka 80 % no jūras piedrazojuma ir plastmasa un mikroplastmasa un ka aptuveni no 20 % līdz 40 % šo plastmasas atkritumu ir daļēji saistīti ar cilvēka darbību jūrā, tostarp komerckuģiem un kruīza kuģiem, bet pārējais nāk no sauszemes, un tā kā saskaņā ar nesenu FAO pētījumu (12) aptuveni 10 % ir no nozaudētiem un izmestiem zvejas rīkiem; tā kā pazaudēti un izmesti zvejas rīki ir viens no jūras plastmasas drazu komponentiem un tiek lēsts, ka 94 % no plastmasas, kas nokļūst okeānā, nonāk uz jūras gultnes, līdz ar to ir jāizmanto Eiropas Jūrlietu un zivsaimniecības fonds (EJZF), lai zvejnieki varētu tieši iesaistīties jūras piedrazojumu izgūšanas shēmās, nodrošinot tiem maksājumus vai citus finansiālus un materiālus stimulus;

| AB. | tā kā katru gadu ES vidē nonāk 75 000 līdz 300 000 tonnu mikroplastmasas, tostarp mikroplastmasa, kas ar nolūku pievienota plastmasas produktiem, mikroplastmasa, kas izdalās produktu izmantošanas laikā, un mikroplastmasa, kas rodas plastmasas produktu sairšanā; |
| --- | --- |

AB.

tā kā katru gadu ES vidē nonāk 75 000 līdz 300 000 tonnu mikroplastmasas, tostarp mikroplastmasa, kas ar nolūku pievienota plastmasas produktiem, mikroplastmasa, kas izdalās produktu izmantošanas laikā, un mikroplastmasa, kas rodas plastmasas produktu sairšanā;

| AC. | tā kā mikroplastmasa un nanodaļiņas rada specifiskas problēmas publiskajai politikai; |
| --- | --- |

AC.

tā kā mikroplastmasa un nanodaļiņas rada specifiskas problēmas publiskajai politikai;

| AD. | tā kā mikroplastmasa ir atrodama 90 % pudelēs pildītā ūdens; |
| --- | --- |

AD.

tā kā mikroplastmasa ir atrodama 90 % pudelēs pildītā ūdens;

| AE. | tā kā ir atzinīgi vērtējams Komisijas pieprasījums Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (ECHA) izskatīt zinātnisko pamatojumu ierobežot ar nolūku pievienotas mikroplastmasas izmantošanu patērētājiem vai profesionāļiem paredzētos produktos; |
| --- | --- |

AE.

tā kā ir atzinīgi vērtējams Komisijas pieprasījums Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (ECHA) izskatīt zinātnisko pamatojumu ierobežot ar nolūku pievienotas mikroplastmasas izmantošanu patērētājiem vai profesionāļiem paredzētos produktos;

| AF. | tā kā ir atzinīgi vērtējams Komisijas pieprasījums ECHA sagatavot priekšlikumu par iespējamam ierobežojumam attiecībā uz oksonoārdāmu plastmasu; |
| --- | --- |

AF.

tā kā ir atzinīgi vērtējams Komisijas pieprasījums ECHA sagatavot priekšlikumu par iespējamam ierobežojumam attiecībā uz oksonoārdāmu plastmasu;

| AG. | tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 311. pantu jaunu pašu resursu ieviešana ir pakļauta īpašai likumdošanas procedūrai, kurā nepieciešama vienprātība starp dalībvalstīm un apspriešanās ar Parlamentu, |
| --- | --- |

AG.

tā kā saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 311. pantu jaunu pašu resursu ieviešana ir pakļauta īpašai likumdošanas procedūrai, kurā nepieciešama vienprātība starp dalībvalstīm un apspriešanās ar Parlamentu,

Vispārīgas piezīmes

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā” (COM(2018)0028) kā soli virzienā uz ES pāreju no lineāras ekonomikas uz aprites ekonomiku; atzīst, ka plastmasai ir noderīga loma mūsu ekonomikā un ikdienā, taču vienlaikus tai ir ievērojami trūkumi; uzskata, ka tāpēc galvenais uzdevums ir ilgtspējīgā veidā pārvaldīt plastmasu visā vērtības ķēdē un tādējādi mainīt veidu, kādā mēs ražojam un lietojam plastmasu, lai vērtība tiktu saglabāta mūsu ekonomikā, nekaitējot videi, klimatam un sabiedrības veselībai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka Atkritumu pamatdirektīvā noteiktajai plastmasas atkritumu rašanās prevencijai vajadzētu būt pirmajai prioritātei saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju; turklāt uzskata, ka mūsu plastmasas pārstrādes ievērojamai palielināšanai ir būtiska nozīme ilgtspējīgas ekonomikas izaugsmes atbalstīšanā, kā arī vides un sabiedrības veselības aizsardzībā; aicina visas ieinteresētās personas uzskatīt, ka nesenais Ķīnas aizliegums importēt plastmasas atkritumus rada izdevību investēt plastmasas atkritumu prevencijā, tostarp stimulēt atkārtotu izmantošanu un aprites produktu izstrādi, un investēt mūsdienīgās iekārtās plastmasas vākšanai, šķirošanai un otrreizējai pārstrādei Eiropas Savienībā; uzskata, ka ir svarīgi apmainīties ar paraugpraksi šajā jomā, jo īpaši attiecībā uz MVU; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ir pārliecināts, ka stratēģija attiecībā uz plastmasu būtu jāizmanto arī kā līdzeklis, ar ko stimulēt jaunus, gudrus, ilgtspējīgus un cirkulārus modeļus uzņēmējdarbībā, ražošanā un patēriņā, aptverot visu vērtības ķēdi saskaņā ar ANO ilgtspējīgas attīstības mērķi Nr. 12 par ilgtspējīgu patēriņu un ražošanu un internalizējot ārējās izmaksas; aicina Komisiju šajā nolūkā stiprināt skaidru saikni starp Savienības atkritumu, ķīmisko vielu un produktu politiku, tostarp izstrādājot netoksisku materiālu ciklus, kā paredzēts 7. vides rīcības programmā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | aicina Komisiju izstrādāt aprites ekonomikas un bioekonomikas politiku laikposmam pēc 2020. gada, kuras pamatā būtu stingrs pētniecības un inovācijas stūrakmens, un nodrošināt, lai jaunajā daudzgadu finanšu shēmā (DFS) būtu pieejamas vajadzīgās saistību apropriācijas; jo īpaši uzsver pētniecības nozīmi, izstrādājot inovatīvus risinājumus un izprotot makro-, mikro- un nanoplastmasas ietekmi uz ekosistēmām un cilvēka veselību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka ir dažādu veidu plastmasa un dažādi plastmasas izmantošanas veidi un ka tāpēc atšķirīgām vērtības ķēdēm ir nepieciešama konkrētām — bieži vien atsevišķa produkta — vajadzībām atbilstoša pieeja, kas īstenojama, ar dažādiem kompleksiem risinājumiem ņemot vērā ietekmi uz vidi, pieejamās alternatīvas un vietējas un reģionālas prasības un nodrošinot, ka tiek apmierinātas funkcionālās vajadzības; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka ir nepieciešama visu ieinteresēto personu vienota un koordinēta rīcība visas vērtības ķēdes garumā, lai gūtu panākumus un sasniegtu ekonomikai, videi, klimatam un veselībai labvēlīgu rezultātu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver, ka atkritumu rašanās samazināšana ir kopīga atbildība un ka joprojām ir svarīgs uzdevums no vispārēja rakstura bažām par plastmasas atkritumiem pāriet pie publiskas atbildības; uzsver, ka šajā ziņā svarīgi ir izstrādāt jaunus patēriņa modeļus, stimulējot patērētāju paradumu maiņu; prasa palielināt patērētāju informētību par plastmasas atkritumu radītā piesārņojuma ietekmi, prevencijas un pienācīgas atkritumu apsaimniekošanas svarīgumu un pastāvošajām alternatīvām; |
| --- | --- |

7.

No reciklēšanai piemērota dizaina uz apritei piemērotu dizainu

| 8. | aicina dalībvalstu kompetentās iestādes nodrošināt, ka pilnībā tiek īstenots un piemērots viss produktu jomas un atkritumu jomas acquis; norāda, ka ES tikai 30 % plastmasas atkritumu savāc pārstrādei, kā rezultātā milzīgs daudzums resursu tiek izšķērdēts; uzsver, ka no 2030. gada plastmasa vairs netiks pieņemta poligonos un ka dalībvalstīm plastmasas atkritumi ir jāapsaimnieko saskaņā ar Direktīvā 2008/98/EK paredzētajiem noteikumiem; atkārtoti norāda, ka dalībvalstīm vajadzētu izmantot ekonomikas instrumentus un citus pasākumus, lai stimulētu atkritumu apsaimniekošanas hierarhijas piemērošanu; uzsver, cik svarīgas ir dalītās savākšanas un šķirošanas iekārtas, lai nodrošinātu augstas kvalitātes reciklēšanu un palielinātu kvalitatīvu otrreizējo izejvielu izmantošanu; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina visas nozares ieinteresētās personas pašlaik uzsākt konkrētu pasākumu veikšanu, lai izmaksefektīvā veidā vēlākais līdz 2030. gadam nodrošinātu, ka visus plastmasas iepakojuma veidus var izmantot atkārtoti vai reciklēt, savus zīmolus identificēt ar ilgtspējīgiem aprites uzņēmējdarbības modeļiem un savu tirgvedības spēku izmantot, lai popularizētu un iedzīvinātu ilgtspējīga aprites patēriņa ieradumus; aicina Komisiju uzraudzīt un novērtēt norises, veicināt labāko praksi un pārbaudīt ar vidi saistītus apgalvojumus, lai nepieļautu “zaļmaldināšanu”; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka pilsoniskā sabiedrība būtu pienācīgi jāiesaista un jāinformē, lai tā spētu prasīt ražošanas nozarei ievērot saistības un pienākumus; |
| --- | --- |

10.

| 11. | mudina Komisiju izpildīt savu pienākumu līdz 2020. gada beigām pārskatīt un pastiprināt Iepakojuma un izlietotā iepakojuma direktīvas pamatprasības, ņemot vērā dažādu iepakojuma materiālu relatīvās iezīmes saskaņā ar dzīves cikla novērtējumiem un jo īpaši pievēršoties prevencijai un apritei piemērotam dizainam; aicina Komisiju nākt klajā ar skaidrām, īstenojamām un efektīvām prasībām, tostarp attiecībā uz “izmaksefektīvā veidā atkārtoti izmantojamu un reciklējamu plastmasas iepakojumu” un uz pārmērīgu iepakojumu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina Komisiju noteikt, ka resursefektivitāte un cirkularitāte ir virsprincipi, norādot svarīgo lomu, kāda var būt cirkulāriem materiāliem, produktiem un sistēmām, tostarp arī attiecībā uz plastmasu, kas nav iepakojums; uzskata, ka to cita starpā var panākt ar paplašinātu ražotāju atbildību, izstrādājot produktu standartus, veicot dzīves cikla novērtējumus, paplašinot ekodizaina tiesisko regulējumu attiecībā uz visām galvenajām plastmasas produktu grupām, pieņemot ekomarķēšanas noteikumus un īstenojot produktu vides pēdas metodi; |
| --- | --- |

12.

Patiesi vienota tirgus veidošana reciklētai plastmasai

| 13. | norāda, ka ir dažādi iemesli, kāpēc Eiropas Savienībā reciklētas plastmasas izmantošana ir zemā līmenī, un ka to cita starpā izraisa zemas fosilā kurināmā cenas daļēji saistībā ar subsīdijām, uzticības trūkums un augstas kvalitātes piegāžu trūkums; uzsver, ka ir nepieciešams stabils otrreizējo izejvielu iekšējais tirgus, lai nodrošinātu pāreju uz aprites ekonomiku; aicina Komisiju novērst šķēršļus, ar kuriem saskaras šis tirgus, un radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus; |
| --- | --- |

13.

Kvalitātes standarti un verifikācija

| 14. | aicina Komisiju nevilcinoties nākt klajā ar priekšlikumu par kvalitātes standartiem, lai panāktu uzticēšanos otrreizējo plastmasas izejvielu tirgum un stimulētu šāda tirgus veidošanos; mudina Komisiju šo kvalitātes standartu izstrādē ņemt vērā atšķirīgas reciklēšanas pakāpes, kas ir savienojamas ar dažādu produktu funkcionalitāti, vienlaikus aizsargājot sabiedrības veselību, pārtikas nekaitīgumu un vidi; aicina Komisiju nodrošināt reciklēto materiālu drošu izmantošanu materiālos, kas nonāk saskarē ar pārtiku, un veicināt inovāciju; |
| --- | --- |

14.

| 15. | aicina Komisiju apsvērt paraugpraksi ar neatkarīgu trešās personas sertifikāciju un veicināt reciklēto materiālu sertificēšanu, jo verifikācija ir būtiska, lai veicinātu gan nozares, gan patērētāju uzticību reciklētiem materiāliem; |
| --- | --- |

15.

Reciklēti materiāli

| 16. | aicina visus nozares dalībniekus savu publisko apņemšanos vairāk izmantot reciklētu plastmasu pārvērst par oficiālu solījumu un veikt konkrētus pasākumus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka var būt vajadzīgi obligāti noteikumi par reciklētu materiālu izmantošanu, lai panāktu, ka palielinās otrreizējo izejvielu izmantošanas apjoms, kamēr reciklēto materiālu tirgi vēl nedarbojas; aicina Komisiju apsvērt iespēju ieviest minimālās reciklētā satura prasības specifiskos plastmasas produktos, ko laiž ES tirgū, vienlaikus ievērojot pārtikas nekaitīguma prasības; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina dalībvalstis apsvērt iespēju ieviest samazinātas likmes pievienotās vērtības nodokli (PVN) produktiem, kuri satur reciklētus materiālus; |
| --- | --- |

18.

Apritei piemērots iepirkums

| 19. | uzsver, ka iepirkums ir būtisks instruments pārejā uz aprites ekonomiku, jo tas spēj veicināt inovāciju uzņēmējdarbības modeļos un stiprināt resursefektīvu produktu un pakalpojumu izmantošanu; uzsver vietējo un reģionālo iestāžu lomu šajā ziņā; aicina Komisiju ES līmenī izveidot apmācības tīklu par apritei piemērotu iepirkumu un tādējādi izmantot pieredzi, kas gūta, īstenojot izmēģinājuma projektus; uzskata, ka ar šiem brīvprātīgajiem pasākumiem būtu jāpaver ceļš tam, ka, pamatojoties uz rūpīgu ietekmes novērtējumu, tiek pieņemti saistoši ES noteikumi un kritēriji par apritei piemērotu publisko iepirkumu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina dalībvalstis pakāpeniski atteikties no visiem nevēlamajiem stimuliem, kas ir vērsti pret augstāko iespējamo plastmasas reciklēšanas līmeņu sasniegšanu; |
| --- | --- |

20.

Mijiedarbība starp atkritumu jomu un ķīmisko vielu jomu

| 21. | aicina dalībvalstu kompetentās iestādes optimizēt importētu materiālu un produktu kontroles pasākumus, lai panāktu, ka tiek ievērots ES regulējums ķīmisko vielu un produktu jomā un ka ir nodrošināta šī regulējuma izpilde; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda uz Eiropas Parlamenta rezolūciju par aprites ekonomikas tiesību aktu paketes īstenošanu — iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas; |
| --- | --- |

22.

Pasākumi, ar ko novērš plastmasas atkritumu rašanos

Vienreiz lietojami plastmasas izstrādājumi

| 23. | norāda, ka nav panacejas, ar ko novērst vienreiz lietojamu plastmasas izstrādājumu kaitīgo ietekmi uz vidi, un uzskata, ka tāpēc šī sarežģītā jautājuma atrisināšanai ir vajadzīga gan brīvprātīgu, gan regulatīvu pasākumu kombinācija, kā arī patērētāju informētības, uzvedības un līdzdalības pārmaiņas; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pieņem zināšanai pasākumus, kas jau veikti dažās dalībvalstīs, un tāpēc atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu par īpašu tiesisko regulējumu ar mērķi samazināt dažu plastmasas produktu ietekmi uz vidi, jo īpaši attiecībā uz vienreizlietojamo plastmasu; uzskata, ka šim priekšlikumam būtu jāveicina ievērojams samazinājums attiecībā uz jūras piedrazojumu, no kura vairāk nekā 80 % ir plastmasa, tādējādi atbalstot Ilgtspējīgas attīstības programmas 2030. gadam mērķi novērst un ievērojami mazināt visu veidu jūras piesārņojumu; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka ir svarīgi, lai šajā regulējumā dalībvalstu kompetentajām iestādēm būtu piedāvāts ar vienotā tirgus integritāti saderīgu vērienīgu pasākumu klāsts, kam ir patiesi labvēlīga ietekme uz vidi un sociālekonomiskā ietekme un kas nodrošina patērētājiem nepieciešamo funkcionalitāti; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzīst, ka vienreizlietojamo plastmasas produktu samazināšana un ierobežošana var radīt iespējas ilgtspējīgiem uzņēmējdarbības modeļiem; |
| --- | --- |

26.

| 27. | norāda uz darbu, kas turpinās saskaņā ar parasto likumdošanas procedūru attiecībā uz šo priekšlikumu; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka ir dažādi ceļi, kā sasniegt augstus dalītas savākšanas un pārstrādes rādītājus un samazināt plastmasas atkritumu daudzumu, tostarp ražotāja paplašinātas atbildības (RPA) shēmas ar modulētiem maksājumiem, depozīta kompensācijas shēmas un palielināta sabiedrības informētība; atzīst dažādās dalībvalstīs izveidoto režīmu priekšrocības un potenciālu paraugprakses apmaiņai starp dalībvalstīm; uzsver, ka konkrētas shēmas izvēle joprojām ir dalībvalsts kompetentās iestādes ziņā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atzinīgi vērtē to, ka Direktīva 94/62/EK nosaka, ka dalībvalstīm līdz 2024. gada beigām ir jāievieš obligātas RPA shēmas visam iepakojumam, un aicina Komisiju izvērtēt iespēju šo pienākumu attiecināt arī uz citiem plastmasas produktiem saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EK 8. un 8.a pantu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | pieņem zināšanai Komisijas priekšlikumu par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (COM(2018)0325) attiecībā uz iemaksu, kuras pamatā ir nereciklēta plastmasas iepakojuma atkritumi; uzsver, ka iespējamās iemaksas ietekmei jābūt saskaņotai ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju; tādēļ uzsver, ka prioritāte būtu jāpiešķir atkritumu rašanās prevencijai; |
| --- | --- |

30.

| 31. | aicina Komisiju un dalībvalstis pievienoties un atbalstīt starptautisko koalīciju plastmasas maisiņu piesārņojuma samazināšanai, kas tika izveidota ANO Klimata pārmaiņu konferences 22. sanāksmē 2016. gada novembrī Marrākešā; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka lielveikaliem ir būtiska loma vienreizlietojamas plastmasas samazināšanā Eiropas Savienībā; atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā “lielveikalu ejas bez plastmasas”, kas paver lielveikaliem iespējas testēt kompostējamus biomateriālus kā plastmasas iepakojuma alternatīvas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu direktīvai par ostas atkritumu pieņemšanas iekārtām (COM(2018)0033) ar mērķi ievērojami samazināt zvejniekiem slogu un izmaksas saistībā ar zvejas rīku un plastmasas atkritumu atvešanu atpakaļ uz ostu; uzsver, cik nozīmīga varētu būt zvejnieku loma, jo īpaši zvejas laikā jūrā vācot plastmasas atkritumus un nododot tos ostā, kur notiek pienācīga atkritumu apsaimniekošana; uzsver, ka Komisijai un dalībvalstīm būtu jāstimulē šī darbība, lai par to apsaimniekošanu nebūtu jāmaksā zvejniekam; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas 2017. gada izvērtēšanas un īstenošanas ziņojumā nav iekļauta Zvejniecības kontroles regulas 48. panta 3. punkta īstenošana attiecībā uz izgūšanas un ziņošanas pienākumu nozaudētu zvejas rīku gadījumā; uzsver, ka nepieciešams sīki izvērtēt Zvejas kontroles regulas prasību īstenošanu attiecībā uz zvejas rīkiem; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus atbalstīt atkritumu savākšanas plānus jūrā, ja iespējams, iesaistot zvejas kuģus, un ieviest jūras piedrazojuma uzņemšanas un apglabāšanas iekārtas, kā arī nolietotu tīklu pārstrādes shēmu; aicina Komisiju un dalībvalstis ciešā sadarbībā ar zvejniecības nozari izmantot FAO brīvprātīgi īstenojamās vadlīnijas attiecībā uz zvejas rīku marķēšanu, lai apkarotu “rēgu zvejniecību”; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus uzlabot datu vākšanu attiecībā uz plastmasas piedrazojumu jūrā, izveidojot un īstenojot ES mēroga obligātu digitālās ziņošanas sistēmu par nozaudētajiem zvejas rīkiem no konkrētiem kuģiem, lai atbalstītu atgūšanas pasākumus, izmantojot datus no reģionālajām datubāzēm, lai apmainītos ar informāciju Eiropas datubāzē, ko pārvalda Eiropas Zivsaimniecības kontroles aģentūra vai attīstīt SafeSeaNet sistēmu par lietotājiem draudzīgu ES mēroga sistēmu, kas dotu iespēju zvejniekiem ziņot par nozaudētajiem zvejas rīkiem; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka dalībvalstīm ir jāpieliek lielākas pūles izstrādāt stratēģijas un plānus ar mērķi samazināt zvejas rīku pamešanu jūrā, piemēram, ar EJZF dotācijām, struktūrfondiem un ETS atbalstu un ar nepieciešamās pakāpes aktīvu reģionālo iesaisti; |
| --- | --- |

37.

Bioloģiskas izcelsmes plastmasa, bioloģiskā noārdīšanās un kompostējamība

| 38. | stingri atbalsta to, ka Komisijai ir jāizvirza skaidri papildu standarti, saskaņoti noteikumi un definīcijas par bioloģiskas izcelsmes saturu, bioloģisko noārdīšanos (no izejvielas neatkarīga īpašība) un kompostējamību, lai novērstu maldīgus priekšstatus un pārpratumus un patērētājiem sniegtu skaidru informāciju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | uzsver, ka ilgtspējīgas bioekonomikas sekmēšana var palīdzēt mazināt Eiropas atkarību no importētajām izejvielām; uzsver bioloģiskās un bioloģiski noārdāmās plastmasas potenciālo lomu gadījumos, kad ir pierādīts, ka tā ir lietderīga no dzīves cikla viedokļa; uzskata, ka bioloģiskā noārdīšanās ir jānovērtē attiecīgos reālos apstākļos; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka bioloģiski noārdāma un kompostējama plastmasa var palīdzēt īstenot pāreju uz aprites ekonomiku, bet to nevar uzskatīt par risinājumu cīņā pret jūras piedrazojumu vai attaisnojumu nevajadzīgiem vienreizlietojamiem pielietojumiem; tāpēc aicina Komisiju izstrādāt skaidrus kritērijus attiecībā uz noderīgiem produktiem, kuri satur bioloģiski noārdāmu plastmasu, un to izmantošanas veidiem, tostarp izmantošanu iepakojumā un pielietojumu lauksaimniecībā; prasa veikt turpmāku pētniecību un izstrādi šajā jautājumā; uzsver, ka pret bioloģiski noārdāmu un bioloģiski nenoārdāmu plastmasu ir jāizturas atšķirīgi, ņemot vērā atkritumu pareizu apsaimniekošanu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka no bioloģiskām izejvielām iegūta plastmasa sniedz iespējas daļēji diferencēt sākotnējās izejvielas, un šajā ziņā pieprasa lielākas investīcijas pētniecībā un izstrādē; atzīst, ka tirgū jau ir pieejami inovatīvi bioloģiskas izcelsmes materiāli; uzsver, ka ir vajadzīga neitrāla un vienlīdzīga attieksme pret aizstājējmateriāliem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | prasa līdz 2020. gadam ES pilnībā aizliegt oksonoārdāmu plastmasu, jo šis plastmasas veids nav pienācīgi bioloģiski noārdāms, nav kompostējams, negatīvi ietekmē tradicionālās plastmasas otrreizējo pārstrādi un nesniedz pārbaudītu labumu videi; |
| --- | --- |

42.

Mikroplastmasa

| 43. | aicina Komisiju līdz 2020. gadam ieviest aizliegumu attiecībā uz mikroplastmasu kosmētikā, ķermeņa kopšanas līdzekļos, mazgāšanas līdzekļos un tīrīšanas līdzekļos; turklāt aicina ECHA izvērtēt un vajadzības gadījumā sagatavot aizliegumu attiecībā uz mikroplastmasu, ko apzināti pievieno citiem produktiem, ņemot vērā to, vai ir pieejamas dzīvotspējīgas alternatīvas; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju produktu jomas tiesību aktos noteikt prasību minimumu, ar ko būtiski samazināt mikroplastmasas piesārņojuma rašanās avotus, un tas jo īpaši attiecas uz tekstilizstrādājumiem, riepām, krāsām un cigarešu izsmēķiem; |
| --- | --- |

44.

| 45. | ņem vērā tādus labas prakses piemērus kā Operation Clean Sweep un dažādas iniciatīvas par piesārņojuma ar granulām izskaušanu; uzskata, ka ir iespējams izveidot šādas iniciatīvas gan ES, gan globālā līmenī; |
| --- | --- |

45.

| 46. | aicina Komisiju pašlaik notiekošajā Ūdens pamatdirektīvas un Plūdu direktīvas atbilstības pārbaudes procesā saistībā ar notekūdeņu attīrīšanu un nokrišņu ūdens apsaimniekošanu izanalizēt gan makroplastmasas, gan mikroplastmasas veidošanās avotus, izplatību, turpmākas pastāvēšanas iespējas un radīto ietekmi; turklāt aicina dalībvalstu kompetentās iestādes un Komisiju nodrošināt Komunālo notekūdeņu attīrīšanas direktīvas un Jūras stratēģijas pamatdirektīvas pilnīgu īstenošanu un izpildi; papildus aicina Komisiju atbalstīt pētniecību notekūdeņu dūņu attīrīšanas un ūdens attīrīšanas tehnoloģiju jomā; |
| --- | --- |

46.

Zinātniskā izpēte un inovācija

| 47. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu, ka programmā “Apvārsnis 2020” papildus tiks investēti EUR 100 miljoni, lai veicinātu investīcijas resursefektīvos un aprites risinājumos, piemēram, attiecībā uz prevencijas un dizaina iespējām, izejvielu dažādošanu un inovatīvām reciklēšanas tehnoloģijām, piemēram, molekulāro un ķīmisko reciklēšanu, kā arī mehāniskās reciklēšanas uzlabošanu; uzsver jaunuzņēmumu inovatīvo potenciālu šajā jomā; atbalsta stratēģiskās pētniecības inovācijas programmas izveidošanu attiecībā uz materiālu cirkularitāti, īpašu uzmanību pievēršot plastmasai un plastmasu saturošiem materiāliem un ne tikai iepakojumā, lai virzītu turpmākos finansēšanas lēmumus programmā “Apvārsnis Eiropa”; norāda, ka būs nepieciešams atbilstīgs finansējums, lai palīdzētu piesaistīt privātās investīcijas; uzsver, ka publiskā un privātā sektora partnerības var palīdzēt paātrināt pāreju uz aprites ekonomiku; |
| --- | --- |

47.

| 48. | uzsver lielo potenciālu, kas saistīts ar digitalizācijas programmas un aprites ekonomikas programmas sasaisti; uzsver, ka ir jānovērš regulatīvie šķēršļi, kas kavē inovāciju, un aicina Komisiju izskatīt iespējamos ES inovācijas darījumus, lai sasniegtu mērķus, kuri izklāstīti stratēģijā attiecībā uz plastmasu un plašākā aprites ekonomikas programmā; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju, dalībvalstis un reģionus atbalstīt inovatīvu zvejas rīku izmantošanu, veicinot to, lai zvejnieki vecos tīklus mainītu pret jauniem un aprīkotu esošos tīklus ar atsekošanas sistēmām un sensoriem, kas saistīti ar viedtālruņu lietotnēm, radiofrekvences identifikācijas čipiem un kuģa atsekošanas sistēmām, lai kapteiņi varētu tos precīzāk izsekot un atgūt, ja tas nepieciešams; atzīst nozīmīgo lomu, kas var būt tehnoloģijai attiecībā uz to, lai novērstu plastmasas atkritumu nonākšanu jūrā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | prasa programmā “Apvārsnis Eiropa” iekļaut “no plastmasas brīva okeāna misiju”, lai izmantotu inovāciju nolūkā samazināt jūras vidē nonākošās plastmasas daudzumu un vākt plastmasu, kas atrodas okeānos; atkārtoti aicina apkarot jūras piedrazojumu (tostarp veikt prevenciju, palielināt zināšanas par okeāniem, palielināt informētību par vides problēmām, ko rada plastmasas piesārņojums un citi jūras piedrazojuma veidi, un par attīrīšanas kampaņām, piemēram, piedrazojuma zveju un pludmaļu tīrīšanu), kā minēts Komisijas un Savienības augstās pārstāves ārlietās un drošības politikas jautājumos 2016. gada 10. novembra kopīgajā paziņojumā “Starptautiskā okeānu pārvaldība: mūsu okeānu nākotnes veidošanas darbakārtība” (JOIN(2016)0049); prasa par jūras piedrazojumu veidot ES politikas dialogu starp politikas veidotājiem, ieinteresētajām personām un ekspertiem; |
| --- | --- |

50.

Globāla rīcība

| 51. | aicina ES uzņemties proaktīvu lomu, izstrādājot globālu protokolu par plastmasu, un nodrošināt iespēju integrēti un pārredzami izsekot dažādām gan ES, gan globālā līmenī īstenojamām saistībām; aicina Komisiju un dalībvalstis uzņemties aktīvu vadību darba grupā, ko Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides asambleja izveidoja 2017. gada decembrī, lai strādātu pie starptautiskiem pasākumiem cīņā pret jūras piedrazojumu ar plastmasu un mikroplastmasu; uzsver, ka jautājumiem par plastmasas piesārņojumu un atkritumu apsaimniekošanas spējām ir jābūt daļai no ES ārējās politikas satvara, ņemot vērā to, ka liela daļa plastmasas atkritumu nāk no Āzijas un Āfrikas valstīm; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina visas ES iestādes kopā ar ES Vides vadības un audita sistēmu koncentrēties uz prevenciju, rūpīgi pārbaudot savus iekšējos iepirkumu noteikumus un plastmasas atkritumu apsaimniekošanas praksi un ievērojami samazinot plastmasas atkritumu rašanos, jo īpaši aizstājot, samazinot un ierobežojot vienreizlietojamo plastmasu; |
| --- | --- |

52.

o

o o

| 53. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

53.

---

(1)  OV L 150, 14.6.2018., 93. lpp.

(2)  OV L 150, 14.6.2018., 100. lpp.

(3)  OV L 150, 14.6.2018., 109. lpp.

(4)  OV L 150, 14.6.2018., 141. lpp.

(5)  OV L 115, 6.5.2015., 11. lpp.

(6)  OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.

(7)  OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.

(8)  OV C 265, 11.8.2017., 65. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0287.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0004.

(11)  OV L 343, 22.12.2009., 1. lpp.

(12)  Pamesti, nozaudēti vai citādi izmesti zvejas rīki

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/146 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/146

---

P8_TA(2018)0353

Iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par aprites ekonomikas paketes īstenošanu: iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas (2018/2589(RSP))

(2019/C 433/20)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. un 192. pantu attiecībā uz cilvēku veselības aizsardzību un vides kvalitātes saglabāšanu, aizsardzību un uzlabošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. un 192. pantu attiecībā uz cilvēku veselības aizsardzību un vides kvalitātes saglabāšanu, aizsardzību un uzlabošanu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/851, ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/851, ar ko groza Direktīvu 2008/98/EK par atkritumiem (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/849, ar ko groza Direktīvas 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem, 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/849, ar ko groza Direktīvas 2000/53/EK par nolietotiem transportlīdzekļiem, 2006/66/EK par baterijām un akumulatoriem, un bateriju un akumulatoru atkritumiem un 2012/19/ES par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/850, ar ko groza Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/850, ar ko groza Direktīvu 1999/31/EK par atkritumu poligoniem (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/852, ar ko groza Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 30. maija Direktīvu (ES) 2018/852, ar ko groza Direktīvu 94/62/EK par iepakojumu un izlietoto iepakojumu (4),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 18. decembra Regulu (EK) Nr. 1907/2006, kas attiecas uz ķimikāliju reģistrēšanu, vērtēšanu, licencēšanu un ierobežošanu (REACH) un ar kuru izveido Eiropas Ķimikāliju aģentūru (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (6),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Regulu (EK) Nr. 850/2004 par noturīgiem organiskajiem piesārņotājiem, ar ko groza Direktīvu 79/117/EEK (7),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/125/EK, ar ko izveido sistēmu, lai noteiktu ekodizaina prasības ar enerģiju saistītiem ražojumiem (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmumu Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (9), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 20. novembra Lēmumu Nr. 1386/2013/ES par vispārējo Savienības vides rīcības programmu līdz 2020. gadam “Labklājīga dzīve ar pieejamajiem planētas resursiem” (9),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumu par aprites ekonomikas paketes īstenošanu — iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas (COM(2018)0032), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumu par aprites ekonomikas paketes īstenošanu — iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas (COM(2018)0032),

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumam par aprites ekonomikas paketes īstenošanu — iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas (SWD(2018)0020), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu darba dokumentu, kas pievienots Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumam par aprites ekonomikas paketes īstenošanu — iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas (SWD(2018)0020),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumu “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā”(COM(2018)0028), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumu “Eiropas stratēģija attiecībā uz plastmasu aprites ekonomikā”(COM(2018)0028),

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 5. marta paziņojumu “Komisijas vispārējais ziņojums par REACH darbību un dažu elementu pārskatīšanu. Secinājumi un darbības”(COM(2018)0116), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 5. marta paziņojumu “Komisijas vispārējais ziņojums par REACH darbību un dažu elementu pārskatīšanu. Secinājumi un darbības”(COM(2018)0116),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu “Ekodizaina darba plāns 2016.–2019. gadam”(COM(2016)0773, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 30. novembra paziņojumu “Ekodizaina darba plāns 2016.–2019. gadam”(COM(2016)0773,

| — | ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumu “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku”(COM(2015)0614), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2015. gada 2. decembra paziņojumu “Noslēgt aprites loku — ES rīcības plāns pārejai uz aprites ekonomiku”(COM(2015)0614),

| — | ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu “Ceļvedis par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā”(COM(2011)0571), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2011. gada 20. septembra paziņojumu “Ceļvedis par resursu efektīvu izmantošanu Eiropā”(COM(2011)0571),

| — | ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par ilgāku produktu derīguma laiku: priekšrocības patērētājiem un uzņēmumiem (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 4. jūlija rezolūciju par ilgāku produktu derīguma laiku: priekšrocības patērētājiem un uzņēmumiem (10),

| — | ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par projektu Komisijas Īstenošanas lēmumam XXX, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 25. novembra rezolūciju par projektu Komisijas Īstenošanas lēmumam XXX, ar ko saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1907/2006 piešķir atļauju izmantot bis(2-etilheksil)ftalātu (DEHP) (11),

| — | ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku (12), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 9. jūlija rezolūciju par resursu lietderīgu izmantošanu — ceļā uz aprites ekonomiku (12),

| — | ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par Septītās vides rīcības programmas īstenošanu (13), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2018. gada 17. aprīļa rezolūciju par Septītās vides rīcības programmas īstenošanu (13),

| — | ņemot vērā Bāzeles Konvenciju par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Bāzeles Konvenciju par kontroli pār kaitīgo atkritumu robežšķērsojošo transportēšanu un to aizvākšanu,

| — | ņemot vērā Roterdamas Konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Roterdamas Konvenciju par iepriekš norunātas piekrišanas procedūru attiecībā uz dažām bīstamām ķīmiskām vielām un pesticīdiem starptautiskajā tirdzniecībā,

| — | ņemot vērā Stokholmas Konvenciju par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Stokholmas Konvenciju par noturīgajiem organiskajiem piesārņotājiem,

| — | ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par aprites ekonomikas paketes īstenošanu — iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas (O-000063/2018 – B8-0036/2018 un O-000064/2018 – B8-0037/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā jautājumus Padomei un Komisijai par aprites ekonomikas paketes īstenošanu — iespējas novērst ķīmisko vielu, produktu un atkritumu jomas tiesību aktu saskarē konstatētās problēmas (O-000063/2018 – B8-0036/2018 un O-000064/2018 – B8-0037/2018),

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas rezolūcijas priekšlikumu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 128. panta 5. punktu un 123. panta 2. punktu,

| A. | tā kā Septītajā vides rīcības programmā (7. VRP) ir paredzēts izstrādāt Savienības netoksiskas vides stratēģiju, lai nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta pakļaušana produktu, tostarp importētu produktu, sastāvā esošu ķīmisko vielu iedarbībai, lai tādējādi veicinātu netoksisku materiālu aprites ciklus, nodrošinot, ka reciklētos atkritumus var izmantot kā nozīmīgu, uzticamu izejvielu avotu Savienībā; |
| --- | --- |

A.

tā kā Septītajā vides rīcības programmā (7. VRP) ir paredzēts izstrādāt Savienības netoksiskas vides stratēģiju, lai nodrošinātu, ka tiek līdz minimumam samazināta pakļaušana produktu, tostarp importētu produktu, sastāvā esošu ķīmisko vielu iedarbībai, lai tādējādi veicinātu netoksisku materiālu aprites ciklus, nodrošinot, ka reciklētos atkritumus var izmantot kā nozīmīgu, uzticamu izejvielu avotu Savienībā;

| B. | tā kā Direktīvas (ES) 2018/851 9. pantā noteikts, ka dalībvalstu atkritumu rašanās novēršanas pasākumiem ir jāsamazina atkritumu rašanās, jo īpaši to atkritumu, kas nav piemēroti atkārtotai izmantošanai vai reciklēšanai; |
| --- | --- |

B.

tā kā Direktīvas (ES) 2018/851 9. pantā noteikts, ka dalībvalstu atkritumu rašanās novēršanas pasākumiem ir jāsamazina atkritumu rašanās, jo īpaši to atkritumu, kas nav piemēroti atkārtotai izmantošanai vai reciklēšanai;

| C. | tā kā Direktīvas (ES) 2018/851 9. pantā ir arī noteikts, ka ar šiem pasākumiem ir jāveicina bīstamo vielu satura samazināšanās materiālos un produktos, un jānodrošina, ka jebkura izstrādājuma piegādātājs, kā definēts REACH regulas 3. panta 33. punktā, sniedz informāciju Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (ECHA) saskaņā ar minētās regulas 33. panta 1. punktu un ka ECHA jāizveido un jāuztur datubāze ar šajā sakarā iesniegtajiem datiem, un atkritumu apstrādes operatoriem un pēc pieprasījuma arī patērētājiem jānodrošina piekļuve šai datubāzei; |
| --- | --- |

C.

tā kā Direktīvas (ES) 2018/851 9. pantā ir arī noteikts, ka ar šiem pasākumiem ir jāveicina bīstamo vielu satura samazināšanās materiālos un produktos, un jānodrošina, ka jebkura izstrādājuma piegādātājs, kā definēts REACH regulas 3. panta 33. punktā, sniedz informāciju Eiropas Ķimikāliju aģentūrai (ECHA) saskaņā ar minētās regulas 33. panta 1. punktu un ka ECHA jāizveido un jāuztur datubāze ar šajā sakarā iesniegtajiem datiem, un atkritumu apstrādes operatoriem un pēc pieprasījuma arī patērētājiem jānodrošina piekļuve šai datubāzei;

| D. | tā kā Direktīvas (ES) 2018/851 10. panta 5. punktā ir noteikts — ja nepieciešams panākt atbilstību atkārtotas izmantošanas, reciklēšanas un citu reģenerācijas darbību pienākumam un veicināt vai uzlabot reģenerāciju, dalībvalstīm pirms reģenerācijas vai tās laikā jāveic vajadzīgie pasākumi, lai atdalītu no bīstamajiem atkritumiem bīstamās vielas, to maisījumus un sastāvdaļas, ņemot vērā to apstrādi saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EC (14) par atkritumiem 4. un 13. pantu; |
| --- | --- |

D.

tā kā Direktīvas (ES) 2018/851 10. panta 5. punktā ir noteikts — ja nepieciešams panākt atbilstību atkārtotas izmantošanas, reciklēšanas un citu reģenerācijas darbību pienākumam un veicināt vai uzlabot reģenerāciju, dalībvalstīm pirms reģenerācijas vai tās laikā jāveic vajadzīgie pasākumi, lai atdalītu no bīstamajiem atkritumiem bīstamās vielas, to maisījumus un sastāvdaļas, ņemot vērā to apstrādi saskaņā ar Direktīvas 2008/98/EC (14) par atkritumiem 4. un 13. pantu;

| E. | tā kā Regulas (EK) Nr. 850/2004 7. panta 3. punktā noteikts, ka likvidēšanas vai reģenerācijas darbības, kas var novest pie IV pielikumā uzskaitīto vielu (noturīgo organisko piesārņotāju (NOP)) reģenerācijas, reciklēšanas, atgūšanas vai atkārtotas izmantošanas, ir jāaizliedz, |
| --- | --- |

E.

tā kā Regulas (EK) Nr. 850/2004 7. panta 3. punktā noteikts, ka likvidēšanas vai reģenerācijas darbības, kas var novest pie IV pielikumā uzskaitīto vielu (noturīgo organisko piesārņotāju (NOP)) reģenerācijas, reciklēšanas, atgūšanas vai atkārtotas izmantošanas, ir jāaizliedz,

Vispārīgi apsvērumi

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas 2018. gada 16. janvāra paziņojumu un dienestu darba dokumentu, kā arī notikušo apspriešanās procesu, bet sagaida ātru rīcību, lai novērstu saskarē konstatētās problēmas; atbalsta Komisijas piedāvāto visaptverošo redzējumu, kas atbilst 7. VRP mērķiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzskata, ka Komisijas primārajam mērķim vajadzētu būt novērst bīstamu ķīmisko vielu iekļūšanu materiālu aprites ciklā, panākt pilnīgu atbilstību starp tiesību aktiem, ar kuriem īsteno atkritumu un ķīmisko vielu rīcībpolitikas, un nodrošināt tiesību aktu labāku īstenošanu, vienlaikus novēršot minētās regulējuma nepilnības, kas varētu kavēt ilgtspējīgu ES aprites ekonomiku, tostarp jo īpaši attiecībā uz importētiem izstrādājumiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka patiesā aprites ekonomikā produktiem jābūt izstrādātiem tā, lai tie būtu uzlabojami, ilgizturīgi, remontējami, atkārtoti izmantojami un reciklējami, un vielas, kas rada bažas, tiktu izmantotas pēc iespējas mazāk; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atkārtoti uzsver, ka virzība uz aprites ekonomiku prasa stingri piemērot atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju un, ja iespējams, pakāpeniski jāizbeidz bažas raisošo vielu izmantošana, jo īpaši, ja pastāv vai tiks izstrādātas drošākas alternatīvas, lai tādējādi nodrošinātu netoksisku materiālu aprites ciklu attīstību, kas atvieglos reciklēšanu un ir būtiski, lai nodrošinātu funkcionējoša otrreizējo izejvielu tirgus stabilu attīstību; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju bez turpmākas kavēšanās izstrādāt netoksiskas vides Savienības stratēģiju, kā noteikts 7. VRP; |
| --- | --- |

5.

| 6. | aicina Komisiju un dalībvalstis ciešā sadarbībā ar ECHA pastiprināt regulatīvos pasākumus, lai veicinātu vielu, kuras rada ļoti lielas bažas, aizstāšanu un ierobežotu to vielu izmantošanu, kuras atbilstoši REACH un specifiskiem nozares vai produktu tiesību aktiem rada nepieņemamu apdraudējumu cilvēka veselībai vai videi, lai reciklētos atkritumus Savienībā varētu izmantot kā nozīmīgu, uzticamu izejvielu avotu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzsver vajadzību rast vietējos, valsts, reģionālos un Eiropas risinājumus, iesaistot visas ieinteresētās personas, lai identificētu bažas raisošās ķīmiskās vielas reciklēšanas plūsmās un izņemtu tās no šīm plūsmām; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina uzņēmumus pilnībā īstenot tālredzīgu holistisku pieeju attiecībā uz ķīmisko vielu progresīvu pārvaldību, izmantojot iespēju aizstāt toksiskās vielas produktos un piegādes ķēdēs un paātrinot un vadot tirgus inovācijas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka ķīmisko vielu, produktu un atkritumu apsaimniekošanas tiesību akti varētu radīt problēmas maziem un vidējiem uzņēmumiem (MVU); uzsver, ka veicot pasākumus, jāņem vērā šo uzņēmumu īpašā situācija, bet tajā pašā laikā nedrīkst apdraudēt cilvēka veselības un vides aizsardzības līmeni; norāda uz vajadzību sniegt skaidru un viegli pieejamu informāciju, lai nodrošinātu, ka MVU ir vajadzīgie priekšnoteikumi, lai pilnībā ievērotu visus tiesību aktus šajā jomā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata, ka gadījumā, ja pastāv tiesību aktu pārklāšanās risks, ir obligāti jānoskaidro saiknes, lai nodrošinātu saskaņotību un izmantotu iespējamo sinerģiju; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka ir ļoti svarīgi uzlabot pārredzamību attiecībā uz bažas raisošo vielu klātbūtni patēriņa produktos, lai panāktu sabiedrības uzticēšanos otrreizējo izejvielu drošumam; norāda, ka labāka pārredzamība vēl vairāk pastiprinātu stimulus pārtraukt izmantot bažas raisošās vielas; |
| --- | --- |

11.

Nepietiekama informācija par bažas raisošajām vielām produktos un atkritumos

| 12. | uzskata, ka vielas, kas rada bažas, ir tās, kas atbilst kritērijiem, kuri noteikti REACH regulas 57. pantā, kā vielas, kas rada ļoti lielas bažas, vielas, kas aizliegtas saskaņā ar Stokholmas Konvenciju (NOP), konkrētās ierobežotās vielas izstrādājumos, kas uzskaitītas REACH XVII pielikumā, un īpašas vielas, kuras reglamentē saskaņā konkrētiem tiesību aktiem nozaru/produktu jomā; |
| --- | --- |

12.

| 13. | atkārtoti aicina Komisiju pildīt savas saistības aizsargāt iedzīvotāju veselību un vidi no ķīmiskajām vielām, kas ir endokrīnie disruptori; sagaida, ka Komisija bez turpmākas kavēšanās sniegs savu stratēģiju attiecībā uz endokrīnajiem disruptoriem, lai līdz minimumam samazinātu ES pilsoņu pakļaušanu šādu vielu iedarbībai vēl papildus pesticīdiem un biocīdiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka visas bažas raisošās vielas būtu jāidentificē cik drīz vien iespējams un ka informācija, kas attiecas uz šīm vielām, tostarp par to sastāvu un koncentrāciju, būtu jādara pilnībā pieejama visām piegādes ķēdē iesaistītajām personām, pārstrādātājiem un sabiedrībai, vienlaikus ņemot vērā pastāvošās sistēmas un apsverot iespēju izmantot nozarei specifiskus vielu identificēšanas risinājumus; kā pirmo soli šajā virzienā atzinīgi vērtē jaunos noteikumus, kas ietverti Direktīvas (ES) 2018/851 par atkritumiem 9. pantā; |
| --- | --- |

14.

| 15. | šajā kontekstā aicina dalībvalstis un Komisiju kopā ar ECHA palielināt centienus, lai nodrošinātu, ka līdz 2020. gadam visas attiecīgās vielas, kas rada ļoti lielas bažas, tostarp vielas, kas atbilst līdzvērtīgu bažu līmeņa kritērijam, piemēram, endokrīnie disruptori un sensibilizatori, tiek iekļautas REACH kandidātvielu sarakstā, kā noteikts 7. VRP; |
| --- | --- |

15.

| 16. | uzskata, ka saskaņā ar spēkā esošajām prasībām attiecībā uz importu, kas noteiktas REACH regulā, identificēšanas sistēma būtu jāattiecina arī uz visiem tiem produktiem, kas importēti Savienībā un kas varētu saturēt vielas, kuras rada bažas; turklāt norāda uz to, cik svarīgi ir risināt jautājumu par nereģistrētām vielām importētos izstrādājumos; uzsver, ka attiecībā uz importētajiem izstrādājumiem ciešāk jāsadarbojas starptautiskā līmenī ar tādiem dalībniekiem kā Apvienoto Nāciju Organizācijas Vides programma (UNEP), trešās valstis, kam ir līdzīgas problēmas ar importētiem izstrādājumiem, un eksportētājvalstis; |
| --- | --- |

16.

| 17. | norāda, ka saskaņā ar secinājumiem, kas izklāstīti Komisijas otrajā REACH regulas pārskatīšanā, būtu jāuzlabo kvalitāte tiem ķīmisko vielu radītā apdraudējuma, lietojumu un iedarbības datiem, kas attiecas uz REACH reģistrācijas dokumentāciju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | uzskata, ka saskaņā ar REACH regulas 20. panta 2. punktu (reģistrācijas pilnīguma pārbaude) ECHA nedrīkstētu piešķirt piekļuvi tirgum ķīmiskām vielām, kurām ir nepilnīga un neatbilstoša reģistrācijas dokumentācija, un būtu jānodrošina, ka vajadzīgā informācija tiek iegūta pēc iespējas drīzāk; atgādina, ka ir svarīgi, ka reģistrācijas dokumentācijā sniegtā informācija ir precīza, adekvāta, pareiza, atbilstīga un uzticama; aicina ECHA pastiprināt centienus saistībā ar REACH regulas 41. pantu (reģistrācijas atbilstības pārbaude), lai vairs neatkārtotos situācijas ar neatbilstīgu dokumentāciju un nodrošinātu, ka attiecībā uz ķīmiskām vielām, kurām nav atbilstošas reģistrācijas dokumentācijas, tirgus piekļuve netiktu piešķirta; aicina reģistrētājus un dalībvalstis sniegt savu ieguldījumu, lai nodrošinātu, ka REACH reģistrācijas dokumentācija ir atbilstīga un tiek atjaunināta; |
| --- | --- |

18.

Jautājuma risināšana par vielu, kas rada bažas, klātbūtni reciklētos materiālos

| 19. | uzsver, ka Savienībai ir jānodrošina vienāda līmeņa cilvēka veselības un vides aizsardzība neatkarīgi no tā, vai produkti ir ražoti no primāriem vai reģenerētiem materiāliem; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atkārtoti atgādina, ka saskaņā ar atkritumu apsaimniekošanas hierarhiju atkritumu rašanās novēršana ir svarīgāka par reciklēšanu un ka attiecīgi reciklēšana nebūtu jāizmanto kā attaisnojums bīstamo vielu izmantošanas turpināšanai; |
| --- | --- |

20.

| 21. | uzskata, ka attiecībā uz visām primārām un otrreizējām izejvielām principā būtu jāpiemēro vieni un tie paši noteikumi; tomēr norāda, ka ne vienmēr ir iespējams nodrošināt, ka no reciklētajiem produktiem iegūti materiāli ir pilnīgi vienādi ar primārajiem izejmateriāliem; |
| --- | --- |

21.

| 22. | norāda, ka Savienības tiesību aktiem būtu jānodrošina, ka reciklēšana neturpina bīstamu vielu izmantošanu; ar bažām norāda, ka tiesību akti, kas aizliedz ķīmisko vielu klātbūtni produktos, tostarp importētos produktos, ir izkaisīti, nav ne sistemātiski, ne konsekventi un attiecas tikai uz ļoti nedaudzām vielām, produktiem un lietojumiem un bieži vien ar daudziem izņēmumiem; pauž nožēlu par to, ka nav gūti panākumi Savienības stratēģijas par netoksisku vidi izstrādē ar mērķi cita starpā samazināt vielu, kas rada bažas, ietekmi uz produktiem; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka iespēju reciklēt materiālus, kas satur vielas, kuras rada bažas, var paredzēt vienīgi tad, ja nav nekādu aizstājējmateriālu, kuros nav šādu vielu; uzskata, ka šāda reciklēšana jāveic slēgtos vai kontrolētos reciklācijas lokos, neapdraudot cilvēku veselību, tostarp darba ņēmēju veselību vai vidi; |
| --- | --- |

23.

| 24. | pauž cerību, ka inovatīva reciklēšanas prakse palīdzēs attīrīt atkritumus, kas satur bažas raisošās vielas; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzskata, ka jautājums par produktiem, kas satur palikušās vielas, būtu jārisina, izmantojot efektīvu reģistrācijas, identificēšanas un likvidācijas sistēmu; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzskata, ka vairāk nekā 80 % no produkta ietekmes uz vidi nosaka projektēšanas posmā, ka papildus REACH būtu jāizmanto Ekodizaina direktīva un citi produktus skaroši tiesību akti, lai ieviestu prasības aizstāt vielas, kas rada bažas; uzsver, ka toksisku vielu vai vielu, kas rada bažas, piemēram, NOP un endokrīno disruptoru, izmantošanu būtu īpaši jāapsver, ņemot vērā plašākus ekodizaina kritērijus, neskarot citas Savienības līmenī saskaņotas juridiskās prasības attiecībā uz šīm vielām; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, ka ir izšķiroši svarīgi nodrošināt vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES ražotiem un importētiem izstrādājumiem; uzskata, ka ES ražotie izstrādājumi nekādos apstākļos nedrīkst būt neizdevīgā stāvoklī; tādēļ prasa Komisijai nodrošināt to ierobežojumu savlaicīgu izmantošanu, kas noteikti REACH regulā un citos tiesību aktos par produktiem, lai uz ES ražotajiem un importētajiem produktiem attiektos vienādi noteikumi; īpaši uzsver, ka, pakāpeniski pārtraucot vai aizstājot vielas, kas rada ļoti lielas bažas, kuras izriet no atļaujas piešķiršanas shēmas saskaņā ar REACH regulu, vienlaikus jāpiemēro ierobežojumi, kurus piemēro paralēli; aicina dalībvalstu kompetentās iestādes pastiprināt importētu materiālu kontroles pasākumus, lai panāktu atbilstību REACH un tiesību aktiem par produktiem; |
| --- | --- |

27.

| 28. | uzsver, ka būtu jāuzlabo tiesību aktu par ķīmiskajām vielām un produktiem izpilde uz ES robežām; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzskata, ka, lai risinātu jautājumu par bažas raisošu vielu klātbūtni pārstrādātajos materiālos, būtu ieteicams ieviest produkta pasi kā līdzekli informēšanai par produktos izmantotajiem materiāliem un vielām; |
| --- | --- |

29.

Nenoteiktība attiecībā uz to, kā materiāli var pārstāt būt par atkritumiem

| 30. | uzsver, ka ir vajadzīgi skaidri ES noteikumi, kas precizē nosacījumus, kuri jāievēro, lai uz materiāliem vairs neattiektos atkritumu režīms, un ka ir vajadzīgi saskaņoti atkritumu cikla beigu kritēriji; uzskata, ka šādi skaidri ES noteikumi jāizstrādā tā, lai tie būtu praktiski izpildāmi arī MVU; |
| --- | --- |

30.

| 31. | uzskata, ka jāveic pasākumi ES līmenī, lai panāktu lielāku saskaņotību Atkritumu pamatdirektīvas noteikumu par atkritumu cikla beigām interpretācijā un īstenošanā dalībvalstīs, lai atvieglotu reģenerēto materiālu izmantošanu ES; |
| --- | --- |

31.

| 32. | aicina dalībvalstis un Komisiju pilnībā sadarboties jautājumā par atkritumu cikla beigu kritērijiem; |
| --- | --- |

32.

Grūtības ES atkritumu klasifikācijas metožu piemērošanā un ietekme uz materiālu reciklējamību (otrreizējās izejvielas)

| 33. | uzskata, ka noteikumiem par to, kā klasificēt atkritumus kā bīstamus vai nebīstamus, vajadzētu būt saskaņotiem ar noteikumiem par vielu un maisījumu klasificēšanu CLP regulā (klasificēšana, marķēšana un iepakošana), ņemot vērā atkritumu specifiku un to, kā tos apstrādā, un atzinīgi vērtē arī jaunos tehniskos norādījumus par atkritumu klasifikāciju; uzsver, ka jāturpina izstrādāt atkritumu un ķīmisko vielu klasifikācijas sistēmu, lai iekļautu apdraudējumu beigupunktus, kas rada lielas bažas, piemēram, lielu noturību, endokrīno disrupciju, bioakumulāciju vai neirotoksicitāti; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju attiecībā uz atkritumu plūsmu klasifikāciju precizēt CLP regulas pareizu interpretāciju, lai novērstu to atkritumu nepareizu klasificēšanu, kuri satur vielas, kas rada bažas; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka ES tiesību aktu par atkritumiem nepietiekamā izpilde ir nepieņemama un tai jāpievēršas prioritārā kārtā, tostarp izmantojot valstu ziņojumus vides politikas īstenošanas pārskatā, jo ir nepieciešama daudz saskaņotāka pieeja ķīmisko vielu un atkritumu klasifikācijas noteikumiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju nekavējoties pārskatīt Eiropas atkritumu sarakstu; |
| --- | --- |

36.

o

o o

| 37. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

37.

---

(1)  OV L 150, 14.6.2018., 109. lpp.

(2)  OV L 150, 14.6.2018., 93. lpp.

(3)  OV L 150, 14.6.2018., 100. lpp.

(4)  OV L 150, 14.6.2018., 141. lpp.

(5)  OV L 396, 30.12.2006., 1. lpp.

(6)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

(7)  OV L 158, 30.4.2004., 7. lpp.

(8)  OV L 285, 31.10.2009., 10. lpp.

(9)  OV L 354, 28.12.2013., 171. lpp.

(10)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0287.

(11)  OV C 366, 27.10.2017., 96. lpp.

(12)  OV C 265, 11.8.2017., 65. lpp.

(13)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2018)0100.

(14)  OV L 312, 22.11.2008., 3. lpp.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/153 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/153

---

P8_TA(2018)0354

Eiropas rīcības plāns pret mikrobu rezistenci pieejas "Viena veselība" ietvaros

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Eiropas “Viena veselība” rīcības plānu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai (2017/2254(INI))

(2019/C 433/21)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 168. pantu;

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2017. gada pamatnostādnes par medicīniski nozīmīgu antimikrobiālo līdzekļu izmantošanu attiecībā uz dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) 2017. gada pamatnostādnes par medicīniski nozīmīgu antimikrobiālo līdzekļu izmantošanu attiecībā uz dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus;

| — | ņemot vērā Eiropas Veterinārārstu federācijas 2016. gada 29. februāra ziņojumu, sniedzot atbildes uz Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) jautājumiem par antimikrobiālo līdzekļu izmantošanu attiecībā uz dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus (1); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Veterinārārstu federācijas 2016. gada 29. februāra ziņojumu, sniedzot atbildes uz Eiropas Zāļu aģentūras (EMA) un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) jautājumiem par antimikrobiālo līdzekļu izmantošanu attiecībā uz dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus (1);

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumus par nākamajiem soļiem saskaņā ar pieeju “Viena veselība”, lai apkarotu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušos rezistenci; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumus par nākamajiem soļiem saskaņā ar pieeju “Viena veselība”, lai apkarotu pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušos rezistenci;

| — | ņemot vērā Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumus par līdzsvara stiprināšanu farmācijas sistēmās ES un tās dalībvalstīs; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2016. gada 17. jūnija secinājumus par līdzsvara stiprināšanu farmācijas sistēmās ES un tās dalībvalstīs;

| — | ņemot vērā Padomes 2011. gada 6. jūnija secinājumus “Bērnu imunizācija — panākumi un problēmas bērnu imunizācijā Eiropā un turpmākā rīcība”, ko pieņēma ES dalībvalstu veselības ministri; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2011. gada 6. jūnija secinājumus “Bērnu imunizācija — panākumi un problēmas bērnu imunizācijā Eiropā un turpmākā rīcība”, ko pieņēma ES dalībvalstu veselības ministri;

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 6. decembra secinājumus par vakcināciju kā efektīvu līdzekli sabiedrības veselības jomā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 6. decembra secinājumus par vakcināciju kā efektīvu līdzekli sabiedrības veselības jomā;

| — | ņemot vērā 2015. gada 19. maija rezolūciju par drošāku veselības aprūpi Eiropā — pacientu drošības uzlabošana un cīņa pret mikrobu rezistenci (2); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2015. gada 19. maija rezolūciju par drošāku veselības aprūpi Eiropā — pacientu drošības uzlabošana un cīņa pret mikrobu rezistenci (2);

| — | ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par mikrobu problemātiku — mikrobu rezistences palielināšanās draudi (3); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2012. gada 11. decembra rezolūciju par mikrobu problemātiku — mikrobu rezistences palielināšanās draudi (3);

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2119/98/EK (4); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 22. oktobra Lēmumu Nr. 1082/2013/ES par nopietniem pārrobežu veselības apdraudējumiem un ar ko atceļ Lēmumu Nr. 2119/98/EK (4);

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. jūnija paziņojumu “Eiropas “Viena veselība” rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanai” (COM(2017)0339); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 29. jūnija paziņojumu “Eiropas “Viena veselība” rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences apkarošanai” (COM(2017)0339);

| — | Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par dzīvnieku labturības jauno stratēģiju 2016.–2020. gadam (5); |
| --- | --- |

—

Eiropas Parlamenta 2015. gada 26. novembra rezolūcija par dzīvnieku labturības jauno stratēģiju 2016.–2020. gadam (5);

| — | ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) izstrādāto Vispārējo vakcinācijas rīcības plānu (Global Vaccine Action Plan — GVAP), kuru 2012. gada maijā apstiprināja Pasaules Veselības asamblejas 194 dalībvalstis; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Veselības organizācijas (PVO) izstrādāto Vispārējo vakcinācijas rīcības plānu (Global Vaccine Action Plan — GVAP), kuru 2012. gada maijā apstiprināja Pasaules Veselības asamblejas 194 dalībvalstis;

| — | ņemot vērā PVO 2015.–2020. gada Eiropas Vakcinācijas rīcības plānu (EVAP); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā PVO 2015.–2020. gada Eiropas Vakcinācijas rīcības plānu (EVAP);

| — | ņemot vērā žurnālā “Food Protection Trends” (Pārtikas aizsardzības tendences) 2018. gadā publicēto vispārējas nozīmes dokumentu “Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) uzdevumi cīņā pret antimikrobiālo rezistenci (AMR)”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā žurnālā “Food Protection Trends” (Pārtikas aizsardzības tendences) 2018. gadā publicēto vispārējas nozīmes dokumentu “Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādes (EFSA) uzdevumi cīņā pret antimikrobiālo rezistenci (AMR)”;

| — | ņemot vērā Komisijas ceļvedi stratēģiskai pieejai farmaceitiskajiem produktiem vidē un šīs stratēģiskās pieejas pašreizējo projektu (6); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas ceļvedi stratēģiskai pieejai farmaceitiskajiem produktiem vidē un šīs stratēģiskās pieejas pašreizējo projektu (6);

| — | ņemot vērā ANO politisko deklarāciju, ko 2016. gada 21. septembrī pieņēma Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmē par antimikrobiālo rezistenci; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ANO politisko deklarāciju, ko 2016. gada 21. septembrī pieņēma Ģenerālās asamblejas augsta līmeņa sanāksmē par antimikrobiālo rezistenci;

| — | ņemot vērā Pasaules Bankas 2017. gada marta ziņojumu “Pret zālēm rezistentas infekcijas — drauds mūsu ekonomikas nākotnei”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pasaules Bankas 2017. gada marta ziņojumu “Pret zālēm rezistentas infekcijas — drauds mūsu ekonomikas nākotnei”;

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par veterinārajām zālēm (COM(2014)0558); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par veterinārajām zālēm (COM(2014)0558);

| — | ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2015. gada septembra ziņojumu “Antimikrobiālā rezistence G7 valstīs un ārpus tām: ekonomikas jautājumi, politika un rīcības varianti”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomiskās sadarbības un attīstības organizācijas (ESAO) 2015. gada septembra ziņojumu “Antimikrobiālā rezistence G7 valstīs un ārpus tām: ekonomikas jautājumi, politika un rīcības varianti”;

| — | ņemot vērā EMA/EFSA Kopīgo zinātnisko atzinumu par pasākumiem, lai samazinātu vajadzību izmantot pretmikrobu līdzekļus lopkopībā Eiropas Savienībā, kā arī to izraisītā ietekme uz pārtikas nekaitīgumu (RONAFA atzinums); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā EMA/EFSA Kopīgo zinātnisko atzinumu par pasākumiem, lai samazinātu vajadzību izmantot pretmikrobu līdzekļus lopkopībā Eiropas Savienībā, kā arī to izraisītā ietekme uz pārtikas nekaitīgumu (RONAFA atzinums);

| — | ņemot vērā septiņdesmitās Pasaules Veselības asamblejas 2017. gada 29. maija rezolūciju par sepses profilakses, diagnostikas un klīniskās pārvaldības uzlabošanu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā septiņdesmitās Pasaules Veselības asamblejas 2017. gada 29. maija rezolūciju par sepses profilakses, diagnostikas un klīniskās pārvaldības uzlabošanu;

| — | ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC)–EFSA–EMA pirmo kopīgo ziņojumu (JIACRA I), kas publicēts 2015. gadā, un otro kopīgo ziņojumu (JIACRA II), kas publicēts 2017. gadā, par integrētu analīzi attiecībā uz antimikrobiālo līdzekļu patēriņu un antimikrobiālās rezistences rašanos baktērijās no cilvēkiem un tiem dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Slimību profilakses un kontroles centra (ECDC)–EFSA–EMA pirmo kopīgo ziņojumu (JIACRA I), kas publicēts 2015. gadā, un otro kopīgo ziņojumu (JIACRA II), kas publicēts 2017. gadā, par integrētu analīzi attiecībā uz antimikrobiālo līdzekļu patēriņu un antimikrobiālās rezistences rašanos baktērijās no cilvēkiem un tiem dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus;

| — | ņemot vērā 2017. gada 2. marta rezolūciju par ES iespējām uzlabot zāļu pieejamību (7); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 2. marta rezolūciju par ES iespējām uzlabot zāļu pieejamību (7);

| — | ņemot vērā ECDC 2016. gada ziņojumu par antimikrobiālās rezistences uzraudzību Eiropā; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECDC 2016. gada ziņojumu par antimikrobiālās rezistences uzraudzību Eiropā;

| — | ņemot vērā ECDC un EFSA sagatavoto Eiropas Savienības kopsavilkuma ziņojumu par cilvēku, dzīvnieku un pārtikas zoonožu un indikatora baktēriju antimikrobiālo rezistenci 2016. gadā (8); |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ECDC un EFSA sagatavoto Eiropas Savienības kopsavilkuma ziņojumu par cilvēku, dzīvnieku un pārtikas zoonožu un indikatora baktēriju antimikrobiālo rezistenci 2016. gadā (8);

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu;

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0257/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0257/2018),

| A. | tā kā pārmērīga un nepareiza antibiotiku lietošana, jo īpaši lopkopībā (antibiotikas, ko lieto profilaksei un kā augšanas aktivatorus), un infekciju kontroles neapmierinoša prakse cilvēku un veterinārajā medicīnā pakāpeniski ir padarījusi antimikrobiālo rezistenci (AMR) par lielu apdraudējumu cilvēku un dzīvnieku veselībai; |
| --- | --- |

A.

tā kā pārmērīga un nepareiza antibiotiku lietošana, jo īpaši lopkopībā (antibiotikas, ko lieto profilaksei un kā augšanas aktivatorus), un infekciju kontroles neapmierinoša prakse cilvēku un veterinārajā medicīnā pakāpeniski ir padarījusi antimikrobiālo rezistenci (AMR) par lielu apdraudējumu cilvēku un dzīvnieku veselībai;

| B. | tā kā tiek lēsts, ka vismaz 20 % ar veselības aprūpi saistītu infekciju (HAI) var novērst, izmantojot pastāvīgas un daudzpusējas infekciju profilakses un kontroles programmas (9); |
| --- | --- |

B.

tā kā tiek lēsts, ka vismaz 20 % ar veselības aprūpi saistītu infekciju (HAI) var novērst, izmantojot pastāvīgas un daudzpusējas infekciju profilakses un kontroles programmas (9);

| C. | tā kā saprātīga antibiotiku lietošana un infekciju profilakse un kontrole visās veselības aprūpes nozarēs, tostarp dzīvnieku veselībā, ir stūrakmens pret antibiotikām rezistento baktēriju attīstības un pārneses efektīvai novēršanai; |
| --- | --- |

C.

tā kā saprātīga antibiotiku lietošana un infekciju profilakse un kontrole visās veselības aprūpes nozarēs, tostarp dzīvnieku veselībā, ir stūrakmens pret antibiotikām rezistento baktēriju attīstības un pārneses efektīvai novēršanai;

| D. | tā kā 50 % antibiotiku recepšu, kas paredzētas cilvēkiem, ir neatbilstošas un 25 % cilvēku lietoto antibiotiku nav izrakstītas pareizi; tā kā 30 % no slimnīcās ievietotajiem cilvēkiem lieto antibiotikas un multirezistentās baktērijas rada īpašu apdraudējumu slimnīcās, pansionātos un tiem pacientiem, kuru aprūpē ir jāizmanto tādas ierīces kā ventilatori un asins katetri; |
| --- | --- |

D.

tā kā 50 % antibiotiku recepšu, kas paredzētas cilvēkiem, ir neatbilstošas un 25 % cilvēku lietoto antibiotiku nav izrakstītas pareizi; tā kā 30 % no slimnīcās ievietotajiem cilvēkiem lieto antibiotikas un multirezistentās baktērijas rada īpašu apdraudējumu slimnīcās, pansionātos un tiem pacientiem, kuru aprūpē ir jāizmanto tādas ierīces kā ventilatori un asins katetri;

| E. | tā kā antibiotikas joprojām tiek izmantotas lopkopībā, lai novērstu slimības un kompensētu neapmierinošus higiēnas apstākļus, nevis lai tās izrakstītu nepieciešamības gadījumos, un tas veicina tādu pret antibiotikām rezistento baktēriju rašanos dzīvniekiem, kuras pēc tam var pārnest uz cilvēkiem; |
| --- | --- |

E.

tā kā antibiotikas joprojām tiek izmantotas lopkopībā, lai novērstu slimības un kompensētu neapmierinošus higiēnas apstākļus, nevis lai tās izrakstītu nepieciešamības gadījumos, un tas veicina tādu pret antibiotikām rezistento baktēriju rašanos dzīvniekiem, kuras pēc tam var pārnest uz cilvēkiem;

| F. | tā kā korelāciju starp rezistenci pret antibiotikām, kas konstatēta dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus (piemēram, broileriem), un to, ka liela daļa baktēriju izraisīto infekciju cilvēkiem izriet no darbībām ar šiem dzīvniekiem vai šo dzīvnieku gaļas sagatavošanas un lietošanas pārtikā, ir apstiprinājušas arī ES aģentūras (10); |
| --- | --- |

F.

tā kā korelāciju starp rezistenci pret antibiotikām, kas konstatēta dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus (piemēram, broileriem), un to, ka liela daļa baktēriju izraisīto infekciju cilvēkiem izriet no darbībām ar šiem dzīvniekiem vai šo dzīvnieku gaļas sagatavošanas un lietošanas pārtikā, ir apstiprinājušas arī ES aģentūras (10);

| G. | tā kā antibiotiku nepareiza lietošana samazina to efektivitāti un izraisa to, ka izplatās ļoti rezistenti mikrobi, kas ir īpaši rezistenti pret jaunākajām antibiotikām; tā kā saskaņā ar ESAO datiem AMR visā pasaulē katru gadu varētu būt izraisījusi aptuveni 700 000 nāves gadījumu; tā kā 25 000 šo nāves gadījumu iestājas ES un pārējie — ārpus ES, un tas nozīmē, ka sadarbībai attīstības politikā un AMR koordinācijā un uzraudzībā starptautiskā līmenī ir būtiska nozīme; |
| --- | --- |

G.

tā kā antibiotiku nepareiza lietošana samazina to efektivitāti un izraisa to, ka izplatās ļoti rezistenti mikrobi, kas ir īpaši rezistenti pret jaunākajām antibiotikām; tā kā saskaņā ar ESAO datiem AMR visā pasaulē katru gadu varētu būt izraisījusi aptuveni 700 000 nāves gadījumu; tā kā 25 000 šo nāves gadījumu iestājas ES un pārējie — ārpus ES, un tas nozīmē, ka sadarbībai attīstības politikā un AMR koordinācijā un uzraudzībā starptautiskā līmenī ir būtiska nozīme;

| H. | tā kā 2050. gadā AMR var izraisīt pat 10 miljonus nāves gadījumu gadā, ja netiks veikti nekādi pasākumi; tā kā 9 miljoni no šā aplēstā nāves gadījumu skaita iestātos ārpus ES — jaunattīstības valstīs, jo īpaši Āzijā un Āfrikā; tā kā infekcijas un rezistentas baktērijas izplatās viegli un tādēļ ir steidzami vajadzīga globāla rīcība; |
| --- | --- |

H.

tā kā 2050. gadā AMR var izraisīt pat 10 miljonus nāves gadījumu gadā, ja netiks veikti nekādi pasākumi; tā kā 9 miljoni no šā aplēstā nāves gadījumu skaita iestātos ārpus ES — jaunattīstības valstīs, jo īpaši Āzijā un Āfrikā; tā kā infekcijas un rezistentas baktērijas izplatās viegli un tādēļ ir steidzami vajadzīga globāla rīcība;

| I. | tā kā vakcinācija un ātrās diagnostikas instrumenti (RDT) var ierobežot antibiotiku nepamatotu lietošanu; tā kā RDT ļauj veselības aprūpes speciālistiem ātri diagnosticēt baktēriju vai vīrusu infekciju un tādējādi samazināt antibiotiku nepamatotu lietošanu un rezistences attīstības risku (11); |
| --- | --- |

I.

tā kā vakcinācija un ātrās diagnostikas instrumenti (RDT) var ierobežot antibiotiku nepamatotu lietošanu; tā kā RDT ļauj veselības aprūpes speciālistiem ātri diagnosticēt baktēriju vai vīrusu infekciju un tādējādi samazināt antibiotiku nepamatotu lietošanu un rezistences attīstības risku (11);

| J. | tā kā ļoti rezistentu baktēriju izplatības turpināšanās nākotnē varētu padarīt neiespējamu kvalitatīvu veselības aprūpi attiecībā uz invazīvām operācijām vai kvalitatīvu ārstēšanu dažām pacientu grupām, kurām ir nepieciešama staru terapija, ķīmijterapija un transplantācija; |
| --- | --- |

J.

tā kā ļoti rezistentu baktēriju izplatības turpināšanās nākotnē varētu padarīt neiespējamu kvalitatīvu veselības aprūpi attiecībā uz invazīvām operācijām vai kvalitatīvu ārstēšanu dažām pacientu grupām, kurām ir nepieciešama staru terapija, ķīmijterapija un transplantācija;

| K. | tā kā baktērijas pastāvīgi mainās, pētniecība un izstrāde (R&D) un regulatīvā vide ir sarežģīta, dažas specifiskas infekcijas ir reti sastopamas un gaidāmā atdeve no jaunajiem pretmikrobu līdzekļiem joprojām ir ierobežota; |
| --- | --- |

K.

tā kā baktērijas pastāvīgi mainās, pētniecība un izstrāde (R&D) un regulatīvā vide ir sarežģīta, dažas specifiskas infekcijas ir reti sastopamas un gaidāmā atdeve no jaunajiem pretmikrobu līdzekļiem joprojām ir ierobežota;

| L. | tā kā HAI ir saistītas ar profilakses pasākumu neesamību, kas rada pret antibiotikām rezistentas baktērijas un neapmierinošu higiēnas praksi, jo īpaši slimnīcās; tā kā ECDC lēš, ka ES aptuveni 4 miljoni pacientu katru gadu saslimst ar HAI un aptuveni 37 000 nāves gadījumu gadā ir tiešā veidā saistīti ar šīm infekcijām; tā kā nāves gadījumu skaits varētu būt pat vēl lielāks; tā kā ir pierādīts, ka iepriekš aplēstais ikgadējais 25 000 nāves gadījumu skaits Savienībā ir daudz par mazu; |
| --- | --- |

L.

tā kā HAI ir saistītas ar profilakses pasākumu neesamību, kas rada pret antibiotikām rezistentas baktērijas un neapmierinošu higiēnas praksi, jo īpaši slimnīcās; tā kā ECDC lēš, ka ES aptuveni 4 miljoni pacientu katru gadu saslimst ar HAI un aptuveni 37 000 nāves gadījumu gadā ir tiešā veidā saistīti ar šīm infekcijām; tā kā nāves gadījumu skaits varētu būt pat vēl lielāks; tā kā ir pierādīts, ka iepriekš aplēstais ikgadējais 25 000 nāves gadījumu skaits Savienībā ir daudz par mazu;

| M. | tā kā efektīvu antibiotiku nepieejamība jaunattīstības valstīs joprojām izraisa vairāk nāves gadījumu nekā AMR; tā kā pasākumi AMR novēršanai, kas pārāk daudz pievēršas antibiotiku pieejamības ierobežošanai, var saasināt jau tā smago zāļu nepieejamības krīzi, kas mūsdienās bērniem līdz piecu gadu vecumam katru gadu izraisa vairāk nekā vienu miljonu nāves gadījumu; tā kā pasākumiem AMR novēršanai ir jātiecas uz to, lai visiem nodrošinātu ilgtspējīgu zāļu pieejamību, proti, pieejamību tiem, kuriem šīs zāles ir vajadzīgas, bet ne citiem; |
| --- | --- |

M.

tā kā efektīvu antibiotiku nepieejamība jaunattīstības valstīs joprojām izraisa vairāk nāves gadījumu nekā AMR; tā kā pasākumi AMR novēršanai, kas pārāk daudz pievēršas antibiotiku pieejamības ierobežošanai, var saasināt jau tā smago zāļu nepieejamības krīzi, kas mūsdienās bērniem līdz piecu gadu vecumam katru gadu izraisa vairāk nekā vienu miljonu nāves gadījumu; tā kā pasākumiem AMR novēršanai ir jātiecas uz to, lai visiem nodrošinātu ilgtspējīgu zāļu pieejamību, proti, pieejamību tiem, kuriem šīs zāles ir vajadzīgas, bet ne citiem;

| N. | tā kā vairākās dalībvalstīs ir vērojams strauji augošs multirezistento sēnīšu līmenis, kas izraisa strauju hospitalizācijas ilguma palielināšanos un inficēto pacientu paaugstinātu mirstību; tā kā Amerikas Slimību kontroles un profilakses centrs pastiprināti brīdina par šo problēmu; tā kā šī konkrētā problēma acīmredzami nav iekļauta Eiropas “Vienas veselības” rīcības plānā pret AMR; |
| --- | --- |

N.

tā kā vairākās dalībvalstīs ir vērojams strauji augošs multirezistento sēnīšu līmenis, kas izraisa strauju hospitalizācijas ilguma palielināšanos un inficēto pacientu paaugstinātu mirstību; tā kā Amerikas Slimību kontroles un profilakses centrs pastiprināti brīdina par šo problēmu; tā kā šī konkrētā problēma acīmredzami nav iekļauta Eiropas “Vienas veselības” rīcības plānā pret AMR;

| O. | tā kā ir pierādīts, ka aktīvās skrīninga programmas, kurās izmanto RDT, būtiski veicina HAI pārvaldību un ierobežo to izplatību slimnīcās un starp pacientiem (12); |
| --- | --- |

O.

tā kā ir pierādīts, ka aktīvās skrīninga programmas, kurās izmanto RDT, būtiski veicina HAI pārvaldību un ierobežo to izplatību slimnīcās un starp pacientiem (12);

| P. | tā kā ir pierādīts, ka antibiotiku savienojumu izmantošana neklīniskos patēriņa produktos palielina pret zālēm rezistentu baktēriju celmu radīšanas risku (13); |
| --- | --- |

P.

tā kā ir pierādīts, ka antibiotiku savienojumu izmantošana neklīniskos patēriņa produktos palielina pret zālēm rezistentu baktēriju celmu radīšanas risku (13);

| Q. | tā kā apmierinoša roku higiēna, kas izpaužas kā efektīva roku mazgāšana un žāvēšana, var veicināt AMR un infekcijas slimību pārneses novēršanu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā apmierinoša roku higiēna, kas izpaužas kā efektīva roku mazgāšana un žāvēšana, var veicināt AMR un infekcijas slimību pārneses novēršanu;

| R. | tā kā medicīnisku ierīču izmantošana var novērst infekcijas ķirurģijā un tādējādi novērst un kontrolēt AMR attīstību (14); |
| --- | --- |

R.

tā kā medicīnisku ierīču izmantošana var novērst infekcijas ķirurģijā un tādējādi novērst un kontrolēt AMR attīstību (14);

| S. | tā kā sekmīgi ir īstenotas programmas, kuras ir uzlabojušas vispārējo piekļuvi zālēm, kas vajadzīgas HIV, tuberkulozes (TB) un malārijas ārstēšanai; |
| --- | --- |

S.

tā kā sekmīgi ir īstenotas programmas, kuras ir uzlabojušas vispārējo piekļuvi zālēm, kas vajadzīgas HIV, tuberkulozes (TB) un malārijas ārstēšanai;

| T. | tā kā nozokomiālās infekcijas visā pasaulē būtiski apdraud iespēju saglabāt un garantēt veselības pamataprūpi; |
| --- | --- |

T.

tā kā nozokomiālās infekcijas visā pasaulē būtiski apdraud iespēju saglabāt un garantēt veselības pamataprūpi;

| U. | tā kā, turpinoties pašreizējai tendencei, 2050. gadā AMR dēļ varētu mirt vairāk cilvēku nekā no vēža (15); |
| --- | --- |

U.

tā kā, turpinoties pašreizējai tendencei, 2050. gadā AMR dēļ varētu mirt vairāk cilvēku nekā no vēža (15);

| V. | tā kā ECDC un EFSA ir atkārtoti uzsvērušas, ka AMR ir viens no lielākajiem draudiem sabiedrības veselībai (16); |
| --- | --- |

V.

tā kā ECDC un EFSA ir atkārtoti uzsvērušas, ka AMR ir viens no lielākajiem draudiem sabiedrības veselībai (16);

| W. | tā kā pret zālēm rezistenta tuberkuloze ir galvenais AMR izraisītas nāves cēlonis; |
| --- | --- |

W.

tā kā pret zālēm rezistenta tuberkuloze ir galvenais AMR izraisītas nāves cēlonis;

| X. | tā kā Pasaules Banka 2017. gada marta ziņojumā ir brīdinājusi, ka līdz 2050. gadam pret zālēm rezistentas infekcijas globālā mērogā varētu radīt ekonomiskos zaudējumus, kas būs salīdzināmi ar 2008. gada finanšu krīzes radītajiem zaudējumiem; |
| --- | --- |

X.

tā kā Pasaules Banka 2017. gada marta ziņojumā ir brīdinājusi, ka līdz 2050. gadam pret zālēm rezistentas infekcijas globālā mērogā varētu radīt ekonomiskos zaudējumus, kas būs salīdzināmi ar 2008. gada finanšu krīzes radītajiem zaudējumiem;

| Y. | tā kā AMR ir jāuztver un jāizprot kā drauds cilvēku, dzīvnieku un planētas veselībai un kā tiešs drauds vairāku Ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanai, kuri izklāstīti 2030. gada Ilgtspējīgas attīstības programmā, tostarp, bet ne tikai, SDG 1, SDG 2, SDG 3 un SDG 6 mērķu sasniegšanai; |
| --- | --- |

Y.

tā kā AMR ir jāuztver un jāizprot kā drauds cilvēku, dzīvnieku un planētas veselībai un kā tiešs drauds vairāku Ilgtspējīgas attīstības mērķu (IAM) sasniegšanai, kuri izklāstīti 2030. gada Ilgtspējīgas attīstības programmā, tostarp, bet ne tikai, SDG 1, SDG 2, SDG 3 un SDG 6 mērķu sasniegšanai;

| Z. | tā kā pieejas “Viena veselība” mērķi ir vērsti uz to, lai saglabātu gan cilvēku, gan dzīvnieku infekciju ārstēšanas efektivitāti, lai apturētu AMR rašanos un izplatīšanos un veicinātu jaunu iedarbīgu antimikrobiālo līdzekļu izstrādi un pieejamību ES un pārējā pasaulē; |
| --- | --- |

Z.

tā kā pieejas “Viena veselība” mērķi ir vērsti uz to, lai saglabātu gan cilvēku, gan dzīvnieku infekciju ārstēšanas efektivitāti, lai apturētu AMR rašanos un izplatīšanos un veicinātu jaunu iedarbīgu antimikrobiālo līdzekļu izstrādi un pieejamību ES un pārējā pasaulē;

| AA. | tā kā dokumentā “Padomes secinājumi par nākamajiem soļiem saskaņā ar pieeju “Viena veselība”, lai apkarotu antimikrobiālo rezistenci” (17) Komisija un dalībvalstis ir aicinātas “Vienas veselības” tīklā attiecībā uz AMR saskaņot stratēģiskās pētniecības programmas, kas iekļautas jau esošajās ES pētniecības un izstrādes ierosmēs par jaunām antibiotikām, alternatīvām un diagnostiku; |
| --- | --- |

AA.

tā kā dokumentā “Padomes secinājumi par nākamajiem soļiem saskaņā ar pieeju “Viena veselība”, lai apkarotu antimikrobiālo rezistenci” (17) Komisija un dalībvalstis ir aicinātas “Vienas veselības” tīklā attiecībā uz AMR saskaņot stratēģiskās pētniecības programmas, kas iekļautas jau esošajās ES pētniecības un izstrādes ierosmēs par jaunām antibiotikām, alternatīvām un diagnostiku;

| AB. | tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir atzītas iedzīvotāju pamattiesības uz veselību un medicīnisko aprūpi; tā kā tiesības uz veselības aprūpi ir ekonomiskas, sociālas un kultūras tiesības uz universāliem veselības aprūpes minimālajiem standartiem, kas pienākas visām fiziskām personām; |
| --- | --- |

AB.

tā kā Eiropas Savienības Pamattiesību hartā ir atzītas iedzīvotāju pamattiesības uz veselību un medicīnisko aprūpi; tā kā tiesības uz veselības aprūpi ir ekonomiskas, sociālas un kultūras tiesības uz universāliem veselības aprūpes minimālajiem standartiem, kas pienākas visām fiziskām personām;

| AC. | tā kā jebkuram ES mēroga AMR stratēģijas galvenajam pīlāram ir jābūt veselības aprūpes speciālistu tālākizglītības nodrošināšanai par jaunākajiem sasniegumiem pētījumos un labo praksi attiecībā uz AMR profilaksi un izplatību; |
| --- | --- |

AC.

tā kā jebkuram ES mēroga AMR stratēģijas galvenajam pīlāram ir jābūt veselības aprūpes speciālistu tālākizglītības nodrošināšanai par jaunākajiem sasniegumiem pētījumos un labo praksi attiecībā uz AMR profilaksi un izplatību;

| AD. | tā kā Pasaules Veselības asambleja lēš, ka sepse — sindromāla reakcija uz infekcijas slimībām — katru gadu pasaulē izraisa aptuveni sešus miljonus nāves gadījumu, no kuriem lielākā daļa ir novēršami; |
| --- | --- |

AD.

tā kā Pasaules Veselības asambleja lēš, ka sepse — sindromāla reakcija uz infekcijas slimībām — katru gadu pasaulē izraisa aptuveni sešus miljonus nāves gadījumu, no kuriem lielākā daļa ir novēršami;

| AE. | tā kā saskaņā ar kopīgajiem uzdevumiem ECDC, EFSA un EMA pašlaik strādā, lai nodrošinātu rezultatīvos rādītājus AMR un antimikrobiālo līdzekļu patēriņam starp dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus, un cilvēkiem; |
| --- | --- |

AE.

tā kā saskaņā ar kopīgajiem uzdevumiem ECDC, EFSA un EMA pašlaik strādā, lai nodrošinātu rezultatīvos rādītājus AMR un antimikrobiālo līdzekļu patēriņam starp dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus, un cilvēkiem;

| AF. | tā kā daba nodrošina mūs ar daudzām spēcīgām antibiotikām, kuras var tikt izmantotas ievērojami lielākā mērā nekā pašlaik; |
| --- | --- |

AF.

tā kā daba nodrošina mūs ar daudzām spēcīgām antibiotikām, kuras var tikt izmantotas ievērojami lielākā mērā nekā pašlaik;

| AG. | tā kā jaunākie EMA dati liecina, ka rīcība, lai samazinātu antimikrobiālo veterināro zāļu lietošanu, visā ES ir pretrunīga (18); tā kā dažas dalībvalstis īsā laika posmā ir panākušas antimikrobiālo veterināro zāļu lietošanas nozīmīgu samazinājumu, izstrādājot vērienīgu valsts politiku, par ko liecina vairākas faktu vākšanas misijas, ko īsteno Komisijas Veselības, pārtikas jomas revīziju un analīžu direktorāts (19); |
| --- | --- |

AG.

tā kā jaunākie EMA dati liecina, ka rīcība, lai samazinātu antimikrobiālo veterināro zāļu lietošanu, visā ES ir pretrunīga (18); tā kā dažas dalībvalstis īsā laika posmā ir panākušas antimikrobiālo veterināro zāļu lietošanas nozīmīgu samazinājumu, izstrādājot vērienīgu valsts politiku, par ko liecina vairākas faktu vākšanas misijas, ko īsteno Komisijas Veselības, pārtikas jomas revīziju un analīžu direktorāts (19);

| AH. | tā kā AMR ir pārrobežu apdraudējums veselībai, bet situācija dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras; tā kā Komisijai tādēļ ir jāapzina tās jomas un jādarbojas tajās jomās, kurām ir augsta Eiropas pievienotā vērtība, vienlaikus respektējot dalībvalstu tiesības noteikt savu veselības politiku; |
| --- | --- |

AH.

tā kā AMR ir pārrobežu apdraudējums veselībai, bet situācija dažādās dalībvalstīs būtiski atšķiras; tā kā Komisijai tādēļ ir jāapzina tās jomas un jādarbojas tajās jomās, kurām ir augsta Eiropas pievienotā vērtība, vienlaikus respektējot dalībvalstu tiesības noteikt savu veselības politiku;

| AI. | tā kā efektīvai rīcībai pret AMR ir jāiekļaujas plašākā starptautiskā iniciatīvā, kurā būtu iesaistītas iespējami daudzas starptautiskas institūcijas, aģentūras un eksperti, kā arī privātais sektors; |
| --- | --- |

AI.

tā kā efektīvai rīcībai pret AMR ir jāiekļaujas plašākā starptautiskā iniciatīvā, kurā būtu iesaistītas iespējami daudzas starptautiskas institūcijas, aģentūras un eksperti, kā arī privātais sektors;

| AJ. | tā kā AMR galvenie cēloņi cita starpā ir nepareiza un ļaunprātīga antimikrobiālo līdzekļu izmantošana, zāļu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu vājums, antimikrobiālo līdzekļu lietošana lopkopībā, lai veicinātu augšanu vai novērstu slimības, trūkumi infekciju profilaksē un kontrolē un uzraudzības sistēmu vājums; |
| --- | --- |

AJ.

tā kā AMR galvenie cēloņi cita starpā ir nepareiza un ļaunprātīga antimikrobiālo līdzekļu izmantošana, zāļu kvalitātes nodrošināšanas sistēmu vājums, antimikrobiālo līdzekļu lietošana lopkopībā, lai veicinātu augšanu vai novērstu slimības, trūkumi infekciju profilaksē un kontrolē un uzraudzības sistēmu vājums;

| AK. | tā kā pacientiem ir jābūt pieejamām veselības aprūpes un ārstniecības iespējām, tostarp papildinošām un alternatīvām ārstēšanas metodēm un zālēm, saskaņā ar viņu izvēli un vēlmēm; |
| --- | --- |

AK.

tā kā pacientiem ir jābūt pieejamām veselības aprūpes un ārstniecības iespējām, tostarp papildinošām un alternatīvām ārstēšanas metodēm un zālēm, saskaņā ar viņu izvēli un vēlmēm;

| AL. | tā kā tiek lēsts, ka pret AMR vērstas rīcības izmaksas desmit gadu laikā pasaules mērogā sasniedza 40 miljardus USD; |
| --- | --- |

AL.

tā kā tiek lēsts, ka pret AMR vērstas rīcības izmaksas desmit gadu laikā pasaules mērogā sasniedza 40 miljardus USD;

| AM. | tā kā ar AMR saistītās problēmas turpmākajos gados pieaugs un efektīva rīcība ir atkarīga no pastāvīgiem starpnozaru ieguldījumiem publiskajā un privātajā pētniecībā un inovācijās (R&I), lai saskaņā ar pieeju “Viena veselība” varētu izstrādāt labākus instrumentus, produktus un ierīces, jaunus ārstniecības veidus un alternatīvas pieejas; |
| --- | --- |

AM.

tā kā ar AMR saistītās problēmas turpmākajos gados pieaugs un efektīva rīcība ir atkarīga no pastāvīgiem starpnozaru ieguldījumiem publiskajā un privātajā pētniecībā un inovācijās (R&I), lai saskaņā ar pieeju “Viena veselība” varētu izstrādāt labākus instrumentus, produktus un ierīces, jaunus ārstniecības veidus un alternatīvas pieejas;

| AN. | tā kā no piektās līdz septītajai pamatprogrammai (FP5–FP7) AMR pētniecībā ir ieguldīts vairāk nekā 1 miljards EUR un saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (H2020) līdz šim jau izmantotais budžets kopumā pārsniedz 650 miljonus EUR; tā kā Komisija ir apņēmusies pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pēdējos trijos gados AMR jomā ieguldīt vairāk nekā 200 miljonus EUR; |
| --- | --- |

AN.

tā kā no piektās līdz septītajai pamatprogrammai (FP5–FP7) AMR pētniecībā ir ieguldīts vairāk nekā 1 miljards EUR un saskaņā ar pamatprogrammu “Apvārsnis 2020” (H2020) līdz šim jau izmantotais budžets kopumā pārsniedz 650 miljonus EUR; tā kā Komisija ir apņēmusies pamatprogrammas “Apvārsnis 2020” pēdējos trijos gados AMR jomā ieguldīt vairāk nekā 200 miljonus EUR;

| AO. | tā kā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” pētniecības rezultātus attiecībā uz AMR dos dažādi finansēšanas instrumenti, jo īpaši:






  — | novatorisku zāļu ierosme (IMI), kura pievēršas visiem antibiotiku izstrādes aspektiem, tostarp pētījumiem par AMR mehānismiem, jaunu zāļu atklāšanai, zāļu izstrādei, kā arī ekonomikai un pārvaldības pasākumiem, un kuras ietvaros pašlaik tiek īstenoti septiņi ND4BB programmas projekti ar kopējo budžetu vairāk nekā 600 miljonu EUR apmērā, ko nodrošina Komisijas finansējums un uzņēmumu ieguldījumi natūrā; |
| --- | --- | --- |

AO.

tā kā pamatprogrammā “Apvārsnis 2020” pētniecības rezultātus attiecībā uz AMR dos dažādi finansēšanas instrumenti, jo īpaši:

—

novatorisku zāļu ierosme (IMI), kura pievēršas visiem antibiotiku izstrādes aspektiem, tostarp pētījumiem par AMR mehānismiem, jaunu zāļu atklāšanai, zāļu izstrādei, kā arī ekonomikai un pārvaldības pasākumiem, un kuras ietvaros pašlaik tiek īstenoti septiņi ND4BB programmas projekti ar kopējo budžetu vairāk nekā 600 miljonu EUR apmērā, ko nodrošina Komisijas finansējums un uzņēmumu ieguldījumi natūrā;

| — | Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko pārbaužu partnerība (EDCTP), kura pievēršas jaunu un uzlabotu zāļu, vakcīnu un mikrobicīdu izstrādei, kā arī HIV/AIDS, TB un malārijas diagnostikai, un kuras ietvaros pašlaik tiek īstenoti 32 projekti vairāk nekā 79 miljonu EUR vērtībā; |
| --- | --- |

—

Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko pārbaužu partnerība (EDCTP), kura pievēršas jaunu un uzlabotu zāļu, vakcīnu un mikrobicīdu izstrādei, kā arī HIV/AIDS, TB un malārijas diagnostikai, un kuras ietvaros pašlaik tiek īstenoti 32 projekti vairāk nekā 79 miljonu EUR vērtībā;

| — | kopīgas plānošanas ierosme attiecībā uz AMR (JPIAMR), kura pievēršas sadrumstaloto valstu pētniecības darbību konsolidācijai un kuras ietvaros pašlaik tiek īstenoti projekti 55 miljonu EUR vērtībā; |
| --- | --- |

—

kopīgas plānošanas ierosme attiecībā uz AMR (JPIAMR), kura pievēršas sadrumstaloto valstu pētniecības darbību konsolidācijai un kuras ietvaros pašlaik tiek īstenoti projekti 55 miljonu EUR vērtībā;

| — | Eiropas Pētniecības padome (EPP) ar tās “pētnieku ierosinātajiem” jeb “augšupējiem” pētniecības projektiem; |
| --- | --- |

—

Eiropas Pētniecības padome (EPP) ar tās “pētnieku ierosinātajiem” jeb “augšupējiem” pētniecības projektiem;

| — | InnovFin Infekcijas slimību finanšu instruments (IDFF) ar tirgu cieši saistītiem projektiem, no kura līdz šim piešķirti septiņi aizdevumi kopsummā par 125 miljoniem EUR; |
| --- | --- |

—

InnovFin Infekcijas slimību finanšu instruments (IDFF) ar tirgu cieši saistītiem projektiem, no kura līdz šim piešķirti septiņi aizdevumi kopsummā par 125 miljoniem EUR;

| — | MVU instruments un “Ātrais ceļš uz inovāciju”(FTI), kas atbalsta MVU jaunu risinājumu un rīku izstrādē infekcijas slimību novēršanai, diagnosticēšanai un ārstēšanai un infekciju kontroles uzlabošanai, ar 36 ar AMR saistītiem projektiem un 33 miljonu EUR budžetu; |
| --- | --- |

—

MVU instruments un “Ātrais ceļš uz inovāciju”(FTI), kas atbalsta MVU jaunu risinājumu un rīku izstrādē infekcijas slimību novēršanai, diagnosticēšanai un ārstēšanai un infekciju kontroles uzlabošanai, ar 36 ar AMR saistītiem projektiem un 33 miljonu EUR budžetu;

| AP. | tā kā līdz 20. gadsimta sešdesmitajiem gadiem tika izstrādātas vairāk nekā 20 jaunas antibiotiku klases, bet kopš tā laika ir izstrādāta tikai viena, lai gan ir izplatījušās un savairojušās jaunas rezistentas baktērijas; tā kā turklāt ir pierādījumi, kuri skaidri liecina par rezistenci pret jaunām aktīvajām vielām, ko satur pašreizējās antibiotiku klases; |
| --- | --- |

AP.

tā kā līdz 20. gadsimta sešdesmitajiem gadiem tika izstrādātas vairāk nekā 20 jaunas antibiotiku klases, bet kopš tā laika ir izstrādāta tikai viena, lai gan ir izplatījušās un savairojušās jaunas rezistentas baktērijas; tā kā turklāt ir pierādījumi, kuri skaidri liecina par rezistenci pret jaunām aktīvajām vielām, ko satur pašreizējās antibiotiku klases;

| AQ. | tā kā jauniem antimikrobiāliem līdzekļiem ir plašāka pozitīva ietekme uz sabiedrības veselību un zinātni; |
| --- | --- |

AQ.

tā kā jauniem antimikrobiāliem līdzekļiem ir plašāka pozitīva ietekme uz sabiedrības veselību un zinātni;

| AR. | tā kā antibiotiku izmantošana zootehniskos nolūkos, piemēram, par augšanas veicinātājiem, liecina par šo zāļu nepareizu izmantošanu, un tās noraida visas starptautiskās veselības aizsardzības organizācijas, kuras iesaka to aizliegt cīņā pret AMR; tā kā antibiotiku izmantošana to dzīvnieku augšanas veicināšanai, no kuriem iegūst pārtikas produktus, ES ir aizliegta kopš 2006. gada; |
| --- | --- |

AR.

tā kā antibiotiku izmantošana zootehniskos nolūkos, piemēram, par augšanas veicinātājiem, liecina par šo zāļu nepareizu izmantošanu, un tās noraida visas starptautiskās veselības aizsardzības organizācijas, kuras iesaka to aizliegt cīņā pret AMR; tā kā antibiotiku izmantošana to dzīvnieku augšanas veicināšanai, no kuriem iegūst pārtikas produktus, ES ir aizliegta kopš 2006. gada;

| AS. | tā kā daudzas slimības, ko izraisa mikrobi, var efektīvi apkarot nevis ar antibiotikām, kas izraisa rezistenci pret zālēm, bet ar agrīnu diagnostiku, ko papildina jaunas un esošās zāles, un ar citām ES atļautajām ārstēšanas metodēm un praksi, tādējādi saglabājot dzīvību miljoniem cilvēku un dzīvnieku visā ES; |
| --- | --- |

AS.

tā kā daudzas slimības, ko izraisa mikrobi, var efektīvi apkarot nevis ar antibiotikām, kas izraisa rezistenci pret zālēm, bet ar agrīnu diagnostiku, ko papildina jaunas un esošās zāles, un ar citām ES atļautajām ārstēšanas metodēm un praksi, tādējādi saglabājot dzīvību miljoniem cilvēku un dzīvnieku visā ES;

| AT. | tā kā plaisa starp pieaugošo AMR un jaunu pretmikrobu līdzekļu attīstību palielinās; tā kā pret zālēm rezistentas slimības līdz 2050. gadam katru gadu visā pasaulē var izraisīt desmit miljonus nāves gadījumu; tā kā tiek lēsts, ka katru gadu ES vismaz 25 000 cilvēku mirst no rezistentu baktēriju izraisītām infekcijām, kas rada ikgadējus izdevumus 1,5 miljardu EUR apmērā, savukārt pēdējo 40 gadu laikā ir izstrādāta tikai viena jauna antibiotiku klase; |
| --- | --- |

AT.

tā kā plaisa starp pieaugošo AMR un jaunu pretmikrobu līdzekļu attīstību palielinās; tā kā pret zālēm rezistentas slimības līdz 2050. gadam katru gadu visā pasaulē var izraisīt desmit miljonus nāves gadījumu; tā kā tiek lēsts, ka katru gadu ES vismaz 25 000 cilvēku mirst no rezistentu baktēriju izraisītām infekcijām, kas rada ikgadējus izdevumus 1,5 miljardu EUR apmērā, savukārt pēdējo 40 gadu laikā ir izstrādāta tikai viena jauna antibiotiku klase;

| AU. | tā kā gadījumā, ja antibiotikas, kas paredzētas tikai cilvēku lietošanai, ir jāturpina efektīvi lietot un ir jāsamazina AMR riski attiecībā uz šīm svarīgākajām antibiotikām, veterinārajā medicīnā ir jāaizliedz dažu antibiotiku grupu lietošana; tā kā Komisijai būtu jānorāda, kuras antibiotikas vai antibiotiku grupas jārezervē noteiktu infekciju ārstēšanai cilvēkiem; |
| --- | --- |

AU.

tā kā gadījumā, ja antibiotikas, kas paredzētas tikai cilvēku lietošanai, ir jāturpina efektīvi lietot un ir jāsamazina AMR riski attiecībā uz šīm svarīgākajām antibiotikām, veterinārajā medicīnā ir jāaizliedz dažu antibiotiku grupu lietošana; tā kā Komisijai būtu jānorāda, kuras antibiotikas vai antibiotiku grupas jārezervē noteiktu infekciju ārstēšanai cilvēkiem;

| AV. | tā kā politiskajā deklarācijā, ko 2016. gada septembrī apstiprināja valstu vadītāji Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā Ņujorkā, un Globālajā rīcības plānā, kuru pieņēma 2015. gada maijā, ir atgādināts par pasaules mēroga apņemšanos izstrādāt plašu un koordinētu pieeju, lai daudzos sektoros novērstu antimikrobiālās rezistences pamatcēloņus; |
| --- | --- |

AV.

tā kā politiskajā deklarācijā, ko 2016. gada septembrī apstiprināja valstu vadītāji Apvienoto Nāciju Organizācijas Ģenerālajā asamblejā Ņujorkā, un Globālajā rīcības plānā, kuru pieņēma 2015. gada maijā, ir atgādināts par pasaules mēroga apņemšanos izstrādāt plašu un koordinētu pieeju, lai daudzos sektoros novērstu antimikrobiālās rezistences pamatcēloņus;

| AW. | tā kā bieži minētie dati par 25 000 ar AMR saistīto nāves gadījumu ES katru gadu un ar tiem saistītajiem izdevumiem, kas pārsniedz 1,5 miljardus EUR, ir iegūti 2007. gadā un tā kā ir nepieciešama pastāvīgi atjaunināta informācija par faktisko AMR ietekmi; uzsver, ka problēmas lielums liecina par nepārprotamu vajadzību izstrādāt Eiropas “Vienas veselības” rīcības plānu pret AMR; |
| --- | --- |

AW.

tā kā bieži minētie dati par 25 000 ar AMR saistīto nāves gadījumu ES katru gadu un ar tiem saistītajiem izdevumiem, kas pārsniedz 1,5 miljardus EUR, ir iegūti 2007. gadā un tā kā ir nepieciešama pastāvīgi atjaunināta informācija par faktisko AMR ietekmi; uzsver, ka problēmas lielums liecina par nepārprotamu vajadzību izstrādāt Eiropas “Vienas veselības” rīcības plānu pret AMR;

ES kā labās prakses reģions

| 1. | uzskata, ka, lai varētu veikt pietiekamus pasākumus AMR novēršanai, principam “Viena veselība” ir galvenā nozīme, atspoguļojot to, ka cilvēku un dzīvnieku veselība, kā arī vide, ir savstarpēji saistīta un ka slimības izplatās no cilvēkiem uz dzīvniekiem un otrādi; tādēļ uzsver, ka slimības ir jānovērš gan cilvēkos, gan dzīvniekos, vienlaikus īpaši ņemot vērā arī pārtikas apriti un vidi, kas var būt vēl viens rezistentu mikroorganismu avots; uzsver Komisijas lielo nozīmi, koordinējot un uzraugot dalībvalstu īstenotos valsts rīcības plānus, kā arī pārrobežu administratīvās sadarbības nozīmi; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver vajadzību izstrādāt Eiropas “Vienas veselības” rīcības plāna laika ietvaru; aicina Komisiju un dalībvalstis paredzēt izmērāmus un saistošus AMR mērķus ar vērienīgiem uzdevumiem gan Eiropas “Vienas veselības” rīcības plānā, gan valstu rīcības plānos, lai varētu veikt salīdzinošo novērtēšanu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzsver, ka atbilstīga un piesardzīga antimikrobiālo līdzekļu lietošana ir būtiska, lai ierobežotu AMR veidošanos cilvēku veselības aprūpē, lopkopībā un akvakultūrā; uzsver, ka dalībvalstīs ir ievērojamas atšķirības attiecībā uz rīcību pret AMR un tās novēršanu, tādēļ valstu plānu saskaņošanai ar konkrētiem mērķiem ir izšķiroša nozīme; uzsver, ka Komisijai ir galvenā nozīme valstu stratēģiju koordinēšanā un uzraudzībā; uzsver nepieciešamību pēc jēdziena “Viena veselība” starpnozaru (jo īpaši nākamajā ES pētniecības un inovāciju pamatprogrammā FP9) un starpmediju ieviešanas, un tā vēl nav pietiekami nodrošināta Komisijas rīcības plānā; uzstāj, ka antibiotiku izmantošana veterinārajā medicīnā profilaktiskiem mērķiem ir stingri jāregulē saskaņā ar turpmāk paredzētās regulas par veterinārajām zālēm noteikumiem; |
| --- | --- |

3.

| 4. | iesaka noteikt, ka jaunizveidotajā tīklā “Viena veselība” un ES vienotā rīcībā par antimikrobiālo rezistenci un ar veselības aprūpi saistītajām infekcijām (EU-JAMRAI) papildus dalībvalstīm būtu jāiesaista arī citas galvenās ieinteresētās personas; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina Komisiju veikt un publicēt “Vienas veselības” rīcības plāna starpposma novērtējumu un ex-post novērtējumu un iesaistīt visas attiecīgās ieinteresētās personas novērtēšanas procedūrā; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka kopīga ES rīcība, lai novērstu pieaugošos draudus cilvēku un dzīvnieku veselībai un videi, ko izraisa pret antibiotikām rezistentas baktērijas, var gūt panākumus tikai tad, ja tā pamatojas uz standartizētiem datiem; tādēļ aicina Komisiju izstrādāt un ierosināt atbilstošas procedūras un rādītājus, lai mērītu un salīdzinātu paveikto cīņā pret AMR un nodrošinātu standartizētu datu iesniegšanu un novērtēšanu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzīmē, ka nesen pieņemtie ES rādītāji, kas palīdz dalībvalstīm kontrolēt paveikto AMR apkarošanā, koncentrējas tikai uz antibiotiku patēriņu un neatspoguļo izmantošanas lietderību; aicina ECDC attiecīgi grozīt ES rādītājus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | aicina Komisiju vākt datus par ražotāju saražoto antibiotiku apjomiem un ziņot par tiem; |
| --- | --- |

8.

| 9. | aicina Komisiju un dalībvalstis saskaņot AMR modeļu un patogēnu novērošanu, uzraudzību un ziņošanu un iesniegt šos datus Globālajai antimikrobiālās rezistences uzraudzības sistēmai (GLASS); turklāt uzsver, ka vissvarīgākā ir visu būtisko un salīdzināmo pārdošanas apjoma datu sistemātiska vākšana; aicina Komisiju, apspriežoties ar EMA, EFSA un ECDC, izstrādāt ES prioritāro patogēnu sarakstu (PPL), ņemot vērā PVO globālo PPL gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem un tādējādi skaidri nosakot turpmākās pētniecības un tehnoloģiju izstrādes prioritātes; turklāt aicina Komisiju mudināt un atbalstīt dalībvalstis, lai tās ievieš un uzrauga valsts mērķus AMR/HAI uzraudzībai un samazināšanai; |
| --- | --- |

9.

| 10. | aicina Komisiju izstrādāt standartizētas aptaujas, lai savāktu HAI datus un izpētītu riskus lielām cilvēku un dzīvnieku populācijām epidēmiju un pandēmisko slimību laikā; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzsver, ka vietējās, reģionālās un valsts informācijas un datu labāka apmaiņa par jaunām problēmām saistībā ar cilvēku un dzīvnieku veselību, kā arī agrīnās brīdināšanas sistēmu izmantošana, var palīdzēt dalībvalstīm pieņemt piemērotus ierobežošanas pasākumus, lai ierobežotu rezistento organismu izplatīšanos; |
| --- | --- |

11.

| 12. | aicina palielināt visu attiecīgo ES aģentūru nozīmi, cilvēkresursus un finanšu resursus cīņā pret AMR un HAI; uzskata, ka ļoti svarīga ir cieša sadarbība starp ES aģentūrām un ES finansētajiem projektiem; |
| --- | --- |

12.

| 13. | mudina Komisiju un dalībvalstis iesniegt regulārus un precīzus ziņojumus par apstiprināto AMR gadījumu skaitu cilvēkiem, kā arī pareizu un atjauninātu AMR mirstības statistiku; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver, ka attiecībā uz visu infekciozo mikroorganismu kontroli izšķiroša nozīme ir lopkopības uzraudzībai lauksaimniecībā un pārtikas rūpniecībā, infekciju profilaksei, veselības izglītībai, biodrošības pasākumiem, aktīvām skrīninga programmām un kontroles praksei, jo tā samazina vajadzību lietot antimikrobiālos līdzekļus un attiecīgi arī mikroorganismu iespējas vairoties un izplatīt rezistenci; uzsver, ka obligāti ir jāziņo sabiedrības veselības iestādēm par visiem pacientiem, kuri tiek inficēti ar ļoti rezistentām baktērijām vai tiek apzināti kā to pārnēsātāji; uzsver, ka ir vajadzīgas pamatnostādnes par hospitalizētu pārnēsātāju karantīnu un ir jāizveido daudznozaru darba grupa, kura būtu tieši pakļauta valstu veselības ministrijām; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka ir vajadzīga ES sistēma datu vākšanai par visu antibiotiku pareizu lietošanu; prasa izstrādāt protokolus par antibiotiku izrakstīšanu un lietošanu ES līmenī, atzīstot veterinārārstu un primārās aprūpes ārstu atbildību arī šajā jautājumā; turklāt prasa valsts līmenī obligāti savākt visus datus par antibiotiku izrakstīšanu un reģistrēt tos datubāzē, ko kontrolē un koordinē infekciju eksperti, lai izplatītu zināšanas par to, kā antibiotikas labāk izmantot; |
| --- | --- |

15.

| 16. | saistībā ar to pauž nožēlu par to, ka Komisija agrāk nav ierosinājusi stratēģisku pieeju ūdens piesārņošanai ar farmaceitiskajiem produktiem, kā to prasa Ūdens pamatdirektīva (20); tādēļ mudina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt ES stratēģiju, lai nekavējoties novērstu zāļu atliekvielu izplatīšanos ūdenī un vidē, pievēršot pietiekamu uzmanību monitoringam, datu vākšanai un analīzes uzlabošanai par AMR ietekmi uz ūdens resursiem un ūdens ekosistēmu; vērš uzmanību uz integrētas ķēdes pieejas lietderību attiecībā uz zāļu atliekvielām un AMR vidē (21); |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka ūdens un augsnes piesārņojums ar cilvēku un veterināro antibiotiku atliekvielām ir arvien lielāka problēma un pati vide ir jaunu rezistentu mikroorganismu potenciāls avots; tāpēc aicina Komisiju “Vienas veselības” koncepcijas ietvaros pievērst būtiski lielāku uzmanību videi; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka bieži minētie dati par 25 000 ar AMR saistītu nāves gadījumu ES katru gadu un ar tiem saistītajiem izdevumiem, kas pārsniedz 1,5 miljardus EUR, ir iegūti 2007. gadā un ir nepieciešama pastāvīgi atjaunināta informācija par faktisko AMR ietekmi; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atgādina, ka veselība ir produktivitātes un konkurētspējas faktors un viena no iedzīvotāju lielākajām problēmām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | aicina Komisiju palielināt finansējumu EUCAST, kas nodarbojas ar fenotipiskās in vitro antimikrobiālās jutības testēšanas tehniskajiem aspektiem un darbojas kā EMA un ECDC koordinācijas komiteja; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mudina Komisiju 2021.–2027. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) ietvaros piešķirt papildu finansējumu, lai jo īpaši pētītu ne-terapeitiskās barības alternatīvas, ko izmanto lopkopībā; |
| --- | --- |

21.

| 22. | atbalsta vismaz Padomes atbildi uz Codex Alimentarius prakses kodeksa projektu antimikrobiālās rezistences mazināšanai un ierobežošanai un tā 18. un 19. principu par atbildīgu un piesardzīgu antimikrobiālo līdzekļu izmantošanu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | mudina pievērst uzmanību infekcijas kontroles pamatnostādņu ievērošanai, integrējot infekciju samazināšanas mērķus un atbalstot labo praksi, lai palīdzētu nodrošināt pacientu drošību slimnīcās; |
| --- | --- |

23.

| 24. | aicina Komisiju, ECDC un dalībvalstis veicināt vienreizējas lietošanas roku dvieļu izmantošanu higiēnas aspektā jutīgās vietās, piemēram, veselības aprūpes iestādēs, pārtikas pārstrādes iekārtās un bērnu iestādēs; |
| --- | --- |

24.

| 25. | atgādina, ka pārtika ir viens no iespējamiem veidiem, kā nodot rezistentās baktērijas no dzīvniekiem uz cilvēkiem, turklāt pret zālēm rezistentas baktērijas var cirkulēt cilvēku un dzīvnieku populācijās caur ūdeni un vidi; ņem vērā risku inficēties ar rezistentiem organismiem no piesārņotām kultūrām, kuras apstrādātas ar antimikrobiāliem līdzekļiem, no kūtsmēsliem vai no tā, ka kūts notekūdeņi nonāk gruntsūdeņos; saistībā ar to norāda, ka minēto baktēriju izplatīšanos ietekmē tirdzniecība, ceļošana un cilvēku un dzīvnieku migrācija; |
| --- | --- |

25.

| 26. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt informāciju par sabiedrības veselību, lai uzlabotu sabiedrības izpratni un veicinātu uzvedības maiņu attiecībā uz antibiotiku atbildīgu lietošanu un rīcību ar tām, jo īpaši profilakses nolūkos; uzsver to, cik svarīgi ir veicināt izpratni par veselību, jo ir būtiski, lai pacienti saprastu veselības aprūpes informāciju un spētu pareizi ievērot ārstēšanas instrukcijas; uzsver, ka profilakses pasākumi, tostarp pareiza higiēna, ir jāpaplašina, lai samazinātu cilvēku pieprasījumu pēc antibiotikām; uzsver, ka profilakses stratēģijas galvenajai sastāvdaļai jābūt izpratnei par pašārstēšanās un zāļu pārmērīgas lietošanas risku; |
| --- | --- |

26.

| 27. | aicina dalībvalstis izstrādāt sabiedrības veselības informāciju, lai palielinātu sabiedrības izpratni par saikni starp infekcijām un personisko higiēnu; uzsver, ka efektīvs līdzeklis, kā samazināt antimikrobiālo līdzekļu izmantošanu, galvenokārt ir novērst infekciju izplatīšanos; šajā jomā mudina veicināt pašaprūpes iniciatīvas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | aicina Komisiju un dalībvalstis izstrādāt stratēģijas, kā atbalstīt pacientu uzticību antibiotikām un citām atbilstošām ārstēšanas metodēm, kā arī pareizu to ievērošanu atbilstoši ārstu norādījumiem; |
| --- | --- |

28.

| 29. | mudina Komisiju iesniegt priekšlikumu pamatnostādnēm atbilstoši pieejai “Viena veselība”, noteikt paraugpraksi saskaņotu kvalitātes standartu izstrādei, kas jāievieš ES mēroga mācību programmās, lai veicinātu starpnozaru izglītību, infekciju profilakses un apmācības programmas veselības aprūpes speciālistiem un sabiedrībai, lai nodrošinātu pareizu veselības aprūpes speciālistu un veterinārārstu rīcību saistībā ar materiālu, kas piesārņoti ar antimikrobiāliem līdzekļiem un AMR (22), izrakstīšanu, dozēšanu, lietošanu un iznīcināšanu, kā arī lai izveidotu un izvietotu multidisciplināras antibiotiku uzraudzības grupas slimnīcu iestādēs; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka primārās aprūpes nozarē tiek izrakstīta viena trešdaļa recepšu, tādēļ šī nozare lietojuma protokolos būtu jāatzīst par prioritāru; uzsver nepieciešamību infekcijas slimību speciālistiem izstrādāt šos protokolus, kā arī tos kontrolēt un uzraudzīt; aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes šo protokolu izmantošanai cilvēku veselības jomā; aicina dalībvalstis pārskatīt visus esošos protokolus, jo īpaši attiecībā uz profilaksi ķirurģisko operāciju laikā; atzinīgi vērtē pašreizējos valsts līmeņa projektus, piemēram, PIRASOA programmu, kā labās prakses piemērus racionālai lietošanai primārajā aprūpē un slimnīcās; mudina izstrādāt mehānismus, ar kuriem varētu kopīgi izmantot paraugpraksi un protokolus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | apzinās, ka veselības aprūpes speciālistiem bieži ir ātri jāpieņem lēmumi par terapeitisko indikāciju ārstēšanai ar antibiotikām; norāda, ka ātri diagnostikas testi var palīdzēt pieņemt šos lēmumus efektīvi un precīzi; |
| --- | --- |

31.

| 32. | mudina dalībvalstis novērst infekciju izplatīšanos ar rezistentu baktēriju palīdzību, ieviešot aktīvās skrīninga programmas ar ātrās diagnostikas tehnoloģijām, lai ātri identificētu pacientus, kuri ir inficēti ar baktērijām, kas rezistentas pret daudzām zālēm, un ieviestu atbilstošus infekcijas kontroles pasākumus (piemēram, pacientu karantīna, kohorēšana un pastiprināti higiēnas pasākumi); |
| --- | --- |

32.

| 33. | apzinās, ka ātras diagnostikas rīku (RDT) izmaksas var pārsniegt antibiotiku cenu; aicina Komisiju un dalībvalstis piedāvāt stimulus nozarei, lai tā izstrādātu efektīvas, lētas un lietderīgas testēšanas metodes un izmantotu RDT; uzsver, ka RDT ir pieejami visas valsts mērogā tikai 40 % ESAO valstu; aicina veselības apdrošināšanas uzņēmumus segt papildu izmaksas, kas rodas, izmantojot RDT, ņemot vērā ilgtermiņa ieguvumus, kas rodas, novēršot nevajadzīgu antimikrobiālo līdzekļu lietošanu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | aicina Komisiju un dalībvalstis ierobežot cilvēku un dzīvnieku veselības aprūpes speciālistu veikto antibiotiku pārdošanu, kuri tās izraksta, un novērst jebkādus finansiālus vai cita veida stimulus antibiotiku izrakstīšanai, vienlaikus nodrošinot pietiekami ātru piekļuvi ārkārtas veterinārajām zālēm; uzsver, ka gan cilvēkiem, gan dzīvniekiem tiek izmantoti daudzi antimikrobiālie līdzekļi un daži no šiem līdzekļiem ir būtiski svarīgi, lai varētu novērst vai ārstēt dzīvībai bīstamas infekcijas cilvēkiem, tādēļ to lietošana dzīvniekiem būtu jāaizliedz; uzsver, ka šie antimikrobiālie līdzekļi būtu jāatstāj vienīgi cilvēku ārstēšanai, lai pēc iespējas ilgāk saglabātu to efektivitāti cilvēku infekciju ārstēšanā; uzskata, ka dalībvalstīm būtu jāļauj īstenot vai saglabāt stingrākus pasākumus attiecībā uz antibiotiku pārdošanas ierobežošanu; |
| --- | --- |

34.

| 35. | aicina Komisiju un dalībvalstis stingri vērsties pret nelikumīgu antimikrobiālo produktu pārdošanu vai to pārdošanu ES bez ārsta vai veterinārārsta receptes; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzsver vakcīnu un diagnostikas rīku lielo nozīmi AMR un HAI apkarošanā; iesaka valstu rīcības plānos par AMR kā galveno elementu paredzēt mērķus attiecībā uz vakcināciju visa mūža garumā un infekcijas kontroli iedzīvotāju vidū, jo īpaši augsta riska grupās; uzsver arī to, cik svarīga ir sabiedrības informētība un izpratnes veicināšana, lai paaugstinātu vakcinācijas līmeni cilvēku un veterinārajā veselības aprūpē, tādējādi izmaksu ziņā efektīvi novēršot slimības un AMR; |
| --- | --- |

36.

| 37. | uzsver, ka Eiropas “Vienas veselības” rīcības plāns pret AMR ņem vērā to, ka imunizācija, izmantojot vakcināciju, ir izmaksu ziņā efektīvs veselības aprūpes pasākums, cenšoties apkarot AMR (23), un ka šajā rīcības plānā Komisija paziņo par stimuliem, lai veicinātu diagnostikas, alternatīvu antimikrobiālo līdzekļu un vakcinācijas izmantošanu (24), bet ka diagnostikas, alternatīvu antimikrobiālo līdzekļu un vakcinācijas salīdzinoši augstākās izmaksas, salīdzinot ar parastajām antibiotikām, ir šķērslis vakcinēšanās līmeņa palielināšanai, ko paredz rīcības plāns (25); uzsver, ka vairākas dalībvalstis jau pašlaik uzskata vakcināciju par nozīmīgu politikas pasākumu, kas palīdz novērst dzīvnieku slimību izplatīšanos pāri robežām un vēl vairāk ierobežot ES lauksaimniecības tirgus inficēšanās risku, un tādēļ ir to ieviesušas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina dalībvalstis pastiprināt centienus, lai novērstu un kontrolētu infekcijas, kas var izraisīt sepsi; aicina dalībvalstis valstu AMR rīcības plānos paredzēt mērķtiecīgus pasākumus, lai uzlabotu sepses profilaksi, agrīnu identificēšanu un diagnosticēšanu, kā arī klīnisko ārstēšanu; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju izpētīt, kā vislabāk izmantot Eiropas references tīklu potenciālu reto slimību jomā, un novērtēt to iespējamo nozīmi AMR pētniecībā; |
| --- | --- |

39.

| 40. | uzsver, ka cilvēku un dzīvnieku antibiotiku atliekvielu radītais vides piesārņojums, jo īpaši lopkopībā, slimnīcās un mājsaimniecībās, ir jauna problēma, kas prasa saskaņotus politikas pasākumus, lai novērstu AMR izplatīšanos starp ekosistēmām, dzīvniekiem un cilvēkiem; mudina veikt papildu pētījumus par pārneses dinamiku un šā piesārņojuma relatīvo ietekmi uz AMR; tādēļ aicina izstrādāt sinerģijas starp pieeju “Viena veselība” un esošajiem vides monitoringa datiem, jo īpaši kā monitoringa kontrolsarakstus saskaņā ar Ūdens pamatdirektīvu, lai uzlabotu zināšanas par antimikrobiālo līdzekļu sastopamību un izplatīšanos vidē; |
| --- | --- |

40.

| 41. | atzīmē, ka baktērijas, kas apstrādātas ar herbicīdiem, uz klīniski nozīmīgām antibiotikām reaģē atšķirīgi; atzīmē biežās antibiotiku rezistences izmaiņas, ko izraisa apstiprināto herbicīdu un antibiotiku lietošana, un to, ka šo izmaiņu ietekme netiek regulatīvi uzraudzīta; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina Komisiju veikt atbilstošus pasākumus, lai novērstu zāļu, tostarp antimikrobiālo līdzekļu, izdalīšanos vidē ar notekūdeņiem un notekūdeņu attīrīšanas iekārtām kā galveno AMR izveidošanās faktoru; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina pārskatīt vides riska novērtējumus tirdzniecības atļauju piešķiršanas procesa ietvaros attiecībā uz antimikrobiāliem līdzekļiem, kā arī vecākiem produktiem, kas jau ir laisti tirgū; aicina stingri ievērot ES labas ražošanas prakses (GMP) un zaļo iepirkumu noteikumus attiecībā uz farmaceitisko līdzekļu ražošanu un izplatīšanu un antibiotiku izdalīšanos vidē; |
| --- | --- |

43.

| 44. | mudina Komisiju un dalībvalstis risināt jautājumu par strauji augošo pret vairākām zālēm rezistento sēnīšu līmeni, pārskatot fungicīdu izmantošanu lauksaimniecības un rūpniecības nozarē; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis pakāpeniski izbeigt antimikrobiālo savienojumu vai ķīmisko vielu izmantošanu ne-klīniskos apstākļos, piemēram, ikdienas tīrīšanas līdzekļos un citās patēriņa precēs; |
| --- | --- |

45.

| 46. | uzsver, ka ir steidzami nepieciešami padziļināti pētījumi par to, kā antimikrobiālo līdzekļu klātbūtne pārtikas kultūraugos un dzīvnieku barībā ietekmē AMR veidošanos, un par mikrobu populāciju augsnē; |
| --- | --- |

46.

| 47. | saistībā ar to norāda, ka ir jāveic rūpīgs ex-ante novērtējums par “caurules gala” pieejas sociālajām izmaksām; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju un dalībvalstis pārskatīt savus labas lauksaimniecības prakses un labāko pieejamo tehnisko paņēmienu kodeksus saskaņā ar Rūpniecisko emisiju direktīvu (26), iekļaujot noteikumus par tādu kūtsmēslu apstrādi, kas satur pret antimikrobiāliem līdzekļiem rezistentas antibiotikas/mikroorganismus; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt tādu ilgtspējīgu zāļu izstrādi, kam ir maza ietekme uz vidi un ūdeni, un veicināt turpmākas inovācijas farmācijas nozarē šajā jomā; |
| --- | --- |

49.

| 50. | uzsver, ka ne visām dalībvalstīm ir pietiekami līdzekļi, lai izstrādātu un ieviestu visaptverošas AMR valsts stratēģijas; mudina Komisiju sniegt dalībvalstīm skaidru informāciju par pieejamiem ES resursiem, lai risinātu AMR problēmas, un šim nolūkam piešķirt mērķtiecīgāku finansējumu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju pārskatīt un grozīt labāko pieejamo tehnisko paņēmienu atsauces dokumentus (BREF) saskaņā ar Rūpniecisko emisiju direktīvu, kas attiecas uz emisijām no antibiotiku ražošanas rūpnīcām; |
| --- | --- |

51.

| 52. | mudina Komisiju efektīvi izmantot pieejamos tiesību aktus visās ar AMR saistītajās jomās, lai nodrošinātu, ka draudi tiek risināti visos politikas virzienos; |
| --- | --- |

52.

| 53. | uzsver, cik nozīmīga ir dzīves cikla novērtēšanas pieeja, sākot no ražošanas un izrakstīšanas līdz farmaceitisko atkritumu apsaimniekošanai; aicina Komisiju risināt jautājumu par antibiotiku iznīcināšanu, izpētot sadedzināšanas alternatīvas, piemēram, gazifikāciju; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, lai farmakovigilances sistēmā tiktu iekļauti vides jautājumi cilvēkiem paredzēto farmaceitisko līdzekļu jomā un lai tie tiktu pastiprināti attiecībā uz veterinārajiem medikamentiem, jo īpaši saistībā ar AMR; |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina Komisiju un dalībvalstis noteikt kvalitātes standartus (robežvērtības) vai riska novērtēšanas prasības, lai nodrošinātu, ka kūtsmēsli, notekūdeņu dūņas un apūdeņošanas ūdens satur attiecīgo antibiotiku un AMR mikroorganismu drošu koncentrāciju, pirms to var izkliedēt lauksaimniecības tīrumos; |
| --- | --- |

55.

| 56. | aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm sākt ES mēroga informācijas kampaņu, pievēršoties patērētājiem un uzņēmumiem, par akvakultūru kopumā un jo īpaši par atšķirībām starp stingrajiem un visaptverošajiem standartiem ES tirgū un standartiem, ko piemēro no trešām valstīm importētiem produktiem, īpaši uzsverot problēmas pārtikas nekaitīguma un sabiedrības veselības jomā, kuras rada īpaši rezistentu mikroorganismu un AMR veidošanās Savienībā; |
| --- | --- |

56.

| 57. | aicina pakāpeniski izbeigt antimikrobiālo līdzekļu tradicionālo profilaktisko un metafilaktisko izmantošanu saimniecības dzīvnieku grupās un aicina pilnībā aizliegt izmantot “pēdējā glābiņa” antibiotikas dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus; uzsver, ka pareiza lopkopība, higiēnas prakse, saimniecību pārvaldība un ieguldījumi šajās jomās veicina infekciju profilaksi un līdz ar to arī antibiotiku lietošanas samazināšanu; mudina Komisiju iesniegt jaunu ES stratēģiju par dzīvnieku labturību, kā to iesaka Eiropas Parlaments, ar ilgtermiņa mērķi izstrādāt dzīvnieku labturības tiesisko regulējumu; mudina Komisiju nekavējoties īstenot pasākumus, kas vēl nav veikti saistībā ar ES dzīvnieku aizsardzības un labturības stratēģiju 2012.–2015. gadam; |
| --- | --- |

57.

| 58. | uzsver, ka pareizas lauku saimniecību pārvaldības, bioloģiskās drošības un lopkopības sistēmas ir pamats pārtikas ražotāju dzīvnieku veselībai un labturībai, un, pienācīgi izmantojot, tās samazina uzņēmību pret baktēriju slimībām un nepieciešamību izmantot antibiotikas dzīvniekiem; |
| --- | --- |

58.

| 59. | uzskata, ka ir jāmudina nodrošināt atbilstīgu finansējumu ieguldījumiem lauku saimniecībās, piemēram, kvalitatīvā izmitināšanā, ventilēšanā, tīrīšanā, dezinfekcijā, vakcinācijā un biodrošībā, un tas nedrīkstētu būt apdraudēts jaunajā kopējā lauksaimniecības politikā (KLP); saistībā ar to atzīst, ka liela nozīme ir lauksaimnieku kopienas dalībnieku informētībai par dzīvnieku labturību, dzīvnieku veselību un pārtikas nekaitīgumu; atzīmē, ka svarīgi ir veicināt un piemērot labo praksi visos pārtikas produktu ražošanas un pārstrādes posmos, kā arī atzīst, ka svarīga ir droša un uztura ziņā līdzsvarota barība, īpašas barošanas stratēģijas, barības sastāvs, barības sintezēšanas veids un barības pārstrāde; |
| --- | --- |

59.

| 60. | aicina Komisiju un dalībvalstis — tostarp saistībā ar KLP reformu — panākt lielāku sinerģiju un saskaņā ar konstatējumiem, kas izklāstīti Komisijas “Vienas veselības” rīcības plānā pret AMR, nodrošināt efektīvus finansiālus stimulus un atbalstu lopkopjiem, kuri var pierādīt, ka ir būtiski samazinājuši antibiotiku izmantošanu un sasnieguši augstu vakcinācijas līmeni saviem dzīvniekiem vai mājlopiem; |
| --- | --- |

60.

| 61. | uzsver, ka laba sanitārija un higiēna saimniecībās ir būtiska; aicina Komisiju izstrādāt pamatnostādnes par antibiotiku lietošanu dzīvniekiem un lauku saimniecību higiēnas apstākļiem; aicina dalībvalstis izstrādāt īpašus plānus un pastiprināt sanitāro apstākļu kontroli; |
| --- | --- |

61.

| 62. | atgādina par profilakses pasākumiem, kas veicami pirms antimikrobiālās terapijas izmantošanas veselām grupām dzīvnieku, no kuriem iegūst pārtikas produktus (metafilakse):






  — | dabiskos apstākļos audzētu un veselīgu vaislas dzīvnieku ar pietiekamu ģenētisko daudzveidību izmantošana; |
| --- | --- | --- |

62.

—

dabiskos apstākļos audzētu un veselīgu vaislas dzīvnieku ar pietiekamu ģenētisko daudzveidību izmantošana;

| — | tādu apstākļu nodrošināšana, kuros tiek ievērotas sugu izturēšanās vajadzības, tostarp socializācija un hierarhija; |
| --- | --- |

—

tādu apstākļu nodrošināšana, kuros tiek ievērotas sugu izturēšanās vajadzības, tostarp socializācija un hierarhija;

| — | turēšanas blīvums, kas nepalielina slimības pārnešanas risku; |
| --- | --- |

—

turēšanas blīvums, kas nepalielina slimības pārnešanas risku;

| — | slimo dzīvnieku izolācija atsevišķi no pārējās grupas; |
| --- | --- |

—

slimo dzīvnieku izolācija atsevišķi no pārējās grupas;

| — | (mājputnu un sīklopu) ganāmpulka sadalīšana mazākās fiziski nošķirtās grupās; |
| --- | --- |

—

(mājputnu un sīklopu) ganāmpulka sadalīšana mazākās fiziski nošķirtās grupās;

| — | savstarpēji jau atbilstīgu spēkā esošo noteikumu par dzīvnieku labturību īstenošana, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 II pielikuma 11., 12., un 13. pārvaldības prasībā (SMR) (27); |
| --- | --- |

—

savstarpēji jau atbilstīgu spēkā esošo noteikumu par dzīvnieku labturību īstenošana, kā noteikts Regulas (ES) Nr. 1306/2013 II pielikuma 11., 12., un 13. pārvaldības prasībā (SMR) (27);

| 63. | uzskata, ka prasības nodrošināt marķējumā atsauces uz antibiotiku lietošanu uzlabotu patērētāju zināšanas un ļautu patērētājiem izdarīt apzinātāku izvēli; aicina Komisiju izveidot saskaņotu marķēšanas sistēmu, kuras pamatā ir dzīvnieku labturības standarti un laba lopkopības prakse, kā bija paredzēts jau 2009. gadā (28); |
| --- | --- |

63.

| 64. | turklāt vērš uzmanību uz jaunākajiem zinātniskajiem atklājumiem (2018. gada februāris), kas parāda, ka plaša spektra beta-laktamāzes (ESBL) tiek pārnestas uz cilvēkiem no lopkopības un gaļas patēriņa tikai ierobežotā apjomā un ka ESBL pārnese galvenokārt notiek no cilvēka uz cilvēku (29); |
| --- | --- |

64.

| 65. | uzsver, ka lauku saimniecībās ar augstu dzīvnieku blīvumu var tikt piekopta prakse, kurā antibiotikas tiek nepareizi un regulāri izbarotas lauksaimniecības dzīvniekiem un mājputniem, lai veicinātu straujāku augšanu, kā arī tās plaši izmanto profilaksē, lai nepieļautu slimību izplatīšanos, ņemot vērā šaurību, nebrīvi un stresu, kas raksturo dzīvnieku turēšanas apstākļus un kavē viņu imūnsistēmu darbību, un lai kompensētu antisanitāros apstākļus, kuros tie tiek audzēti; |
| --- | --- |

65.

| 66. | uzskata, ka mūsu zināšanas par AMR izplatīšanos no lauku saimniecību dzīvniekiem uz cilvēkiem jau ir diezgan ievērojamas, un tas nav pietiekami atzīts rīcības plānā; norāda, ka rīcības plāns vienkārši prasa turpināt izpēti un novērst zināšanu trūkumus šajā jomā, un tas varētu tik ļoti nepieciešamo rīcību atlikt uz vēlāku laiku; |
| --- | --- |

66.

| 67. | aicina Komisiju un dalībvalstis atšķirt lauksaimniecības dzīvniekus no lolojumdzīvniekiem, jo īpaši izstrādājot mehānismus antimikrobiālo līdzekļu izmantošanas veterinārmedicīnā uzraudzībai un novērtēšanai un plānojot pasākumus attiecībā uz to izmantošanu; |
| --- | --- |

67.

| 68. | uzsver, ka visaptveroša antibiotiku uzraudzība lauksaimniecībā ir izstrādāta sadarbībā ar veterinārārstiem, kas visaptveroši dokumentē antibiotiku izmantošanu un turpina uzlabot to piemērošanu; pauž nožēlu, ka vēl nav līdzvērtīgas sistēmas cilvēku ārstēšanā; |
| --- | --- |

68.

| 69. | norāda, ka korelāciju starp rezistenci pret antibiotikām, kas konstatēta dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus (piemēram, broileriem), un lielu daļu baktēriju izraisīto infekciju cilvēkiem, kas iegūtas no darbībām ar šiem dzīvniekiem vai šo dzīvnieku gaļas sagatavošanas un lietošanas pārtikā, ir apstiprinājušas arī ES aģentūras (30); |
| --- | --- |

69.

| 70. | uzsver pētījumu rezultātus, proti, ka pasākumiem, kas ierobežo antibiotiku izmantošanu dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus, ir saistība ar to baktēriju samazinātu klātbūtni šajos dzīvniekos, kas rezistentas pret antibiotikām (31); |
| --- | --- |

70.

| 71. | aicina Komisiju un dalībvalstis, ņemot vērā šo neseno pētījumu (32), parūpēties par to, lai saglabātu mēra sajūtu, pieņemot pasākumus, kā arī rūpīgi novērtēt un klasificēt antibiotiku un antimikrobiālo rezistenci visos attiecīgajos tiesību aktos tā, lai nevajadzīgi neierobežotu to, ka Eiropas lopkopībā ir līdzekļi, ar kuriem ir iespējams apkarot dažus vienšūņus, piemēram, kokcīdijas, tādējādi netīši palielinot risku, ka cilvēks var inficēties ar bīstamām baktērijām, piemēram, salmonellām un pārtikas mikrobiem; |
| --- | --- |

71.

| 72. | pauž nožēlu par to, ka Eiropas “Vienas veselības” rīcības plānā pret AMR trūkst resursu piešķīruma, un tas neļauj vērienīgāk izmantot likumdošanas instrumentus; aicina Komisiju būt vērienīgākai jebkurā turpmākā rīcības plānā, kuru tā izstrādā, un īstenot konsekventākus centienus, lai minēto plānu pilnībā īstenotu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | pauž nožēlu par to, ka Komisijas stratēģiskā pieeja, kas būtībā ir pareiza, pārāk bieži tiek ierobežota ar nodomu deklarācijām, un aicina Komisiju precizēt savu pieeju; |
| --- | --- |

73.

| 74. | aicina Komisiju koordinēt un uzraudzīt valstu stratēģijas, lai dalībvalstis varētu kopīgi izmantot paraugpraksi; |
| --- | --- |

74.

| 75. | mudina dalībvalstis izstrādāt vērienīgas valstu stratēģijas, lai risinātu AMR problēmas dzīvnieku audzēšanas nozarē, paredzot kvantitatīvus samazināšanas mērķus attiecībā uz antimikrobiālo veterināro zāļu lietošanu un vienlaikus ņemot vērā vietējos apstākļus; uzsver, ka to īstenošanā ir jāiesaista visas pārtikas aprites nozares; |
| --- | --- |

75.

| 76. | atzīmē, ka dažās dalībvalstīs ir juridiski definēti profesionāli kvalificēti dzīvnieku medicīnas konsultanti, kuriem attiecīgās iestādes ir atļāvušas izrakstīt dažas veterinārās zāles; uzsver, ka valstu rīcības plānos par AMR nevajadzētu aizliegt šīm personām izrakstīt un vajadzības gadījumā arī piegādāt noteiktas veterinārās zāles, ņemot vērā to, cik liela var būt šo personu nozīme izolētās lauku kopienās; |
| --- | --- |

76.

| 77. | uzsver, cik būtiski ir apmainīties ar labo praksi starp dalībvalstīm, kā arī Komisijai koordinēt šādu informācijas apmaiņu; saistībā ar to atzinīgi vērtē antibiotiku lietošanas samazinājumu lopkopībā Nīderlandē par 64,4 % laikposmā no 2009. līdz 2016. gadam un valsts pausto apņēmību līdz 2020. gadam to samazināt vēl vairāk; aicina Komisiju un dalībvalstis arī citās Savienības daļās izmantot šo piemēru par publiskā un privātā sektora sadarbību starp valsts iestādēm, nozarēm, zinātniekiem un veterinārārstiem; |
| --- | --- |

77.

| 78. | mudina dalībvalstis apsvērt iespēju ieviest pozitīvus (nodokļu atbrīvojumu piešķiršanu lauksaimniekiem) un negatīvus (antibiotiku pārdošanas aplikšanu ar nodokļiem, piemēram, šādi nodokļi ir sekmīgi ieviesti Beļģijā un Dānijā) nodokļu stimulus attiecībā uz antibiotikām, kuras lopkopībā tiek izmantotas ne-terapeitiskiem nolūkiem; |
| --- | --- |

78.

Pētniecības, izstrādes un inovāciju veicināšana attiecībā uz AMR

| 79. | norāda, ka ar 1,3 miljardu EUR lieliem ieguldījumiem AMR pētniecībā ES atrodas vadošajā pozīcijā šajā jomā un ES sasniegums ir arī uzsāktā “New Drugs for Bad Bugs”(ND4BB) programma (33) un Kopīgā plānošanas iniciatīva par antimikrobiālo rezistenci (JPIAMR) (34); uzsver vajadzību pēc pētniecības darbību efektivitātes un koordinēšanas; tādēļ atzinīgi vērtē tādas iniciatīvas kā, piemēram, ERA–NET, lai izveidotu sinerģiju starp JPIAMR un “Apvārsnis 2020”; uzsver, ka līdz 20. gadsimta sešdesmitajiem gadiem tika izstrādātas vairāk nekā 20 jaunas antibiotiku klases, un ar bažām atzīmē, ka pēdējos gados nav izstrādāta neviena patiesi jauna antimikrobiāla klase; |
| --- | --- |

79.

| 80. | mudina Komisiju apsvērt jaunu tiesisko regulējumu, lai stimulētu jaunu antimikrobiālu līdzekļu izstrādi cilvēkiem, kā Parlaments to jau ir pieprasījis 2016. gada 10. martā, izdarot grozījumus priekšlikumā regulai par veterinārajām zālēm, un 2015. gada 19. maija rezolūcijā; atzīmē, ka Eiropas “Vienas veselības” rīcības plānā pret AMR Komisija apņemas arī “analizēt ES reglamentējošos instrumentus un stimulus — jo īpaši tiesību aktos par reti sastopamām slimībām un pediatriju — izmantojot tos jauniem antimikrobiāliem līdzekļiem”; |
| --- | --- |

80.

| 81. | atzinīgi vērtē to, ka EFSA un EMA nesen pārskatīja un apsprieda vairākas alternatīvas attiecībā uz antimikrobiālo līdzekļu izmantošanu dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus, un dažas no šīm alternatīvām eksperimentālo pētījumu laikā ir apliecinājušas daudzsološus rezultātus dzīvnieku veselības parametru uzlabošanā; tādēļ iesaka dot jaunu stimulu šādu alternatīvu zinātniskai izpētei un ES tiesiskā regulējuma izstrādei, lai veicinātu to attīstību un precizētu veidu, kā tās apstiprināt; |
| --- | --- |

81.

| 82. | atgādina, ka tradicionālā antibiotiku iegūšana, kuras pamatā ir vairākas no dabas iegūtu antibiotiku modificēšanas metodes, ir sevi izsmēlusi, un ieguldījumiem pētniecībā un izstrādē, radot jaunu antibiotiku paaudzi, būtu jālauž tradicionālā paradigma; atzinīgi vērtē jaunās metodes, kas ir jau izstrādātas, piemēram, monoklonālās antivielas, kuras samazina baktēriju virulenci, tās nenogalinot, bet padarot nekaitīgas; |
| --- | --- |

82.

| 83. | norāda, ka zinātnei un pētniecībai ir izšķiroša nozīme, izstrādājot standartus cīņai pret AMR; |
| --- | --- |

83.

| 84. | atzinīgi vērtē nesenos pētījumu projektus par alternatīvām antibiotiku terapijām, tādām kā bakteriofāgu terapija, piemēram, ES finansēto Phagoburn projektu; norāda, ka līdz šim neviena bakteriofāgu terapija nav saņēmusi atļauju ES līmenī; aicina Komisiju ierosināt sistēmu bakteriofāgu terapijai, kuras pamatā būtu jaunākie zinātniskie pētījumi; |
| --- | --- |

84.

| 85. | atzīmē nesenos pētījumus par nākamās paaudzes probiotisko līdzekļu izstrādi lietošanai vienlaikus ar antibiotiku terapiju klīniskos apstākļos, saistībā ar kuriem ir pierādīts, ka tie samazina HAI, ko izraisa pret antibiotikām ļoti rezistentas baktērijas (35); |
| --- | --- |

85.

| 86. | atzīmē, ka vienlīdz svarīga ir pētniecība un izstrāde attiecībā uz jaunām pieejām infekciju ārstēšanai un novēršanai un šīs pieejas var paredzēt tādu vielu izmantošanu, kas stiprina imūnreakciju pret bakteriālo infekciju, piemēram, pre- un probiotiķi; |
| --- | --- |

86.

| 87. | mudina EMA sadarbībā ar EFSA un ECDC pārskatīt visu informāciju, kas pieejama par vecāku antimikrobiālo līdzekļu, tostarp kombinēto antibiotiku, sniegtajiem ieguvumiem un radītajiem riskiem, un apsvērt, vai ir vajadzīgs kaut kā mainīt to apstiprinātos lietošanas veidus; uzsver, ka ir jāveicina agrīns dialogs starp novatoriem un regulatīvajām iestādēm, lai vajadzības gadījumā pielāgotu tiesisko regulējumu tā, lai varētu noteikt prioritātes, paātrināt antimikrobiālo zāļu izstrādi un nodrošināt ātrāku piekļuvi tām; |
| --- | --- |

87.

| 88. | mudina Komisiju ieviest paātrinātu procedūru, saskaņā ar kuru uz laiku var aizliegt izmantot antimikrobiālos līdzekļus, kas apstiprināti rūpnieciskiem vai lauksaimniecības mērķiem, bet par kuriem ir aizdomas, ka tie būtiski negatīvi ietekmē AMR, kamēr netiek veikti papildu pētījumi par šo antimikrobiālo līdzekļu iedarbību; |
| --- | --- |

88.

| 89. | atgādina, ka sliktas kvalitātes medicīniskās un veterinārās zāles ar aktīvo vielu zemu koncentrāciju un/vai to ilgtermiņa lietošana veicina rezistentu mikrobu veidošanos; tāpēc aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot un izstrādāt tiesību aktus, kas nodrošina, ka zālēm tiek garantēta kvalitāte, tās ir drošas un efektīvas un ka to lietošanā tiks ievēroti stingri principi; |
| --- | --- |

89.

| 90. | aicina Komisiju palielināt finansējumu agrīnai starpnozaru un starpdisciplinārai pētniecībai un inovācijām attiecībā uz AMR patogēnu epidemioloģiju un imunoloģiju un HAI skrīningu, jo īpaši par pārneses veidiem starp dzīvniekiem, cilvēkiem un vidi; aicina Komisiju atbalstīt roku higiēnas pētījumus un pētījumus par dažādu roku mazgāšanas un roku žāvēšanas metožu ietekmi uz potenciālo patogēnu pārnesi; |
| --- | --- |

90.

| 91. | aicina Komisiju veikt ieguldījumus arī tādu dzīvnieku veselības alternatīvu izstrādē, kas nav antibiotikas, tostarp attiecībā uz augšanas veicinātājiem, un jaunu molekulu izstrādē, lai varētu veidot jaunas antibiotikas; uzsver, ka jaunās antibiotikas nedrīkst izmantot dzīvnieku veselības vai augšanas veicināšanai un nozarēm, kas saņem valsts līdzekļus jaunu antibiotiku izstrādei, ir jāpārtrauc izplatīt un/vai lietot antibiotikas dzīvnieku veselības un augšanas veicināšanai; |
| --- | --- |

91.

| 92. | atzinīgi vērtē nesenos pārrobežu pētniecības projektus par antimikrobiālo pārvaldību un infekciju profilaksi, piemēram, ES finansēto projektu i-4-1-Health Interreg; aicina Komisiju palielināt finansējumu pētniecības pasākumiem, lai novērstu HAI; |
| --- | --- |

92.

| 93. | aicina Komisiju arī turpmāk atbalstīt pētniecības un izstrādes centienus AMR jomā nākamās ES pētniecības un inovāciju pamatprogrammas ietvaros, tostarp saistībā ar globālajām veselības infekcijām, kas minētas IAM, jo īpaši pret zālēm rezistentām tuberkulozes, malārijas, HIV un novārtā atstātajām tropiskajām slimībām, tostarp paredzot īpašu uzdevumu, kas saskaņā ar programmu pievērstos cīņai pret AMR pasaules mērogā; |
| --- | --- |

93.

| 94. | aicina Komisiju ieviest ierobežojumus attiecībā uz dzīvu dzīvnieku pārvadāšanu no zonām, kurās pašreizējā uzraudzības sistēma ir identificējusi pret antimikrobiālajiem līdzekļiem rezistentus baktēriju celmus; |
| --- | --- |

94.

| 95. | norāda, ka dažiem augu aizsardzības līdzekļiem var būt arī antimikrobiālas īpašības, kas ietekmē AMR izplatīšanos; aicina veikt turpmākus pētījumus par iespējamo saikni starp tirdzniecībā pieejamo pesticīdu un herbicīdu iedarbību un AMR veidošanos; atzīst, ka herbicīdi tiek regulāri pārbaudīti attiecībā uz toksicitāti, bet nevis uz subletālu iedarbību uz mikrobiem, un iepriekš minēto iemeslu dēļ uzsver, ka ir svarīgi apsvērt šādu testu regulāru veikšanu; |
| --- | --- |

95.

| 96. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt agrīnu un pastāvīgu dialogu ar visām ieinteresētajām personām, lai izstrādātu atbilstīgus stimulus pētniecībai un izstrādei AMR jomā; atzīst, ka šajā jomā nav universāla risinājuma; mudina Komisiju oficiāli iesaistīt pilsonisko sabiedrību diskusijās par “Vienu veselību”, piemēram, izveidojot un finansējot īpašu ieinteresēto personu tīklu; |
| --- | --- |

96.

| 97. | uzsver, ka ir vajadzīgi dažādi sadarbības modeļi, ko vadītu publiskais sektors, iesaistoties arī nozarei; atzīst, ka nozares spējām ir būtiska nozīme pētniecībā un izstrādē AMR jomā; neraugoties uz iepriekš minēto, uzsver, ka šajā steidzamajā jautājumā pētniecībai un tehnoloģiju izstrādei ir vajadzīga arī turpmāka sabiedriska prioritizācija un koordinācija; tādēļ aicina Komisiju izveidot publisku platformu publiski finansētiem pētniecības un izstrādes projektiem AMR jomā un visu pētniecības un izstrādes pasākumu koordinēšanai; |
| --- | --- |

97.

| 98. | tādēļ uzsver, ka pašreizējā inovāciju sistēma faktiski neveicina pētniecību un izstrādi AMR jomā, un aicina Eiropas līmenī pielāgot un saskaņot intelektuālā īpašuma režīmu, jo īpaši, lai labāk saskaņotu aizsardzības ilgumu ar laika periodu, kas pieprasīts attiecīgajām novatoriskajām zālēm; |
| --- | --- |

98.

| 99. | uzskata, ka izpēte AMR apkarošanas jomā jau notiek daudzās un dažādās Eiropas Savienības daļās, taču nav izveidots atbilstošs pārskats par pētījumu stāvokli ES kopumā; tāpēc ierosina ES līmenī izveidot īpašu platformu, kas ļautu nākotnē efektīvāk izmantot izpētes resursus; |
| --- | --- |

99.

| 100. | atgādina, cik svarīgi ir veidot koalīcijas starp akadēmiskajām aprindām un biofarmaceitiskajiem uzņēmumiem, izstrādājot jaunas antibiotikas, ātro diagnostiku un jaunas terapijas; |
| --- | --- |

100.

| 101. | atzinīgi vērtē secinājumus, kas pieņemti PVO, Pasaules Intelektuālā īpašuma organizācijas (WIPO) un Pasaules Tirdzniecības organizācijas (PTO) apvienotajā tehniskajā simpozijā “Antimikrobiālā rezistence: kā veicināt antibiotiku inovāciju, pieejamību un pareizu lietošanu” (36), kurā tika apspriesti jauni stimulējoši pētniecības un izstrādes modeļi, vienlaikus atsaistot antibiotiku rentabilitāti no pārdotā apjoma; |
| --- | --- |

101.

| 102. | atgādina, ka Klīnisko izmēģinājumu regula (37) palīdzēs rosināt pētījumus par jauniem antimikrobiāliem līdzekļiem Eiropas Savienībā; aicina Komisiju un EMA, lieki nevilcinoties, īstenot Klīnisko izmēģinājumu regulu; |
| --- | --- |

102.

| 103. | aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt jaunu ekonomikas modeļu, izmēģinājuma projektu un pamudinošu stimulu izstrādi un izmantošanu, lai paplašinātu jaunu terapiju, diagnostikas metožu, antibiotiku, medicīnas ierīču, vakcīnu un antimikrobiālo līdzekļu lietošanas alternatīvu izveidi; uzskata, ka tiem ir liela nozīme, ja tie ilgtermiņā ir ilgtspējīgi, uz vajadzībām un pierādījumiem balstīti, pievēršas svarīgākajām sabiedrības prioritātēm un veicina pienācīgu medicīnisko izmantošanu; |
| --- | --- |

103.

| 104. | aicina Komisiju novērtēt pašreizējās higiēnas prakses un sanitārijas metožu efektivitāti slimnīcās un veselības aprūpes iestādēs; aicina Komisiju izpētīt iespējas izmantot probiotiķus un citas ilgtspējīgas higiēnas tehnoloģijas kā efektīvas sanitārijas metodes, lai novērstu un samazinātu ar AMR saistīto HAI skaitu; |
| --- | --- |

104.

| 105. | mudina ieviest rentablas tehnoloģijas, kas samazina HAI ietekmi slimnīcās un palīdz novērst multirezistentu mikroorganismu izplatīšanos; |
| --- | --- |

105.

| 106. | mudina dalībvalstis veicināt alternatīvas kompensēšanas sistēmas, lai atvieglotu novatorisku tehnoloģiju izmantošanu valsts veselības aprūpes sistēmās; |
| --- | --- |

106.

| 107. | atzīmē, ka parastais zāļu izstrādes darbības modelis nav piemērots antibiotiku izstrādei, jo rezistence var attīstīties laika gaitā un antibiotikas ir paredzētas pagaidu lietošanai un kā pēdējais līdzeklis; atgādina nozarei par tās korporatīvo un sociālo atbildību — veikt ieguldījumus AMR apkarošanā, meklējot veidus, kā paildzināt antibiotiku iedarbību, tādējādi efektīvu antibiotiku piegādi padarot ilgtspējīgu, un aicina veicināt šo pētniecību un noteikt reglamentēšanas veidus; |
| --- | --- |

107.

| 108. | atgādina, ka gan Parlaments, gan Padome ir lūguši pārskatīt pašreizējos stimulus (t. i., tos, kas noteikti Reti sastopamu slimību regulā (38)) to nepareizas izmantošanas un augsto gala cenu dēļ; tādēļ aicina Komisiju analizēt pašreizējos pētniecības un izstrādes stimulēšanas modeļus, tostarp “pārnesamās tirgus ekskluzivitātes” modeli, lai izstrādātu jaunus modeļus un noteiktu reglamentēšanas veidus; |
| --- | --- |

108.

| 109. | aicina Komisiju un dalībvalstis sadarbībā ar pētniekiem un nozari izstrādāt jaunus stimulēšanas modeļus, kas atsaistītu maksājumus no izrakstītā daudzuma un stimulētu ieguldījumus visā produktu izstrādes un ražošanas periodā; uzsver, ka antibiotiku pieejamības nodrošināšanai cenu un kvalitātes jomā ir jābūt pētniecības un izstrādes stimulu galīgajam mērķim; |
| --- | --- |

109.

| 110. | atzīst farmaceitu galveno nozīmi, veicinot informētību par antimikrobiālo līdzekļu atbilstošu lietošanu un AMR novēršanu; mudina dalībvalstis paplašināt savu atbildību, atļaujot precīzu daudzumu izsniegšanu un nodrošinot dažu vakcīnu lietošanu un ātrās diagnostikas testu veikšanu aptiekās; |
| --- | --- |

110.

| 111. | aicina uzskatīt pārnesamo tirgus ekskluzivitāti un kompensācijas par ienākšanu tirgū par risinājumiem ilgtspējīgai stimulēšanai; |
| --- | --- |

111.

| 112. | aicina Komisiju uzņemties vadošo lomu pasaules mērogā, atbalstot uz pierādījumiem balstītus labās prakses modeļus, lai varētu agrīnā posmā diagnosticēt AMR; |
| --- | --- |

112.

Globālas darba kārtības veidošana

| 113. | uzsver, ka bez saskaņotas un tūlītējas rīcības globālā mērogā pasaule tuvojas pēcantibiotiku laikmetam, kurā parastās infekcijas varētu atkal kļūt nāvējošas; |
| --- | --- |

113.

| 114. | atgādina, ka, ņemot vērā šīs problēmas sarežģītību, pārrobežu dimensiju, smagās sekas vides un cilvēku un dzīvnieku veselības jomā, kā arī lielo ekonomisko slogu, attiecībā uz AMR ir nepieciešama steidzama un koordinēta ES, globāla un starpnozaru rīcība; tādēļ prasa, lai ES un dalībvalstis skaidri uzņemtos saistības veidot Eiropas un starptautiskās partnerības un ieviest visaptverošu globālo stratēģiju AMR apkarošanai, aptverot tādas politikas jomas kā starptautiskā tirdzniecība, attīstība un lauksaimniecība; |
| --- | --- |

114.

| 115. | atzinīgi vērtē PVO sagatavoto sarakstu ar 20 bīstamākajiem pret antibiotikām rezistentajiem patogēniem (39); aicina steidzami veikt pētniecības un izstrādes projektus saistībā ar šo prioritāšu sarakstu ar baktērijām, kas ir rezistentas pret antibiotikām, lai radītu zāles to apkarošanai; tomēr uzsver, ka jaunu zāļu izpēte nav vienīgā vajadzīgā rīcība un nepareiza un pārmērīga lietošana ir jānovērš gan attiecībā uz cilvēkiem, gan dzīvniekiem; |
| --- | --- |

115.

| 116. | atzīst, ka AMR ir pārrobežu problēma un produkti tiek ievesti Eiropā no visas pasaules; mudina Komisiju sadarboties ar trešām personām, lai samazinātu antibiotiku lietošanu lopkopībā un ar to saistīto vides piesārņojumu; turklāt aicina Komisiju īstenot kopīgas pētniecības programmas ar trešām valstīm, lai samazinātu antibiotiku pārmērīgu lietošanu; aicina Komisiju saistībā ar brīvās tirdzniecības nolīgumiem aizliegt dzīvnieku izcelsmes pārtikas produktu importu, ja šie dzīvnieki nav audzēti atbilstoši ES standartiem, un jo īpaši aizliegt izmantot antibiotiskus augšanas veicinātājus; |
| --- | --- |

116.

| 117. | ņem vērā ziņojumu “Globālā cīņa pret rezistentām infekcijām: galīgais ziņojums un ieteikumi” (40), kurā tiek lēsts, ka izmaksas, veicot pasaules mēroga rīcību AMR jomā, sasniegtu 40 miljardus USD desmit gadus ilgā laikposmā, un tā ir neliela summa, salīdzinājumā ar izmaksām, ko radītu bezdarbība, un tā ir arī ļoti maza daļa no summas, ko G20 valstis šobrīd tērē veselības aprūpei (aptuveni 0,05 %); aicina Komisiju analizēt iespēju uzlikt nozarei nodokli sabiedrības veselības veicināšanai saistībā ar šīs nozares sociālo atbildību; |
| --- | --- |

117.

| 118. | nosaka, ka plānotajā pēc-Brexit tirdzniecības nolīgumā ar Apvienoto Karalisti noteikti ir jāpievēršas AMR un ir jāizvirza priekšnoteikums, ka Apvienotajai Karalistei ir jāievēro visi turpmākie ES jaunievedumi cīņā pret AMR, lai aizsargātu patērētājus un darba ņēmējus gan ES, gan Apvienotajā Karalistē; |
| --- | --- |

118.

| 119. | atzinīgi vērtē PVO globālo rīcības plānu (GAP) par AMR, ko 2015. gada maijā vienprātīgi pieņēma 68. Pasaules Veselības asamblejā; uzsver, ka globālajiem, ES un valstu rīcības plāniem ir jāatbilst GAP; |
| --- | --- |

119.

| 120. | atzinīgi vērtē PVO jaunās pamatnostādnes par medicīniski nozīmīgu antimikrobiālo līdzekļu izmantošanu attiecībā uz dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus (41); uzsver, ka dažās valstīs aptuveni 50–70 % no medicīnā nozīmīgu antibiotiku patēriņa attiecas uz patēriņu dzīvnieku nozarē, galvenokārt veselīgu dzīvnieku augšanas veicināšanai; aicina saskaņā ar pieeju “Viena veselība” šo tematu iekļaut ES tirdzniecības politikā un sarunās ar tādām starptautiskām organizācijām kā PTO un asociētajām vai trešām valstīm, veidojot pasaules mēroga politiku, lai aizliegtu antibiotiku izmantošanu veselīgu dzīvnieku nobarošanā; |
| --- | --- |

120.

| 121. | norāda, ka AMR ir nopietna problēma attiecībā uz daudzām nabadzības izraisītām un novārtā atstātām slimībām (PRND), tostarp HIV/AIDS, malāriju, tuberkulozi un slimībām, kas saistītas ar epidēmijām un pandēmijām; uzsver, ka aptuveni 29 % no AMR izraisītajiem nāves gadījumiem ir saistīti ar tuberkulozi, kas rezistenta pret zālēm; aicina Komisiju un dalībvalstis steidzami palielināt atbalstu pētījumiem un veselības aizsardzības instrumentu izmantošanai, lai novērstu AMR skartās PRND; aicina Komisiju un dalībvalstis veidot partnerības, kuru pamatā ir partnerība pētniecības un inovācijas jomā Vidusjūras reģionā (PRIMA) un Eiropas un jaunattīstības valstu klīnisko pārbaužu partnerība (EDCTP), lai īstenotu starptautiskus pētniecības un izstrādes projektus veselības jomā, aptverot dažādus ģeogrāfiskos reģionus un visatbilstošāko veselības tematiku, piemēram, AMR, vakcīnas, vēzi un zāļu pieejamību; |
| --- | --- |

121.

| 122. | uzsver ES iniciatīvu, piemēram, ECDC programmu infekcijas slimību jomā, tostarp attiecībā uz AIDS, tuberkulozi un malāriju, lielo nozīmi; norāda, ka šīs iniciatīvas ir labās prakses piemēri, kas apliecina ES reaģētspēju un pareizu darbību apstākļos, kad ir vajadzīgas jaunas antibiotikas, un ka ECDC būtu jāuzņemas galvenā loma pētniecības un izstrādes vajadzību prioritizēšanā, pasākumu un visu dalībnieku iesaistīšanas koordinēšanā un starpnozaru darba un spēju veidošanas uzlabošanā, izmantojot pētniecības un izstrādes tīklus; |
| --- | --- |

122.

| 123. | uzsver multirezistento baktēriju rašanās problēmu, tās vienlaikus ir rezistentas pret vairākām antibiotikām un galu galā var kļūt par superbaktērijām, kas ir rezistentas pret visām pieejamajām antibiotikām, tostarp visjaunākajām antibiotikām; uzsver vajadzību izveidot datubāzi par šīm multirezistentajām baktērijām, aptverot AIDS, tuberkulozi, malāriju, gonoreju, Escherichia coli un citas pret zālēm rezistentās baktērijas; |
| --- | --- |

123.

| 124. | norāda, ka pārtikai audzētie dzīvnieki ASV saņem piecas reizes vairāk antibiotiku nekā Apvienotajā Karalistē; tādēļ uzsver, cik svarīgi ir kontrolēt gaļas importu uz ES; |
| --- | --- |

124.

| 125. | aicina Komisiju atbalstīt ES standartus un pasākumus AMR apkarošanai un antibiotiku pienācīgai izmantošanai tirdzniecības nolīgumos un strādāt ar PTO starpniecību, lai izvirzītu AMR jautājumu; atzīmē, ka ES no 2006. gada ir aizliegta antibiotiku kā augšanas veicinātāju lietošana dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus, bet valstīs, kas nav ES dalībvalstis, tās joprojām var izmantot dzīvnieku barībā kā augšanas veicinātājus; aicina Komisiju visos brīvās tirdzniecības nolīgumos iekļaut klauzulu, kas paredz, ka no trešām valstīm ievestā pārtika nedrīkst būt ražota, izmantojot antibiotikas kā augšanas veicinātājus, lai nodrošinātu vienlīdzīgus konkurences apstākļus ES lopkopībai un akvakultūrai un lai samazinātu AMR; aicina Komisiju aizliegt visu pārtikas importu no trešām valstīm, ja šie produkti nāk no dzīvniekiem, kuri ārstēti ar tādām antibiotikām vai antibiotiku grupām, kas ES ir paredzētas noteiktu cilvēku infekciju ārstēšanai; |
| --- | --- |

125.

| 126. | aicina Komisiju un dalībvalstis pastiprināt pasākumus, lai apkarotu nelikumīgu praksi, kas saistīta ar antimikrobiālo līdzekļu ražošanu, tirdzniecību, lietošanu un iznīcināšanu; uzsver to, ka dalībniekiem, kuri iesaistīti antimikrobiālo līdzekļu aprites ciklā, ir jāuzņemas atbildība par savu rīcību; |
| --- | --- |

126.

| 127. | atzīmē ietekmi, ko rada esošo antibiotiku universālums, pieņemamās cenas un vieglā pieejamība; uzskata, ka mērķtiecīgai ārstēšanai, izmantojot konkrētas antibiotikas, ir jābūt pieejamai visiem, lai novērstu nepiemērotu antibiotiku nepareizu lietošanu un plaša spektra antibiotiku pārmērīgu lietošanu; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt stingrākus pasākumus pret antimikrobiālo līdzekļu lielu sūtījumu pārdošanu par dempinga cenām, jo īpaši attiecībā uz kritiskām cilvēku antibiotikām; |
| --- | --- |

127.

| 128. | pieprasa veikt antibiotiku ražotāju visaptverošas pārbaudes, lai zāļu izņemšanas periodi tiktu pielāgoti reālajai situācijai un netiktu pieļauta antibiotiku klātbūtne pārtikas produktos; |
| --- | --- |

128.

| 129. | aicina Komisiju strādāt, lai panāktu, ka AMR apkarošanai pastāvīgi tiek pievērsta augsta līmeņa politiskā uzmanība un griba, tostarp ANO forumos un G7 un G20 sanāksmēs; uzsver ES zinātnisko struktūru, piemēram, ECDC, iespēju uzņemties vispārējās vadības funkcijas; aicina Komisiju atbalstīt sadarbību starp ES un starptautiskajām organizācijām, tostarp PVO, ANO Pārtikas un lauksaimniecības organizāciju (PLO) un Pasaules dzīvnieku veselības organizāciju (OIE); atzinīgi vērtē Davosas deklarāciju par antimikrobiālās rezistences apkarošanu, kura tika pieņemta Pasaules ekonomikas forumā Davosā 2016. gada janvārī un kurā farmācijas, biotehnoloģiju un diagnostikas nozares aicina uz kopīgu rīcību, lai izveidotu antibiotiku, vakcīnu un diagnostikas ilgtspējīgu un paredzamu tirgu, veicinot jauno un esošo ārstēšanas metožu saglabāšanu; |
| --- | --- |

129.

| 130. | aicina popularizēt, uzlabot un pāriet uz tādu ražošanas veidu, kura pamatā ir agroekoloģija; |
| --- | --- |

130.

o

o o

| 131. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei, Komisijai, Eiropas Slimību profilakses un kontroles centram, Eiropas Zāļu aģentūrai, Eiropas Ķimikāliju aģentūrai, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādei, Eiropas Vides aģentūrai, Pasaules Veselības organizācijai un Pasaules Dzīvnieku veselības organizācijai. |
| --- | --- |

131.

---

(1)  Eiropas Veterinārārstu federācija. “Antimikrobiālo līdzekļu izmantošana attiecībā uz dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus. Atbildes uz EFSA/EMA jautājumiem par antimikrobiālo līdzekļu izmantošanu Eiropas Savienībā attiecībā uz dzīvniekiem, no kuriem iegūst pārtikas produktus, un iespējamiem pasākumiem antimikrobiālo līdzekļu izmantošanas samazināšanai”, 2016. gads.

(2)  OV C 353, 27.9.2016., 12. lpp.

(3)  OV C 434, 23.12.2015., 49. lpp.

(4)  OV L 293, 5.11.2013., 1. lpp.

(5)  OV C 366, 27.10.2017., 149. lpp.

(6)  https://ec.europa.eu/info/consultations/public-consultation-pharmaceuticals-environment_en#add-info.

(7)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0061.

(8)  http://www.efsa.europa.eu/en/press/news/180227.

(9)  https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/healthcare-associated-infections-antimicrobial-use-PPS.pdf.

(10)  EFSA un ECDC“Eiropas Savienības kopsavilkuma ziņojums par cilvēku, dzīvnieku un pārtikas zoonožu un indikatora baktēriju antimikrobiālo rezistenci 2014. gadā”, 2016. gads.

(11)  Pasaules Veselības organizācija “Vispārējās pamatnostādnes par infekciju profilaksi ķirurģijā”, 2016. gads. Pieejamas vietnē: http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/.

(12)  Celsus Academie voor Betaalbare Zorg“Antimikrobiālās rezistences ierobežošanas politiku izmaksu lietderība Nīderlandes veselības aprūpes organizācijās”, 2016. gada janvāris. Pieejams vietnē: https://goo.gl/wAeN3L.

(13)  http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/04_scenihr/docs/scenihr_o_021.pdf.

(14)  Pasaules Veselības organizācija “Vispārējās pamatnostādnes par infekciju profilaksi ķirurģijā”, 2016. gads. Pieejamas vietnē: http://www.who.int/gpsc/ssi-guidelines/en/.

(15)  https://amr-review.org/sites/default/files/160525_Final%20paper_with%20cover.pdf.

(16)  http://onlinelibrary.wiley.com/doi/10.2903/j.efsa.2018.5182/epdf.

(17)  http://www.consilium.europa.eu/en/press/press-releases/2016/06/17/epsco-conclusions-antimicrobial-resistance/.

(18)  http://www.ema.europa.eu/ema/index.jsp?curl=pages/news_and_events/news/2017/10/news_detail_002827.jsp&mid=WC0b01ac058004d5c1

(19)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/audit_reports/index.cfm.

(20)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 12. augusta Direktīvas 2013/39/ES, ar ko groza Direktīvu 2000/60/EK un Direktīvu 2008/105/EK attiecībā uz prioritārajām vielām ūdens resursu politikas jomā, 8. panta c) punkts (OV L 226, 24.8.2013., 1. lpp.).

(21)  Kā to Nīderlandē formulējusi Infrastruktūras un valsts būvdarbu ministrija, Nacionālais sabiedrības veselības un vides institūts (RIVM), ūdenssaimniecības uzņēmumi un ūdenssaimniecības padomes.

(22)  Plānotās regulas par veterinārajām zālēm 78. pants.

(23)  Eiropas Komisija, Eiropas “Vienas veselības” rīcības plāns pret antimikrobiālajiem līdzekļiem izveidojušās rezistences (AMR) apkarošanai, 2017. gada jūnijs, 10. lpp.

(24)  Turpat, 12. lpp.

(25)  Turpat, 15. lpp.

(26)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2010. gada 24. novembra Direktīva 2010/75/ES par rūpnieciskajām emisijām (piesārņojuma integrēta novēršana un kontrole) (OV L 334, 17.12.2010., 17. lpp.).

(27)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2013. gada 17. decembra Regula (ES) Nr. 1306/2013 par kopējās lauksaimniecības politikas finansēšanu, pārvaldību un uzraudzību un Padomes Regulu (EEK) Nr. 352/78, (EK) Nr. 165/94, (EK) Nr. 2799/98, (EK) Nr. 814/2000, (EK) Nr. 1290/2005 un (EK) Nr. 485/2008 atcelšanu (OV L 347, 20.12.2013., 549. lpp.), ar ko piemēro Padomes 1998. gada 20. jūlija Direktīvas 98/58/EK par lauksaimniecībā izmantojamo dzīvnieku aizsardzību noteikumus (OV L 221, 8.8.1998., 23. lpp.); Padomes 1991. gada 19. novembra Direktīva 91/630/EEK, ar kuru nosaka minimālos standartus cūku aizsardzībai (OV L 340, 11.12.1991., 33. lpp.); Padomes 1991. gada 19. novembra Direktīva 91/629/EEK, ar ko nosaka obligātos standartus teļu aizsardzībai (OV L 340, 11.12.1991., 28. lpp.).

(28)  https://ec.europa.eu/food/sites/food/files/animals/docs/aw_other_aspects_labelling_ip-09-1610_en.pdf.

(29)  Mevius, D. et al., “ESBL piesaistes analīze (ESBLAT). Meklējot antimikrobiālās rezistences avotus cilvēkos”, 2018. gads. Pieejams vietnē: http://www.1health4food.nl/esblat.

(30)  Eiropas Slimību profilakses un kontroles centrs un Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde: https://ecdc.europa.eu/sites/portal/files/media/en/publications/Publications/antimicrobial-resistance-zoonotic-bacteria-humans-animals-food-EU-summary-report-2014.pdf.

(31)  http://www.thelancet.com/pdfs/journals/lanplh/PIIS2542-5196(17)30141-9.pdf.

(32)  Mevius, D. et al., “ESBL piesaistes analīze (ESBLAT). Meklējot antimikrobiālās rezistences avotus cilvēkos”, 2018. gads. Pieejams vietnē: http://www.1health4food.nl/esblat.

(33)  http://www.imi.europa.eu/content/nd4bb.

(34)  http://www.jpiamr.eu.

(35)  Pamer, E. G. Zarnu mikrobiota atjaunošana, lai apkarotu pret antibiotikām rezistentus patogēnus. – Science, 352(6285). sējums, 2016. gads, 535.–538. lpp.

(36)  http://www.wipo.int/publications/en/details.jsp?id=4197.

(37)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 16. aprīļa Regula (ES) Nr. 536/2014 par cilvēkiem paredzētu zāļu klīniskajām pārbaudēm un ar ko atceļ Direktīvu 2001/20/EK (OV L 158, 27.5.2014., 1. lpp.).

(38)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1999. gada 16. decembra Regula (EK) Nr. 141/2000 par zālēm reti sastopamu slimību ārstēšanai (OV L 18, 22.1.2000., 1. lpp.).

(39)  http://www.who.int/mediacentre/news/releases/2017/bacteria-antibiotics-needed/en/.

(40)  https://amr-review.org/sites/default/files/160518_Final%20paper_with%20cover.pdf.

(41)  http://www.who.int/foodsafety/areas_work/antimicrobial-resistance/cia_guidelines/en/.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/173 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/173

---

P8_TA(2018)0355

Eiropa kustībā: ES nākotnes mobilitātes programma

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par Eiropa kustībā: ES nākotnes mobilitātes programmu (2017/2257(INI))

(2019/C 433/22)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa kustībā: Programma sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem”(COM(2017)0283), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas paziņojumu “Eiropa kustībā: Programma sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem”(COM(2017)0283),

| — | ņemot vērā Parīzes klimata nolīgumu, ko Eiropas Parlaments un Padome ratificēja 2016. gada 4. oktobrī (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parīzes klimata nolīgumu, ko Eiropas Parlaments un Padome ratificēja 2016. gada 4. oktobrī (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2016. gada 27. aprīļa Regulu (ES) 2016/679 par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Direktīvu 95/46/EK (Vispārīgā datu aizsardzības regula) (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu par tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu par tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 5. jūlija atzinumu par tematu “Transporta digitalizācijas un robotizācijas ietekme uz ES politikas veidošanu” (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 5. jūlija atzinumu par tematu “Transporta digitalizācijas un robotizācijas ietekme uz ES politikas veidošanu” (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa rezolūciju par automatizēto transporta sistēmu rīcības plānu (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2009. gada 23. aprīļa rezolūciju par automatizēto transporta sistēmu rīcības plānu (5),

| — | ņemot vērā 2013. gada 10. decembra rezolūciju par CARS 2020: ceļā uz konkurētspējīgu un ilgtspējīgu Eiropas autobūves nozari (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2013. gada 10. decembra rezolūciju par CARS 2020: ceļā uz konkurētspējīgu un ilgtspējīgu Eiropas autobūves nozari (6),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūciju par dažādiem transporta veidiem paredzētas integrētas biļešu sistēmas ieviešanu Eiropā (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 7. jūlija rezolūciju par dažādiem transporta veidiem paredzētas integrētas biļešu sistēmas ieviešanu Eiropā (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. septembra rezolūciju par 2011. gada baltās grāmatas par transportu īstenošanu: novērtējums un virzība uz ilgtspējīgu mobilitāti (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2015. gada 9. septembra rezolūciju par 2011. gada baltās grāmatas par transportu īstenošanu: novērtējums un virzība uz ilgtspējīgu mobilitāti (8),

| — | ņemot vērā 2017. gada 29. marta Valetas deklarāciju par ceļu satiksmes drošību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 29. marta Valetas deklarāciju par ceļu satiksmes drošību,

| — | ņemot vērā Komisijas balto grāmatu „Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu (COM(2011)0144), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas balto grāmatu „Ceļvedis uz Eiropas vienoto transporta telpu — virzība uz konkurētspējīgu un resursefektīvu transporta sistēmu (COM(2011)0144),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada pētījumu “Autonomie automobiļi: autotransporta nākotne?”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada pētījumu “Autonomie automobiļi: autotransporta nākotne?”,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada pētījumu “Infrastruktūras finansēšanas problēmas sadarbīgā ekonomikā”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada pētījumu “Infrastruktūras finansēšanas problēmas sadarbīgā ekonomikā”,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada pētījumu “Digitalizācijas un pieprasījuma ekonomikas ietekme uz darba tirgiem, nodarbinātību un sociālo partneru attiecībām”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada pētījumu “Digitalizācijas un pieprasījuma ekonomikas ietekme uz darba tirgiem, nodarbinātību un sociālo partneru attiecībām”,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0241/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas atzinumu (A8-0241/2018),

| A. | tā kā transporta nozarē notiek strukturālas izmaiņas un ES transporta nākotni ietekmē gan svarīgākās prioritātes 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvarā, gan programma "Tīru gaisu Eiropā"un ES Ceļu satiksmes drošības pamatnostādnes 2011.–2020. gadam; |
| --- | --- |

A.

tā kā transporta nozarē notiek strukturālas izmaiņas un ES transporta nākotni ietekmē gan svarīgākās prioritātes 2030. gada klimata un enerģētikas politikas satvarā, gan programma "Tīru gaisu Eiropā"un ES Ceļu satiksmes drošības pamatnostādnes 2011.–2020. gadam;

| B. | tā kā transporta dekarbonizācija un zemas emisijas tehnoloģijas paver iespējas nākotnes mobilitātei un ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei; |
| --- | --- |

B.

tā kā transporta dekarbonizācija un zemas emisijas tehnoloģijas paver iespējas nākotnes mobilitātei un ilgtspējīgai ekonomikas izaugsmei;

| C. | tā kā sadarbīgā un dalīšanās ekonomika pārveido transporta nozari visā pasaulē; tā kā tās darījumi transporta sektorā Eiropā 2015. gadā tiek lēsti EUR 5,1 miljarda apmērā, kas ir pieaugums par 77 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, savukārt nemonetārās sadarbīgās ekonomikas darījumi notiek vēl ievērojami lielākā apjomā, uzsverot to, cik šī norise ir nozīmīga; |
| --- | --- |

C.

tā kā sadarbīgā un dalīšanās ekonomika pārveido transporta nozari visā pasaulē; tā kā tās darījumi transporta sektorā Eiropā 2015. gadā tiek lēsti EUR 5,1 miljarda apmērā, kas ir pieaugums par 77 % salīdzinājumā ar iepriekšējo gadu, savukārt nemonetārās sadarbīgās ekonomikas darījumi notiek vēl ievērojami lielākā apjomā, uzsverot to, cik šī norise ir nozīmīga;

| D. | tā kā tiek lēsts, ka pasažieru transporta apjoms laikā no 2010. līdz 2050. gadam pieaugs par aptuveni 42 %, bet kravu transporta apjoms šajā pašā laikā pieaugs par 60 %; |
| --- | --- |

D.

tā kā tiek lēsts, ka pasažieru transporta apjoms laikā no 2010. līdz 2050. gadam pieaugs par aptuveni 42 %, bet kravu transporta apjoms šajā pašā laikā pieaugs par 60 %;

| E. | tā kā 2011. gada baltajā grāmatā par transportu aicināts panākt, lai līdz 2030. gadam galvenajos pārvadājumu koridoros 30 % kravu tiktu novirzīti no autopārvadājumiem uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļu, un lai līdz 2050. gadam šī daļa sasniegtu 50 %, turklāt vienlaikus pieprasīta arī atbilstošas zaļās infrastruktūru attīstīšana; |
| --- | --- |

E.

tā kā 2011. gada baltajā grāmatā par transportu aicināts panākt, lai līdz 2030. gadam galvenajos pārvadājumu koridoros 30 % kravu tiktu novirzīti no autopārvadājumiem uz ilgtspējīgākiem transporta veidiem, piemēram, dzelzceļu, un lai līdz 2050. gadam šī daļa sasniegtu 50 %, turklāt vienlaikus pieprasīta arī atbilstošas zaļās infrastruktūru attīstīšana;

| F. | tā kā principa “lietotājs un piesārņotājs maksā”piemērošana visiem transporta veidiem, tostarp autotransportam, dzelzceļam, jūras transportam un aviācijai, palīdzēs radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

F.

tā kā principa “lietotājs un piesārņotājs maksā”piemērošana visiem transporta veidiem, tostarp autotransportam, dzelzceļam, jūras transportam un aviācijai, palīdzēs radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem transporta veidiem;

| G. | tā kā jauno mobilitātes pakalpojumu mērķis ir būtiski uzlabot pilsētu transportu un ar tiem var panākt šos mērķus, samazinot sastrēgumus un emisijas un nodrošinot alternatīvu personīgajiem automobiļiem, jo privātā automašīna vēl arvien ir galvenais transporta līdzeklis braucienu skaita ziņā; tā kā šie pakalpojumi var veicināt pāreju uz multimodālu un koplietošanas transportu, kas ir arī ilgtspējīgāks un var papildināt sabiedriskā un aktīvā transporta veidus; |
| --- | --- |

G.

tā kā jauno mobilitātes pakalpojumu mērķis ir būtiski uzlabot pilsētu transportu un ar tiem var panākt šos mērķus, samazinot sastrēgumus un emisijas un nodrošinot alternatīvu personīgajiem automobiļiem, jo privātā automašīna vēl arvien ir galvenais transporta līdzeklis braucienu skaita ziņā; tā kā šie pakalpojumi var veicināt pāreju uz multimodālu un koplietošanas transportu, kas ir arī ilgtspējīgāks un var papildināt sabiedriskā un aktīvā transporta veidus;

| H. | tā kā transporta nozarei ir svarīga loma ES ekonomikas darbībā, veidojot apmēram 4 % no IKP ES 28 valstīs un nodrošinot vairāk nekā 5 % no ES kopējā darbvietu skaita (9); tā kā sievietes veido tikai 22 % no nozarē strādājošajiem un trešdaļa no visiem šīs nozares darba ņēmējiem ir vecāki par 50 gadiem; |
| --- | --- |

H.

tā kā transporta nozarei ir svarīga loma ES ekonomikas darbībā, veidojot apmēram 4 % no IKP ES 28 valstīs un nodrošinot vairāk nekā 5 % no ES kopējā darbvietu skaita (9); tā kā sievietes veido tikai 22 % no nozarē strādājošajiem un trešdaļa no visiem šīs nozares darba ņēmējiem ir vecāki par 50 gadiem;

| I. | tā kā satīkloti un autonomi transportlīdzekļi varētu nākotnē autotransportu padarīt efektīvāku, drošāku un mazāk bīstamu, jo cilvēku kļūdas ir galvenais iemesls satiksmes negadījumiem uz Eiropas ceļiem; |
| --- | --- |

I.

tā kā satīkloti un autonomi transportlīdzekļi varētu nākotnē autotransportu padarīt efektīvāku, drošāku un mazāk bīstamu, jo cilvēku kļūdas ir galvenais iemesls satiksmes negadījumiem uz Eiropas ceļiem;

| J. | tā kā aizvadītajos gadu desmitos ir panākts liels progress, padarot ES par visdrošāko transporta reģionu pasaulē; tā kā lielais negadījumu upuru skaits uz Eiropas ceļiem, proti, 25 500 nāves gadījumi un 135 000 smagi cietušo pagājušajā gadā vēl arvien rada lielas ciešanas un nepieņemamas ekonomiskās izmaksas, kas tiek lēstas EUR 100 miljardu apmērā gadā, un tā kā pagaidām netiek sasniegts 2020. gadam noteiktais mērķis samazināt ceļu satiksmes negadījumu upuru skaitu uz pusi salīdzinājumā ar 2010. gadu, turklāt strauji pieaug smagi ievainoto un bojāgājušo skaits starp tādiem neaizsargātiem satiksmes dalībniekiem kā gājēji, velosipēdisti vai mazāku divriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadītāji; |
| --- | --- |

J.

tā kā aizvadītajos gadu desmitos ir panākts liels progress, padarot ES par visdrošāko transporta reģionu pasaulē; tā kā lielais negadījumu upuru skaits uz Eiropas ceļiem, proti, 25 500 nāves gadījumi un 135 000 smagi cietušo pagājušajā gadā vēl arvien rada lielas ciešanas un nepieņemamas ekonomiskās izmaksas, kas tiek lēstas EUR 100 miljardu apmērā gadā, un tā kā pagaidām netiek sasniegts 2020. gadam noteiktais mērķis samazināt ceļu satiksmes negadījumu upuru skaitu uz pusi salīdzinājumā ar 2010. gadu, turklāt strauji pieaug smagi ievainoto un bojāgājušo skaits starp tādiem neaizsargātiem satiksmes dalībniekiem kā gājēji, velosipēdisti vai mazāku divriteņu mehānisko transportlīdzekļu vadītāji;

| K. | tā kā transports ir galvenais gaisa piesārņojuma cēlonis pilsētu teritorijās un rada vairāk nekā 25 % siltumnīcefekta gāzu emisiju ES, no kā autotransporta nozare savukārt rada vairāk nekā 70 %, turklāt šī daļa turpina palielināties, |
| --- | --- |

K.

tā kā transports ir galvenais gaisa piesārņojuma cēlonis pilsētu teritorijās un rada vairāk nekā 25 % siltumnīcefekta gāzu emisiju ES, no kā autotransporta nozare savukārt rada vairāk nekā 70 %, turklāt šī daļa turpina palielināties,

| L. | tā kā jaunākie pētījumi un aplēses liecina, ka pastāv lielāka saikne starp gaisa piesārņojuma iedarbību un lielāku apdraudējumu sabiedrības veselībai, tostarp sirds un asinsvadu slimībām, piemēram, insultu un sirds išēmisko slimību, un vēzi, un tā kā lēš, ka ES cieto daļiņu piesārņojums izraisa 399 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu gadā, savukārt slāpekļa oksīda piesārņojums — 75 000 un ozona — 13 600 nāves gadījumu; tā kā īpaši neaizsargāti pret šādu apdraudējumu ir pilsētu iedzīvotāji; |
| --- | --- |

L.

tā kā jaunākie pētījumi un aplēses liecina, ka pastāv lielāka saikne starp gaisa piesārņojuma iedarbību un lielāku apdraudējumu sabiedrības veselībai, tostarp sirds un asinsvadu slimībām, piemēram, insultu un sirds išēmisko slimību, un vēzi, un tā kā lēš, ka ES cieto daļiņu piesārņojums izraisa 399 000 priekšlaicīgas nāves gadījumu gadā, savukārt slāpekļa oksīda piesārņojums — 75 000 un ozona — 13 600 nāves gadījumu; tā kā īpaši neaizsargāti pret šādu apdraudējumu ir pilsētu iedzīvotāji;

| M. | tā kā visā pasaulē pašlaik tiek īstenoti ļoti nopietni centieni virzībā uz iekļaujošāku, drošāku un taisnīgāku transporta nozari, tostarp nosakot vērienīgus mērķus un saistošus standartus, un tā kā ES nevajadzētu zaudēt iespēju būt šo sociālo inovāciju priekšgalā; |
| --- | --- |

M.

tā kā visā pasaulē pašlaik tiek īstenoti ļoti nopietni centieni virzībā uz iekļaujošāku, drošāku un taisnīgāku transporta nozari, tostarp nosakot vērienīgus mērķus un saistošus standartus, un tā kā ES nevajadzētu zaudēt iespēju būt šo sociālo inovāciju priekšgalā;

Transporta pārejas ietekme uz prasmēm un darba metodēm

| 1. | atzinīgi vērtē Komisijas paziņojumu “Eiropa kustībā: Programma sociāli taisnīgai pārejai uz tīru, konkurētspējīgu un savienotu mobilitāti visiem”, kurā ir atzītas mobilitātes jomas būtiskās pārmaiņas un uzsvērts, ka digitālās mobilitātes revolūcijas rezultātā būtu jārada drošāka, inovatīvāka, labāk integrēta, ilgtspējīgāka, taisnīgāka, konkurētspējīgāka un tīrāka autotransporta nozare, kas ir savstarpēji saistīta ar citiem ilgtspējīgiem transporta veidiem; atzinīgi vērtē paziņojuma stratēģisko pieeju, lai panāktu saskaņotu tiesisko regulējumu arvien sarežģītākajā autotransporta jomā; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka ES mobilitātes nozarei ir jāizmanto digitālo tehnoloģiju sniegtās iespējas; pauž pārliecību, ka būtu jāattīsta un jāveicina jaunie uzņēmējdarbības modeļi, kas palīdz augt inovatīviem kopīgotas mobilitātes pakalpojumiem, tostarp jaunas tiešsaistes platformas kravu pārvadājumiem, automašīnu koplietošana, automašīnu vai velosipēdu kopīgas izmantošanas pakalpojumi vai viedtālruņu lietotnes, kas piedāvā reāllaika analīzi un datus par satiksmes apstākļiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mudina Komisiju un dalībvalstis ierosināt un īstenot S-ITS pasākumus saskaņā ar mērķiem un iniciatīvām, kas iekļauti gan 2011. gada baltajā grāmatā par transportu, gan 2015. gada decembra Parīzes nolīgumā par klimata pārmaiņām; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka ES autobūves nozare nodrošina darbvietas 8 miljoniem cilvēku un rada 4 % no ES bruto pievienotās vērtības, nodrošinot EUR 120 miljardu lielu tirdzniecības bilances pārpalikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzsver, ka pārmaiņām autobūves nozarē saistībā ar digitalizāciju, automatizāciju vai ekoloģiski tīrākiem automobiļiem būs vajadzīgas jaunas zināšanas un darba paņēmieni; uzsver, ka šīm pārmaiņām vajadzētu radīt jaunas iespējas, lai padarītu transporta nozari pievilcīgāku un izbeigtu darbaspēka trūkuma problēmu šajā nozarē; uzsver, ka ekoloģiski tīrāku, labāk satīklotu un automatizētu transportlīdzekļu izgatavošana noteikti ietekmēs ražošanas, attīstības, uzturēšanas un apkopes procesu un būs vajadzīgas jaunas prasmes, piemēram, elektrisko motoru montāža vai otrās paaudzes akumulatoru, kurināmā elementu un digitālo vai sensoru iekārtu ražošana; uzsver, ka jau pašlaik nozare saskaras ar milzīgām grūtībām, pieņemot darbā personālu ar atbilstošām prasmēm, un, lai gan sagaidāms, ka turpinās palielināties ar inženierzinātnēm saistītu darbvietu skaits, taču jaunās prasības, kas uzņēmumiem būtu jāizvirza, ir saistītas ar programmatūras prasmēm; aicina Komisiju un dalībvalstis ES transporta darbinieku apmācības darba vietā un prasmju pilnveidošanas procesus pielāgot šiem jaunajiem uzdevumiem; |
| --- | --- |

5.

| 6. | uzsver, ka sieviešu un vīriešu iespēju vienlīdzībai vajadzētu būt vienai no prioritātēm programmā transporta nozares nākotnei; uzsver, ka transporta nozarē dominē vīrieši, kuri veido trīs ceturtdaļas no kopējā darbaspēka, un būtu jāveicina dzimumu līdzsvars; atzinīgi vērtē ES iniciatīvu “Sievietes un transporta nozare — pārmaiņu platforma”, kuras mērķis ir veicināt sieviešu nodarbinātību un vienlīdzīgas iespēju transporta nozarē; aicina Komisiju un dalībvalstis sadarboties šīs platformas īstenošanā, lai darbavietu radīšana sievietēm un nozares digitalizācija būtu cieši saistīti aspekti; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka digitālā revolūcija mainīs autobūves nozares vērtību ķēdi, pētniecības un investīciju prioritātes un tehnoloģiskās iespējas, kam jābūt pārredzamām, saskaņotām un atbilstošām juridiskajiem standartiem, un ietekmēs nozares konkurētspēju pasaulē; |
| --- | --- |

7.

| 8. | atgādina, ka automatizēta braukšana būtiski ietekmēs transporta nozarē strādājošos un skarto profesiju gadījumā var nākties iegūt jaunu kvalifikāciju; aicina dalībvalstis veikt atbilstīgus pasākumus pirms šīm pārmaiņām darba tirgū, papildinot tos arī ar spēcīgāku sociālo dialogu; aicina Komisiju izstrādāt ES stratēģiju, kas ietvertu transporta nozares digitalizācijas radītās jaunās nodarbinātības iespējas un ņemtu vērā dalībvalstu labāko praksi, turklāt par galīgo mērķi nosakot to, lai tiktu sekmēta darbvietu radīšanu transporta nozarē, tostarp par prioritāti nosakot taisnīgu pārejas režīmu tiem nodarbinātajiem, kuru darbvietas kļūs nevajadzīgas transporta nozares digitalizācijas gaitā; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka automatizētā braukšana galu galā radīs jautājumus par to, kā interpretēt spēkā esošos ES tiesību aktus par transportlīdzekļa vadīšanas un atpūtas laikposmiem; aicina Komisiju pastāvīgi uzraudzīt nepieciešamību pēc leģislatīviem pasākumiem; |
| --- | --- |

9.

| 10. | vērš uzmanību uz digitalizācijas pozitīvo ietekmi transportā, jo tā palīdzēs samazināt birokrātiju un vienkāršos procedūras gan iestādēm, gan uzņēmumiem, kā arī ļaus vieglāk pārbaudīt atbilstību tiesību aktiem par transportlīdzekļu vadīšanas un atpūtas laiku un kabotāžas noteikumiem, ieviešot digitālos tahogrāfus, tādējādi uzlabojot nosacījumus profesionāliem autovadītājiem un palīdzot radīt vienlīdzīgus konkurences apstākļus visiem transporta uzņēmumiem; |
| --- | --- |

10.

| 11. | atzinīgi vērtē Komisijas jauno Prasmju programmu Eiropai un citas iniciatīvas, piemēram, Plānu nozaru sadarbībai prasmju jomā un Digitālo prasmju un darbvietu koalīciju, kas veicina sadarbību starp arodbiedrībām, mācību iestādēm un privātā sektora dalībniekiem, lai prognozētu, noteiktu un risinātu prasmju neatbilstības problēmu; |
| --- | --- |

11.

| 12. | atzinīgi vērtē to, ka autorūpniecība ir viena no sešām izmēģinājuma plānu jomām, kurai pieejams finansējums no Plāna nozaru sadarbībai prasmju jomā “Erasmus+”programmas ietvaros; |
| --- | --- |

12.

| 13. | aicina Komisiju nākt klajā ar starpposma novērtējumu par autobūves nozarē uzsāktajiem prasmju veidošanas projektiem, tostarp trīsgadīgo SKILLFULL pētniecības projektu un GEAR 2030 augsta līmeņa grupas sniegtajām rekomendācijām; uzskata, ka SKILFULL projekta rezultāti ļaus novērtēt to, cik atbilstošas ir pašlaik spēkā esošās mācību un kvalifikācijas prasības autotransporta vadītājiem, jo īpaši ņemot vērā jaunās profesijas/iemaņas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | aicina dalībvalstis nevis reaģēt uz konkrētām problēmām, bet gan proaktīvi rīkoties saistībā ar digitalizāciju un, balstoties uz tehnoloģiju neitralitātes principu, pieņemt visaptverošus un stratēģiskus lēmumus, lai pēc iespējas palielinātu iespējamos ieguvumus, kā arī strādāt pie tā, lai vienotos par ES līmeņa pieeju attiecībā uz galvenajiem jautājumiem; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzsver, ka lietotājiem un patērētājiem var būt liela loma transporta pārejas sekmēšanā, un aicina Komisiju un dalībvalstis uzlabot pārredzamību un attiecīgo datu publisku pieejamību, lai veicinātu sabiedrības izpratni un ļautu patērētājiem izdarīt apzinātu izvēli; |
| --- | --- |

15.

Pāreja, balstoties uz progresu pētniecībā un inovācijā

| 16. | uzsver, ka Eiropa ieņem vadošo vietu pasaulē gan ražošanas, gan transporta darbību jomā un norāda, ka ir ārkārtīgi svarīgi, lai Eiropas transporta nozare turpinātu attīstīties, investēt, īstenot inovācijas un atjaunoties ilgtspējīgi, tādējādi saglabājot tās līderpozīcijas tehnoloģiju jomā un konkurētspējīgo stāvokli; |
| --- | --- |

16.

| 17. | atgādina par pamatmērķi izveidot vienotu Eiropas transporta telpu bez šķēršļiem, kurā, izmantojot efektīvu komodalitāti, katram transporta veidam ir sava vieta un arvien pieaugoša transporta veidu savstarpējā mijiedarbība, un tādēļ aicina dalībvalstis izveidot piemērotu un uz stimuliem balstītu vidi, lai padarīt transporta veidus efektīvākus, kā arī novērst pastāvošos šķēršļus, piemēram, nevajadzīgu birokrātiju; |
| --- | --- |

17.

| 18. | atgādina, ka ilgtspējīgas inovatīvas transporta tehnoloģijas un mobilitātes risinājumi būs nepieciešami, lai uzlabotu ceļu satiksmes drošību un ierobežotu klimata pārmaiņas un oglekļa dioksīda emisijas, mazinātu gaisa piesārņojumu un sastrēgumus, un uzsver, ka ir vajadzīgs inovāciju stimulējošs Eiropas līmeņa tiesiskais regulējums; šajā sakarībā aicina nodrošināt lielāku finansējumu savstarpēji labāk saistītai starpnozaru pētniecībai un izstrādei saistībā ar satīklotiem un bezvadītāja transportlīdzekļiem, dzelzceļa un autoceļu infrastruktūras elektrifikāciju, alternatīvām degvielām, transportlīdzekļu konstrukciju un izgatavošanu, tīklu un satiksmes pārvaldību, kā arī viedās mobilitātes pakalpojumiem un infrastruktūru, vienlaikus neatstājot novārtā jau esošās sistēmas citās nozarēs; norāda, ka šīm svarīgākajām inovācijām būs vajadzīgi dažādi rūpnieciskās zinātības veidi, ja tās grib izstrādāt efektīvi; šajā sakarībā norāda, ka sadarbīgi, automatizēti un satīkloti transportlīdzekļi var padarīt Eiropas rūpniecību konkurētspējīgāku un samazināt enerģijas patēriņu un transporta radītās emisijas, kā arī mazināt ceļu satiksmes negadījumos bojāgājušo skaitu; tādēļ uzsver, ka infrastruktūras prasības būtu jānosaka tā, lai nodrošinātu šo sistēmu drošu darbību; |
| --- | --- |

18.

| 19. | norāda, ka, lai sekotu tehnoloģiju attīstībai, Eiropas iedzīvotājiem sniegtu iespējami labākos transporta un mobilitātes risinājumus un vienlaikus nodrošinātu, ka Eiropas uzņēmumi var saglabāt un uzlabot savu konkurētspēju, Eiropai ir vajadzīgs labāks satvars kopīgai rīcībai transporta pētniecības un inovācijas jomā; uzskata, ka vērienīgus mērķus attiecībā uz mūsu transporta sistēmām nākotnē var sasniegt tikai tad, ja jaunas idejas un koncepcijas tiek izstrādātas, pārbaudītas un īstenotas ciešā sadarbībā ar politikas un reglamentējošām programmām; |
| --- | --- |

19.

| 20. | prasa sniegt turpmāku pārredzamu finansiālo atbalstu pētniecībai, inovācijai un apmācībai, kā tas notika saistībā ar pārdomātas specializācijas stratēģijām, kuru gadījumā ar Eiropas Reģionālās attīstības fonda līdzfinansējumu tika sniegts atbalsts tādās jomās kā dzinēji vai intelektiskās transporta sistēmas; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atgādina, ka ES finansējums nākamajā daudzgadu finanšu shēmā 2021.-2027. gadam būs svarīgs, lai pabeigtu pārrobežu infrastruktūras izveidi un novērstu šaurās vietas Eiropas transporta tīkla (TEN-T) pamatkoridoros, kā arī norāda, ka infrastruktūras finansējums sekmē privātās un publiskās investīcijas augstas kvalitātes un ilgtspējīgos transporta pakalpojumos un tehnoloģijās; tādēļ aicina nodrošināt finansējumu no nākamās daudzgadu finanšu shēmas, lai veicinātu nākotnes transporta sistēmu, pakalpojumu un digitālo risinājumu ātru izstrādi un ieviešanu; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka būtu jāmazina finansiālie šķēršļi un jāvienkāršo piekļuve finansējumam, jo birokrātija un administratīvās izmaksas proporcionāli vairāk ietekmē mazos un vidējos uzņēmumus, kam trūkst prasmju un spēju; aicina Komisiju uzraudzīt, vai dalībvalstu publiskajos iepirkumos viedā transporta infrastruktūras jomā tiek ievērotas prasības par MVU uzlabotu piekļuvi, kas paredzētas Direktīvā 2014/24/ES par publisko iepirkumu; |
| --- | --- |

22.

| 23. | norāda, ka Eiropā ir jāuzlabo inovāciju ekosistēma, sākot no pamattehnoloģiju pētniecības līdz izpētei jauno pakalpojumu un uzņēmējdarbības modeļu jomā, kas veicina sociālo inovāciju (pēc plašas ieviešanas tirgū); uzsver, ka valsts atbalsts inovāciju ekosistēmai jākoncentrē uz jomām, kur nav tirgus atbalsta pētniecībai un inovācijām, uz inovācijai labvēlīgiem politikas virzieniem, sekmējot Eiropas standartizāciju un regulējumu, un uz finanšu instrumentiem, ar kuriem veicināt privātā sektora investīcijas inovācijā; |
| --- | --- |

23.

| 24. | konstatē, ka ES līmeņa pētniecībai, jo īpaši izmantojot programmu “Apvārsnis 2020”, būs izšķiroša nozīme rezultātu sasniegšanā, kā to apliecina tādas publiskā un privātā sektora partnerības kā kopuzņēmums “Kurināmā elementi un ūdeņradis”un Eiropas “Zaļo automobiļu”iniciatīva, un aicina izveidot īpašu publiskā un privātā sektora partnerību satīklotai un automatizētai braukšanai; atbalsta Komisijas darbu Eiropas akumulatoru alianses izveidē un aicina turpināt finansiālu atbalstu ilgtspējīgu akumulatoru un akumulatoru elementu ražošanas un pārstrādes attīstībai nākotnes mazemisiju un bezemisiju transportlīdzekļiem un īstenot pasaules mēroga godīgas tirdzniecības pieeju, importējot tādus materiālus kā litijs un kobalts, jo šo tehnoloģiju attīstībai būs galvenā nozīme tīras un ilgtspējīgas mobilitātes nākotnē; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, cik svarīgi ir izstrādāt konsekventas ekonomikas un rūpniecības attīstības stratēģijas, kuru mērķi, piemēram, turpināt palielināt mazemisiju transportlīdzekļu ražošanu un izmantošanu, ir saskaņoti ar resursu attīstīšanu šo mērķu sasniegšanai, ar to saprotot infrastruktūru un ar šo transportlīdzekļu izmantošanu saistītas sastāvdaļas, piemēram, akumulatorus — arī šim aspektam Komisijai un dalībvalstīm būtu jāpievērš uzmanība, nosakot mērķi izstrādāt ES stratēģiju akumulatoru ražošanai; uzsver, ka liela nozīme ir stimuliem ražotājiem un ieviešanai tirgū, lai samazinātu izmaksas; |
| --- | --- |

25.

| 26. | atzinīgi vērtē to, ka Komisija jau paredzējusi saikni ar aprites ekonomiku, īpašu uzmanību pievēršot gan mazā daudzumā pieejamiem materiāliem, gan akumulatoriem; šajā sakarībā mudina Komisiju turpināt novērtēt akumulatoru ražošanas un pārstrādes ietekmi uz vidi, lai iegūtu pilnīgu priekšstatu par to, kāda ir ar akumulatoriem darbināmu elektrotransportlīdzekļu ietekme uz vidi un tā būtu vieglāk salīdzināt dažādu piedziņas sistēmu ilgtspēju visā aprites ciklā; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver iespējamās priekšrocības, ko sniedz transportlīdzekļu akumulatoru turpmāka izmantošana, piemēram, tādās jomās kā viedie tīkli un viedie uzglabāšanas risinājumi mājokļos, un aicina Komisiju un dalībvalstis atbalstīt pētījumus un izmēģinājuma projektus šajā jomā, izmantojot finansēšanas shēmas; |
| --- | --- |

27.

| 28. | atbalsta digitālo tehnoloģiju plašāku izmantošanu principa “piesārņotājs maksā”īstenošanā, piemēram, elektronisku nodevu un brauciena maksas iekasēšanu atkarībā no transportlīdzekļu ekoloģiskajiem raksturlielumiem; atzinīgi vērtē Komisijas pamatnostādnes pilsētām par transportlīdzekļu pilsētpiekļuves regulēšanu (UVAR); tomēr uzsver, ka Eiropas līmenī ir jādara vairāk, lai novērstu Eiropas vienotās transporta telpas sadrumstalotību; šajā sakarībā norāda uz to, cik svarīgi ir finansēt transporta infrastruktūras projektus un veikt nozīmīgas investīcijas pēc iespējas ekoloģiski atbildīgākās degvielās ar zemu oglekļa saturu, lai veicinātu transporta sistēmas pārveidi, kā arī lai nodrošinātu enerģijas un transporta aktīvu integrāciju kā līdzekli paātrinātai pārejai uz ilgtspējīgāku energoresursu struktūru; saistībā ar ES finansējumu transporta nozarei uzskata, ka vienam no projektu atbilstības kritērijiem vajadzētu būt tam, cik lielā mērā ar tiem palīdz sasniegt mērķus klimata jomā; |
| --- | --- |

28.

| 29. | atgādina par ES saistībām cīņā pret klimata pārmaiņām saskaņā ar Parīzes nolīgumu, ANO Ilgtspējīgas attīstības programmu 2030. gadam un klimata un enerģētikas politikas satvaru laikposmam līdz 2030. gadam; atzinīgi vērtē jau pieņemtos pasākumus, piemēram, vieglajiem transportlīdzekļiem paredzētās pasaules mēroga testa procedūras (WLTP) testa ciklu, kā arī noteikumu kopumus par emisijām reālos braukšanas apstākļos (RDE), kuru mērķis ir samazināt plaisu starp izvirzītajiem dekarbonizācijas mērķiem un reālas braukšanas emisijām; prasa, lai Komisija uzraudzītu šo pasākumu efektivitāti un, ja vajadzīgs, ierosinātu papildu uzlabojumus; uzskata, ka WLTP ir pareiza virzība attiecībā uz vieglo automobiļu degvielas patēriņa un CO2 emisiju mērīšanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | norāda, ka informācijas sniegšana patērētājiem par pasažieru transportlīdzekļiem ir ļoti svarīga transporta dekarbonizācijas paātrināšanai, un tāpēc aicina uzlabot, padarīt uzticamāku un labāk pieejamu informāciju par transportlīdzekļu emisijām un degvielas patēriņu, tostarp izmantojot standartizētu, labi saskatāmu un skaidru transportlīdzekļu marķējumu, lai patērētāji varētu izdarīt apzinātu izvēli un lai veicinātu uzņēmumu un privātpersonu attieksmes maiņu par labu ekoloģiski tīrākai mobilitātei; uzsver, ka precīzāka informācija arī atvieglos un dos iespēju valstu, reģionu un pilsētu iestādēm veikt videi draudzīgu publisko iepirkumu; atzinīgi vērtē Komisijas Ieteikumu (ES) 2017/948 (10), vienlaikus aicinot Komisiju apsvērt iespēju pārskatīt Automobiļu marķēšanas direktīvu 1999/94/EK (11); |
| --- | --- |

30.

| 31. | norāda uz pašlaik pastāvošiem finansiāliem un nefinansiāliem šķēršļiem, ar ko patērētāji saskaras mazemisiju transportlīdzekļa iegādē; atgādina, ka galalietotāju atbalsts mazemisiju transportlīdzekļiem ir lielā mērā atkarīgs no visaptverošas un pārrobežu infrastruktūras pieejamības un piekļūstamības; šajā sakarībā atzinīgi vērtē esošās privātās un publiskās iniciatīvas, lai lietotājiem būtu viesabonēšanas iespēja starp uzlādes infrastruktūras operatoriem; aicina Komisiju un dalībvalstis veikt visus nepieciešamos pasākumus, lai atvieglotu viesabonēšanu un uzlādes infrastruktūras pieejamību Eiropā; aicina Komisiju vairāk atbalstīt dalībvalstu centienus paplašināt alternatīvo degvielu infrastruktūru, lai cik drīz vien iespējams nodrošinātu tās ES mēroga pārklājumu; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzskata, ka nolūkā paātrināt mazemisiju degvielu ienākšanu tirgū un pilnībā izmantot to devumu klimata labā ir jārada stimuli to izmantošanai un atbilstošu transportlīdzekļu izstrādei; tomēr atgādina, ka Parīzes nolīguma ievērošanas nolūkā ap gadsimta vidu siltumnīcefekta gāzu (SEG) emisijas no transporta neatlaidīgi jācenšas samazināt līdz nulles līmenim; uzsver, ka Eiropas autotransporta nozari nevarēs pārveidot virzībai uz ekoloģisku un ekonomisku ilgtspēju, ja tehnoloģiju jomā tiks turpināta pieeja, ka viens risinājums der visiem, un tāpēc ir nepieciešama pāreja uz patiesi tehnoloģiski neitrālu piedziņas sistēmu novērtējumu saistībā ar tādu nākotnes transportlīdzekļu izstrādi, kas atbilst dažādām mobilitātes vajadzībām; uzsver starpnozaru centienu nepieciešamību, lai paātrinātu ieguldījumus mazemisiju degvielu infrastruktūrā, kas ir priekšnosacījums alternatīvas piedziņas transportlīdzekļu plašākai ieviešanai un attīstībai; |
| --- | --- |

32.

| 33. | uzsver, ka “tīro”transportlīdzekļu direktīvas (12) potenciāla pilnīgai īstenošanai ir jāņem vērā pašvaldību un reģionālo iestāžu vajadzības un tām pieejamie resursi, jo īpaši saistībā ar sarežģītību un administratīvo slogu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | atzinīgi vērtē Komisijas apņemšanos līdz 2018. gada 2. maijam iesniegt likumdošanas priekšlikumu par smagdarba transportlīdzekļu CO2 emisijām un degvielas patēriņa standartiem, kam vajadzētu būt vērienīgam, reālam un balstītam uz datiem, kas apkopoti ar Transportlīdzekļu enerģijas patēriņa aprēķināšanas rīku (VECTO), lai nodrošinātu saskaņotus tiesību aktus par smagdarba transportlīdzekļiem; uzsver, ka VECTO ātri un regulāri jāatjaunina, lai savlaicīgi un precīzi varētu ņemt vērā jaunās tehnoloģijas transportlīdzekļu efektivitātes uzlabošanai; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka smagdarba transportlīdzekļiem izvirzāmajam CO2 emisiju līmenim jābūt saskaņotam ar nākotnes mērķiem samazināt piesārņojošo vielu emisijas, piemēram, atbilstoši Euro 7 normai, kā arī prasībām, kas noteiktas Direktīvā (ES) 2015/719 par svariem un izmēriem (13); |
| --- | --- |

35.

| 36. | atgādina par atbaidošajiem eksperimentiem par dūmu iedarbību uz cilvēkiem un pērtiķiem, ko veica Eiropas Pētniecības grupa par vides un veselības aizsardzības jautājumiem transporta nozarē (EUGT), kas ir lielāko autoražotāju finansēta struktūra; atgādina, ka šis nav pirmais šāda veida skandāls saistībā ar automobiļu rūpniecību; aicina, lai visas pētniecības darbības, uz kuru informāciju paļaujas ES politikas veidotāji, būtu pilnīgi neatkarīgas no autobūves nozares, tostarp finansējuma un apakšlīgumu slēgšanas aspektā; |
| --- | --- |

36.

Transporta pāreja, kas dotu labumu visiem lietotājiem

| 37. | uzsver, ka savienojamībai starp autonomiem transportlīdzekļiem, starp transportlīdzekļiem un infrastruktūru, starp transportlīdzekļiem un gājējiem, kā arī pašu tīklu, ir jākļūst par svarīgāko ilgtermiņa mērķi, lai nodrošinātu netraucētu satiksmes plūsmu; tādēļ aicina Komisiju risināt jautājumus par datu izmantošanu un pārvaldību, jo īpaši uzsverot datu aizsardzības aspektus, un novērtēt visus iespējamos datorizētās projektēšanas (CAD) tehnoloģiju lietojumus, kuri paredz augstu autonomijas līmeni un sniedz pakalpojumus ar pievienoto vērtību; uzsver, ka ir jāattīsta telekomunikāciju un satelītu infrastruktūra, lai nodrošinātu labākus pozicionēšanas un sakaru pakalpojumus starp transportlīdzekļiem un infrastruktūru, un aicina Komisiju noteikt, kur un kad esošā transporta infrastruktūra jāsaskaņo ar viedtransporta infrastruktūras standartiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | norāda, ka autonomai braukšanai un ekoloģiski tīriem transportlīdzekļiem būs vajadzīga integrēta infrastruktūras plānošana un investīcijas, lai aprīkotu ceļus ar vajadzīgo telesakaru un uzlādes infrastruktūru, piemēram, elektrotransportlīdzekļu vajadzībām, kā arī lai nodrošinātu kvalitatīvus ceļa datus, piemēram, augstas izšķirtspējas digitālās kartes, un pilnībā sadarbspējīgas borta iekārtas; aicina Komisiju un dalībvalstis sekmēt investīcijas, finansējot inovatīvu un ilgtspējīgu transporta infrastruktūras modernizāciju; |
| --- | --- |

38.

| 39. | atgādina Komisijai, ka nolūkā panākt pienācīgu transporta satīklotību un pareizu pārvaldību attiecībā uz drošību, signalizāciju, automatizāciju, digitālām iespējām patērētājiem un drošu datu pārvaldību, ir pēc iespējas ātrāk jānodrošina pilnīgs 5G pārklājums dzelzceļa, autoceļu un iekšējo ūdensceļu TEN-T koridoros; aicina attīstīt viedo ceļu projektus un veidot viedus transporta koridorus; uzskata, ka galvenie ceļi jāaprīko ar ir optiskās šķiedras, bezvadu un 5G bāzes staciju iekārtām; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atgādina, ka svarīgākajam mērķim vajadzētu būt tam, lai satiksmes negadījumos uz Eiropas ceļiem vairs nebūtu bojāgājušo, un uzsver nepieciešamību nodrošināt veco un jauno transporta veidu drošu līdzāspastāvēšanu, turklāt šo pāreju var atvieglot, ja noteiktas autovadītāju palīdzības sistēmas tiktu uzstādītas obligāti un tiktu nodrošināta pienācīga infrastruktūra; aicina Komisiju veikt rūpīgu un tehnoloģiski neitrālu novērtējumu par to, kādu ietekmi uz drošību rada automatizētu sistēmu izmantošana, īpašu uzmanību pievēršot visaptverošam novērtējumam par ietekmi uz drošību visās multimodālās transporta sistēmās; |
| --- | --- |

40.

| 41. | uzsver, ka vēl arvien nav sasniegti mērķi par bojāgājušo un smagi ievainoto personu skaita samazināšanu ceļu satiksmes negadījumos un ka tāpēc Eiropas transporta politika būtu jāvērš uz šo mērķu sasniegšanu; uzsver, cik svarīgi ir atbilstoši tiesību akti drošības jomā, lai panāktu lielāku drošību autotransporta nozarē; atgādina Komisijai un dalībvalstīm, ka visā ES ir jānodrošina atbilstoši stāvvietu un atpūtas apstākļi, lai tā samazinātu negadījumu un tajos cietušo skaitu uz Eiropas ceļiem; |
| --- | --- |

41.

| 42. | norāda, ka satīklotu un automatizētu transportlīdzekļu attīstību lielākoties veicina tehnoloģija; tāpēc aicina pētīt un atzīt tās sociālo ietekmi un uzskata, ka ir jānodrošina, lai satīklotu un automatizētu transportlīdzekļu ieviešana būtu pilnībā saderīga ar sociālajām, cilvēciskajām un vides vērtībām un mērķiem; uzsver, ka pēc negadījuma ar viena vai vairāku automatizētu transportlīdzekļu iesaisti jābūt skaidrībai par atbildīgo, turklāt neatkarīgi no tā, vai tas (tie) ir programmatūras uzņēmums(-i) transportlīdzekļa ražotājs(-i), vadītājs(-i) vai apdrošināšanas sabiedrība(-as); |
| --- | --- |

42.

| 43. | uzsver, ka šīs plānotās izmaiņas nedrīkst mazināt sociālo iekļaušanu un savienojamību dalībvalstīs un teritorijās, kur mobilitātes jomā ir trūkumi; norāda uz nepieciešamību uzlabot tīkla jaudu, izmantot pastāvošo tīkla infrastruktūru un nākotnē gaidāmās būtiskās inovācijas, lai veicinātu digitālo tehnoloģiju dziļāku integrāciju un novērstu savienojamības jomas lielās atšķirības gan starp dalībvalstīm, gan starp pilsētām un lauku, centrāliem un attāliem apgabaliem, attiecībā uz kuriem būtu jāizstrādā vairāki specifiski risinājumi, balstoties uz koordināciju starp publisko un privāto sektoru un ar to atbalstu; uzsver, ka tradicionālajiem transporta veidiem, piemēram, autobusiem, joprojām ir būtiska nozīme attālos un kalnainos apvidos, un tos nedrīkst neņemt vērā šajā procesā; atgādina par gūto pieredzi vairākās ES valstīs, ka kolektīvā un sabiedriskā transporta tīklu strukturēšana saskaņā ar sabiedrisko pakalpojumu sniegšanas saistību līgumiem, ar kuriem apvieno peļņu nesošus un nenesošus maršrutus, var nodrošināt optimālus rezultātus iedzīvotājiem un publiskajām finansēm, kā arī konkurenci tirgū; |
| --- | --- |

43.

| 44. | atgādina par nepieciešamību dot priekšroku kolektīviem un drošākiem transportlīdzekļiem kravu un pasažieru pārvadāšanai galvenajos pārrobežu koridoros un lielpilsētās, lai samazinātu piesārņojumu, satiksmes sastrēgumus un cietušo skaitu, kā arī aizsargātu iedzīvotāju un satiksmes dalībnieku veselību; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju un dalībvalstis veicināt tādus ilgtspējīgas pilsētu mobilitātes plānus (SUMP) un ilgtspējīgas lauku mobilitātes plānus (SRMP), kas ir pamatoti ar sabiedrības interesi, kuros integrē visus jaunos transporta veidus, ar kuriem atbalsta multimodālu transporta sistēmu pasažieriem, uzlabo mobilitāti un pakalpojumu kvalitāti iedzīvotājiem, tostarp gados vecākiem cilvēkiem un cilvēkiem ar invaliditāti, nodrošinot viņiem alternatīvas un internalizējot vai samazinot veselības un ārējās vides izmaksas pilsētas, kā arī veicinot tūrismu; norāda, ka ar šādiem plāniem būtu jāveicina to iedzīvotāju iekļaušana, līdzdalība un nodarbinātība, kuri dzīvo attālos rajonos, lai cīnītos pret lauku teritoriju depopulācijas draudiem, uzlabotu pieejamību un saziņu ar nomaļiem apgabaliem un pārrobežu reģioniem; uzsver, ka lauku mobilitāte būtiski atšķiras no pilsētu mobilitātes ne tikai attiecībā uz attālumiem un sabiedriskā transporta pieejamību, bet arī attiecībā uz vides un ekonomiskajiem faktoriem, piemēram, zemāku piesārņotāju emisiju spiedienu uz vidi, zemākiem vidējiem ienākumiem un lielākiem šķēršļiem investīcijām infrastruktūrā; |
| --- | --- |

45.

| 46. | norāda, ka mācības, kas gūtas saistībā ar iepriekšējiem un pašreizējiem projektiem, piemēram, darba programmu transporta jomā, Eiropas infrastruktūras savienošanas instrumentu un projektu par ilgtspējīgu dalītu mobilitāti apvienojumā ar sabiedrisko transportu Eiropas lauku apvidos (SMARTA), veido elementus viedo ciematu izveidei, tostarp efektīvākai un viedākai loģistikai no nosūtītāja līdz saņēmējam, inovatīvai mobilitātes kā pakalpojuma (MaaS) koncepcijai, nākamās paaudzes viedā transporta infrastruktūrai, satīklotam un automatizētam transportam un viedai mobilitātei pilsētvidē (transports no pilsētām un uz tām); |
| --- | --- |

46.

| 47. | uzsver, ka mobilitāte aizvien vairāk tiek uzskatīta par pakalpojumu un šajā sakarā par iespējamu būtu jāpadara arvien plašāka netraucēta pārrobežu multimodāla pārvietošanās “no durvīm līdz durvīm”, un tādēļ aicina dalībvalstis padarīt pieejamus multimodālu ceļojumu informācijas un rezervēšanas pakalpojumus ar reāllaika informāciju, un aicina Komisiju līdz 2018. gada beigām iesniegt tiesību akta priekšlikumu par multimodālu pasažieru tiesībām; uzskata, ka šādi jauni transporta pakalpojumi būtu, piemēram, ceļa nodevu iekasēšanas sistēmu nolūkā, jāvērtē kā transporta veids, kas ir ja ne labāks, tad vismaz tikpat labs kā personīgā transportlīdzekļa lietošana, un šādu jaunu pakalpojumu attīstību nedrīkstētu kavēt likumdošanas šķēršļi; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju popularizēt pašreizējo valsts un vietējā līmeņa regulatīvo paraugpraksi, kas integrētu jaunos un tradicionālos mobilitātes veidus, ar ko atbalstītu patērētāju izvēles, padarītu multimodālu informāciju un biļešu pārdošanas pakalpojumus pieejamus patērētājiem un mudinātu izmantot nevis privāto, bet sabiedrisko transportu, vai arī atbalstītu sadarbības transporta ekonomikas piedāvājumus, kas dotu impulsu un vajadzīgo atbalstu ilgtspējīga tūrisma un vides un kultūras mantojuma veicināšanai, jo īpaši dodot priekšroku MVU un koncentrējoties uz dalībvalstīm un teritorijām, kurās ir mobilitātes trūkumi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | atgādina, ka ceļošana ir viena no nozarēm, kuras visvairāk skārusi digitalizācija, un ka šī jaunā un ietekmīgākā digitālā vide dod iespēju patērētājiem uzņemties aktīvāku lomu, veicot meklēšanu, iegādājoties, rezervējot un apmaksājot savus ceļojumus; uzsver, ka ir jāpanāk spēkā esošo noteikumu īstenošana, ar kuriem nodrošina pārredzamību un neitralitāti, lai patērētāji varētu izdarīt informētu izvēli, pamatojoties uz uzticamu informāciju; |
| --- | --- |

49.

| 50. | norāda uz to, cik svarīgi ir mobilitāti vadīt; uzskata par svarīgu, lai cilvēki tiktu mudināti pieņemt ilgtspējīgas mobilitātes ieradumus ar ekonomiskiem stimuliem, kā arī veicinot izpratni par atsevišķu transporta veidu ietekmi uz vidi un koordinējot un attīstot transporta pakalpojumus ar zemu oglekļa emisiju, piemēram, sabiedrisko transportu, kā arī attīstot vai uzlabojot infrastruktūru videi draudzīgai mobilitātei (iešana ar kājām, riteņbraukšana utt.), lai cilvēkiem dotu alternatīvu autotransportam; norāda uz nepieciešamību finansēt projektus, lai sekmētu vietējo un reģionālo mobilitāti ar zemām oglekļa dioksīda emisijām, piemēram, pilsētas velosipēdu sistēmas; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju veicināt efektīvus un videi draudzīgus loģistikas risinājumus, lai labāk tiktu galā ar paredzamo arvien lielāko kravu pārvadājumu pieprasījumu, optimālāk izmantojot transportlīdzekļu kravas ietilpību un samazinot tukšā braucošu vai daļēji piekrautu kravas automobiļu skaitu; aicina Komisiju veicināt centienus paātrināt multimodālo pāreju un veicināt multimodālas platformas, lai koordinētu transporta pieprasījumu, kā arī aicina dalībvalstis izmantot elektroniskus transporta dokumentus kā standarta praksi visā Eiropā, lai samazinātu birokrātiju un administratīvo slogu un palielinātu efektivitāti; |
| --- | --- |

51.

| 52. | uzsver nozīmīgo ieguldījumu, ko efektivitātes palielināšanai un degvielas taupīšanai kravas autopārvadājumu nozarē dotu braukšana saistītās kolonās un sevišķi garu kravas automašīnu izmantošana, un tādēļ aicina Komisiju un dalībvalstis īstenot Amsterdamas deklarācijas mērķus un izstrādāt stimulus, lai sevišķi garās kravas automašīnas tiktu izmantotas lielākā apmērā; |
| --- | --- |

52.

| 53. | mudina Komisiju atbalstīt iniciatīvas, kas palīdz samazināt un novērst satiksmes sastrēgumus, nepārvirzot transporta apjomus uz alternatīviem ceļu posmiem, piemēram, labākās prakses piemērus saistībā ar maksu par satiksmes sastrēgumiem, kā arī sekmīgiem kravu novirzīšanas pasākumiem uz citiem transporta veidiem; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Komisiju veikt padziļinātu novērtējumu par datu privātuma un atbildības jautājumiem, kas varētu rasties līdz ar automatizēto transportlīdzekļu attīstību; |
| --- | --- |

54.

| 55. | ņem vērā sadarbīgās ekonomikas modeļu potenciālu uzlabot transporta sistēmas efektivitāti un mazināt nevēlamu satiksmes ārējo ietekmi, piemēram, sastrēgumus un emisijas; ievērojot subsidiaritātes principu, aicina iestādes apsvērt iespēju patiesi sadarbīgus transporta pakalpojumus pilnībā integrēt tradicionālajā transporta sistēmā, lai veicinātu pilnīgas un plūstošas ķēdes ceļošanai un jaunu ilgtspējīgu mobilitātes veidu nodrošināšanu; |
| --- | --- |

55.

| 56. | uzsver, ka sadarbīgās ekonomikas kontekstā vissteidzamāk ir jārisina jautājumi, kas saistīti ar patērētāju tiesību aizsardzību, atbildības sadalīšanu, nodokļiem, apdrošināšanas sistēmām, strādājošo sociālo aizsardzību (neatkarīgi no tā, vai viņi ir darbinieki vai pašnodarbinātie) un datu aizsardzību, un sagaida regulatīvus pasākumus šajās jomās; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka sadarbīgā ekonomika nerada negodīgu konkurenci, nekļūst par sociālā un fiskālā dempinga iemeslu un neaizstāj reglamentēto sabiedrisko transportu; |
| --- | --- |

56.

| 57. | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2017. gada 20. decembra spriedumu lietā C-434/15 (14), uzskata, ka ir skaidri jānošķir vienkārša starpniecība ar tiešsaistes platformu palīdzību no transporta pakalpojuma sniegšanas; uzskata, ka pakalpojums nav informācijas sabiedrības daļa, ja darbība galvenokārt ir saistīta ar profesionālo pakalpojumu sniegšanu, kā arī visos gadījumos, kad tehnoloģiju platforma tieši vai netieši nosaka sniegtā pakalpojuma cenu, daudzumu vai kvalitāti; |
| --- | --- |

57.

| 58. | aicina dalībvalstis veikt pasākumus, lai mazinātu risku un iespējamību, ka uzņēmumi, kas sniedz pakalpojumus sadarbīgās ekonomikas ietvaros, izvairās no nodokļu maksāšanas, un pieprasīt, lai tie maksātu nodokļus tur, kur gūst peļņu un faktiski sniedz pakalpojumus; |
| --- | --- |

58.

o

o o

| 59. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

59.

---

(1)  OV L 282, 19.10.2016., 1. lpp.

(2)  OV L 119, 4.5.2016., 1. lpp.

(3)  OV C 81, 2.3.2018., 195. lpp.

(4)  OV C 345, 13.10.2017., 52. lpp.

(5)  OV C 184 E, 8.7.2010., 50. lpp.

(6)  OV C 468, 15.12.2016., 57. lpp.

(7)  OV C 265, 11.8.2017., 2. lpp.

(8)  OV C 316, 22.9.2017., 155. lpp.

(9)  ES transports skaitļos. Statistikas rokasgrāmata, 2015. gads, Eiropas Savienības Publikāciju birojs, Luksemburga, 2015.

(10)  OV L 142, 2.6.2017., 100. lpp.

(11)  OV L 12, 18.1.2000., 16. lpp.

(12)  OV L 120, 15.5.2009., 5. lpp.

(13)  OV L 115, 6.5.2015., 1. lpp.

(14)  Tiesas spriedums (virspalāta), 2017. gada 20. decembris, Asociación Profesional Elite Taxi pret Uber Systems Spain SL, C-434/15, ECLI:EU:C:2017:981.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/183 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/183

---

P8_TA(2018)0356

Augu aizsardzības līdzekļu regulas īstenošana

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par augu aizsardzības līdzekļu regulas (EK) Nr. 1107/2009 īstenošanu (2017/2128(INI))

(2019/C 433/23)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū, ar ko atceļ Padomes Direktīvas 79/117/EEK un 91/414/EEK (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 23. februāra Regulu (EK) Nr. 396/2005, ar ko paredz maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņus augu un dzīvnieku izcelsmes pārtikā un barībā un ar ko groza Padomes Direktīvu 91/414/EEK (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2008. gada 16. decembra Regulu (EK) Nr. 1272/2008 par vielu un maisījumu klasificēšanu, marķēšanu un iepakošanu un ar ko groza un atceļ Direktīvas 67/548/EEK un 1999/45/EK un groza Regulu (EK) Nr. 1907/2006 (3),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 21. oktobra Direktīvu 2009/128/EK, ar kuru nosaka Kopienas sistēmu pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas nodrošināšanai (4),

| — | ņemot vērā 2017. gada 15. februāra rezolūciju par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 15. februāra rezolūciju par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem (5),

| — | ņemot vērā Eiropas Ombuda 2016. gada 18. februāra lēmumu lietā 12/2013/MDC par kārtību, kādā Komisija apstiprina un laiž tirgū augu aizsardzības līdzekļus (pesticīdus) (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ombuda 2016. gada 18. februāra lēmumu lietā 12/2013/MDC par kārtību, kādā Komisija apstiprina un laiž tirgū augu aizsardzības līdzekļus (pesticīdus) (6),

| — | ņemot vērā Eiropas īstenošanas novērtējumu par Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un tā attiecīgajiem pielikumiem, ko Eiropas Parlamenta Izpētes dienests (DG EPRS) (7) publicēja 2018. gada aprīlī, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas īstenošanas novērtējumu par Regulu (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū un tā attiecīgajiem pielikumiem, ko Eiropas Parlamenta Izpētes dienests (DG EPRS) (7) publicēja 2018. gada aprīlī,

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 23. novembra spriedumu lietā C-673/13 P (Komisija/Stichting Greenpeace Nederland un PAN Europe) un lietā C-442/14 (Bayer CropScience pret Augu aizsardzības līdzekļu un biocīdo produktu atļaušanas padomi), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Tiesas 2016. gada 23. novembra spriedumu lietā C-673/13 P (Komisija/Stichting Greenpeace Nederland un PAN Europe) un lietā C-442/14 (Bayer CropScience pret Augu aizsardzības līdzekļu un biocīdo produktu atļaušanas padomi),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. aprīļa Regulai par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 (par pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgiem principiem), Direktīvu 2001/18/EK (par ĢMO apzinātu izplatīšanu vidē), Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (par ĢM pārtiku un barību), Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (par barības piedevām), Regulu (EK) Nr. 2065/2003 (par kūpināšanas aromatizētājiem), Regulu (EK) Nr. 1935/2004 (par materiāliem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku), Regulu (EK) Nr. 1331/2008 (par vienotu atļauju piešķiršanas procedūru pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem), Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (par augu aizsardzības līdzekļiem) un Regulu (ES) Nr. 2015/2283 (par jauniem pārtikas produktiem) (8), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. aprīļa Regulai par ES riska novērtēšanas pārredzamību un ilgtspēju pārtikas aprites ķēdē un ar ko groza Regulu (EK) Nr. 178/2002 (par pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgiem principiem), Direktīvu 2001/18/EK (par ĢMO apzinātu izplatīšanu vidē), Regulu (EK) Nr. 1829/2003 (par ĢM pārtiku un barību), Regulu (EK) Nr. 1831/2003 (par barības piedevām), Regulu (EK) Nr. 2065/2003 (par kūpināšanas aromatizētājiem), Regulu (EK) Nr. 1935/2004 (par materiāliem, kas paredzēti saskarei ar pārtiku), Regulu (EK) Nr. 1331/2008 (par vienotu atļauju piešķiršanas procedūru pārtikas piedevām, fermentiem un aromatizētājiem), Regulu (EK) Nr. 1107/2009 (par augu aizsardzības līdzekļiem) un Regulu (ES) Nr. 2015/2283 (par jauniem pārtikas produktiem) (8),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta Savienības pesticīdu atļaušanas procedūras īpašās komitejas (PEST) pilnvaras un darbu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta Savienības pesticīdu atļaušanas procedūras īpašās komitejas (PEST) pilnvaras un darbu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, un Priekšsēdētāju konferences 2002. gada 12. decembra lēmuma par procedūru patstāvīgo ziņojumu sagatavošanas atļaujas piešķiršanai 1. panta 1. punkta e) apakšpunktu un 3. pielikumu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0268/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumu (A8-0268/2018),

| A. | tā kā, izvērtējot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (turpmāk “Regula”) īstenošanu, tika secināts, ka Regulas mērķi saistībā ar cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzību nav pilnībā īstenoti un ka būtu jāveic uzlabojumi, lai tos sasniegtu; |
| --- | --- |

A.

tā kā, izvērtējot Regulas (EK) Nr. 1107/2009 par augu aizsardzības līdzekļu laišanu tirgū (turpmāk “Regula”) īstenošanu, tika secināts, ka Regulas mērķi saistībā ar cilvēku un dzīvnieku veselības aizsardzību nav pilnībā īstenoti un ka būtu jāveic uzlabojumi, lai tos sasniegtu;

| B. | tā kā Regulas īstenošanas novērtējums būtu jāskata saistībā ar ES vispārējo pesticīdu politiku, tostarp noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā 2009/128/EK (Ilgtspējīgas lietošanas direktīva), Regulā (ES) Nr. 528/2012 (Biocīdu regula), Regulā (EK) Nr. 396/2005 (Maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņu regula) un Regulā (EK) Nr. 178/2002 (Pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgie principi); |
| --- | --- |

B.

tā kā Regulas īstenošanas novērtējums būtu jāskata saistībā ar ES vispārējo pesticīdu politiku, tostarp noteikumiem, kas paredzēti Direktīvā 2009/128/EK (Ilgtspējīgas lietošanas direktīva), Regulā (ES) Nr. 528/2012 (Biocīdu regula), Regulā (EK) Nr. 396/2005 (Maksimāli pieļaujamos pesticīdu atlieku līmeņu regula) un Regulā (EK) Nr. 178/2002 (Pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgie principi);

| C. | tā kā Regulas īstenošana nav apmierinoša un tai būtu jāatbilst attiecīgajiem ES politikas virzieniem, tostarp pesticīdu jomā; |
| --- | --- |

C.

tā kā Regulas īstenošana nav apmierinoša un tai būtu jāatbilst attiecīgajiem ES politikas virzieniem, tostarp pesticīdu jomā;

| D. | tā kā pieejamie dati liecina par to, ka Regulas trīs galveno instrumentu — regulatīvo lēmumu apstiprināšanas, atļauju izsniegšanas un īstenošanas — izpilde ir jāuzlabo un tā nenodrošina Regulas mērķu pilnīgu sasniegšanu; |
| --- | --- |

D.

tā kā pieejamie dati liecina par to, ka Regulas trīs galveno instrumentu — regulatīvo lēmumu apstiprināšanas, atļauju izsniegšanas un īstenošanas — izpilde ir jāuzlabo un tā nenodrošina Regulas mērķu pilnīgu sasniegšanu;

| E. | tā kā Komisija vispār nav piemērojusi dažus Regulas noteikumus, jo īpaši 25. pantu par aizsargvielu un sinerģistu apstiprināšanu un 27. pantu par nepieņemamu papildvielu negatīvu sarakstu; |
| --- | --- |

E.

tā kā Komisija vispār nav piemērojusi dažus Regulas noteikumus, jo īpaši 25. pantu par aizsargvielu un sinerģistu apstiprināšanu un 27. pantu par nepieņemamu papildvielu negatīvu sarakstu;

| F. | tā kā Komisijas pretlikumīgās darbības dēļ ir būtiski aizkavējusies citu svarīgu noteikumu, piemēram, saistībā ar tādu aktīvo vielu izslēgšanas kritērijiem, kam piemīt endokrīno sistēmu noārdošas īpašības, īstenošana; |
| --- | --- |

F.

tā kā Komisijas pretlikumīgās darbības dēļ ir būtiski aizkavējusies citu svarīgu noteikumu, piemēram, saistībā ar tādu aktīvo vielu izslēgšanas kritērijiem, kam piemīt endokrīno sistēmu noārdošas īpašības, īstenošana;

| G. | tā kā ieinteresētās personas ir paudušas bažas par tiesību aktos paredzēto novērtēšanas pieeju, it īpaši attiecībā uz to, kam vajadzētu veikt zinātniskos pētījumus un sniegt pierādījumus saistībā ar aktīvo vielu novērtēšanu, kā arī par to, ka šajās novērtēšanās tiek izmantota uz bīstamību balstītā pieeja; |
| --- | --- |

G.

tā kā ieinteresētās personas ir paudušas bažas par tiesību aktos paredzēto novērtēšanas pieeju, it īpaši attiecībā uz to, kam vajadzētu veikt zinātniskos pētījumus un sniegt pierādījumus saistībā ar aktīvo vielu novērtēšanu, kā arī par to, ka šajās novērtēšanās tiek izmantota uz bīstamību balstītā pieeja;

| H. | tā kā pierādīšanas pienākums būtu joprojām jāparedz pieteikuma iesniedzējam, lai nodrošinātu, ka publiskie līdzekļi netiek izlietoti pētījumiem, kas galu galā var dot labumu privātām interesēm; tā kā vienlaikus ir jānodrošina pārredzamība katrā atļauju piešķiršanas procedūras posmā, pilnībā ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības, tajā pašā laikā nodrošinot, ka visā Savienībā tiek konsekventi ievēroti labas laboratoriskās prakses principi; |
| --- | --- |

H.

tā kā pierādīšanas pienākums būtu joprojām jāparedz pieteikuma iesniedzējam, lai nodrošinātu, ka publiskie līdzekļi netiek izlietoti pētījumiem, kas galu galā var dot labumu privātām interesēm; tā kā vienlaikus ir jānodrošina pārredzamība katrā atļauju piešķiršanas procedūras posmā, pilnībā ievērojot intelektuālā īpašuma tiesības, tajā pašā laikā nodrošinot, ka visā Savienībā tiek konsekventi ievēroti labas laboratoriskās prakses principi;

| I. | tā kā pastāv bažas saistībā ar paredzētās novērtēšanas pieejas praktisko īstenošanu; tā kā jo īpaši pastāv nopietnas bažas par to, ka netiek nepilnībā saskaņotas prasības attiecībā uz nepieciešamajiem datiem un pielietotajām metodēm, kas var kavēt novērtēšanas procesu; |
| --- | --- |

I.

tā kā pastāv bažas saistībā ar paredzētās novērtēšanas pieejas praktisko īstenošanu; tā kā jo īpaši pastāv nopietnas bažas par to, ka netiek nepilnībā saskaņotas prasības attiecībā uz nepieciešamajiem datiem un pielietotajām metodēm, kas var kavēt novērtēšanas procesu;

| J. | tā kā tika secināts, ka aktīvo vielu novērtēšanu visvairāk ietekmē valsts kompetento iestāžu veiktspēja; tā kā dalībvalstīs ir būtiski atšķirīgs pieejamo specializēto zināšanu līmenis un attiecīgo darbinieku skaits; tā kā Regula un attiecīgās papildu juridiskās prasības visās dalībvalstīs netiek īstenotas vienādi un tas būtiski ietekmē veselību un vidi; |
| --- | --- |

J.

tā kā tika secināts, ka aktīvo vielu novērtēšanu visvairāk ietekmē valsts kompetento iestāžu veiktspēja; tā kā dalībvalstīs ir būtiski atšķirīgs pieejamo specializēto zināšanu līmenis un attiecīgo darbinieku skaits; tā kā Regula un attiecīgās papildu juridiskās prasības visās dalībvalstīs netiek īstenotas vienādi un tas būtiski ietekmē veselību un vidi;

| K. | tā kā būtu jāuzlabo pārredzamība visos apstiprināšanas procedūras posmos, un lielāka pārredzamība var veicināt sabiedrības uzticēšanos augu aizsardzības līdzekļu regulējuma sistēmai; tā kā arī darbības, ko kompetentās iestādes veic saistībā ar atļauju izsniegšanu, daudzos gadījumos nav pietiekami pārredzamas; tā kā Komisija ir ierosinājusi izmaiņas pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgajos principos, lai novērstu bažas saistībā ar datiem un pierādījumiem, kas sniegti novērtēšanas procesā, un palielinātu pārredzamību; |
| --- | --- |

K.

tā kā būtu jāuzlabo pārredzamība visos apstiprināšanas procedūras posmos, un lielāka pārredzamība var veicināt sabiedrības uzticēšanos augu aizsardzības līdzekļu regulējuma sistēmai; tā kā arī darbības, ko kompetentās iestādes veic saistībā ar atļauju izsniegšanu, daudzos gadījumos nav pietiekami pārredzamas; tā kā Komisija ir ierosinājusi izmaiņas pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgajos principos, lai novērstu bažas saistībā ar datiem un pierādījumiem, kas sniegti novērtēšanas procesā, un palielinātu pārredzamību;

| L. | tā kā atļauju izsniegšanu augu aizsardzības līdzekļu izmantošanai, kas notiek tikai valsts līmenī, bieži vien kavē riska pārvaldības lēmumu lēna pieņemšana; tā kā tas noved pie tā, ka dažos gadījumos dalībvalstis vairāk piešķir atļaujas, izmantojot Regulas 53. pantā paredzēto atkāpi; tā kā ir gadījumi, kad šādas atkāpes tiek izmantotas pretēji sākotnējai likumdevēja iecerei; |
| --- | --- |

L.

tā kā atļauju izsniegšanu augu aizsardzības līdzekļu izmantošanai, kas notiek tikai valsts līmenī, bieži vien kavē riska pārvaldības lēmumu lēna pieņemšana; tā kā tas noved pie tā, ka dažos gadījumos dalībvalstis vairāk piešķir atļaujas, izmantojot Regulas 53. pantā paredzēto atkāpi; tā kā ir gadījumi, kad šādas atkāpes tiek izmantotas pretēji sākotnējai likumdevēja iecerei;

| M. | tā kā ar Regulu tiek ieviests noteikums, ka integrētai augu aizsardzībai (IAA) jākļūst par daļu no tiesību aktos paredzētajām pārvaldības prasībām atbilstīgi kopējās lauksaimniecības politikas savstarpējās atbilstības noteikumiem; tā kā tas vēl nav noticis; |
| --- | --- |

M.

tā kā ar Regulu tiek ieviests noteikums, ka integrētai augu aizsardzībai (IAA) jākļūst par daļu no tiesību aktos paredzētajām pārvaldības prasībām atbilstīgi kopējās lauksaimniecības politikas savstarpējās atbilstības noteikumiem; tā kā tas vēl nav noticis;

| N. | tā kā pieejamie dati liecina, ka šis ES līmeņa regulējums papildina un stiprina valstu centienu un pasākumu radīto vērtību; |
| --- | --- |

N.

tā kā pieejamie dati liecina, ka šis ES līmeņa regulējums papildina un stiprina valstu centienu un pasākumu radīto vērtību;

| O. | tā kā alternatīvas bieži vien sāk nopietni apsvērt tikai pēc juridisko prasību izmaiņām; tā kā, piemēram, attiecībā uz paplašināto aizliegumu neonikotinoīdiem visjaunākais novērtējums (2018. gada 30. maijs) (9) liecina, ka 78 % neonikotinoīdu lietošanas gadījumiem jau ir pieejamas neķīmiskas alternatīvas; |
| --- | --- |

O.

tā kā alternatīvas bieži vien sāk nopietni apsvērt tikai pēc juridisko prasību izmaiņām; tā kā, piemēram, attiecībā uz paplašināto aizliegumu neonikotinoīdiem visjaunākais novērtējums (2018. gada 30. maijs) (9) liecina, ka 78 % neonikotinoīdu lietošanas gadījumiem jau ir pieejamas neķīmiskas alternatīvas;

| P. | tā kā kopš 2016. gada 31. maija apstiprināšanai nav iesniegta neviena jauna aktīvā viela; tā kā ir svarīgi ieviest un izstrādāt jaunus produktus, jo īpaši zema riska produktus; |
| --- | --- |

P.

tā kā kopš 2016. gada 31. maija apstiprināšanai nav iesniegta neviena jauna aktīvā viela; tā kā ir svarīgi ieviest un izstrādāt jaunus produktus, jo īpaši zema riska produktus;

| Q. | tā kā viltotu pesticīdu pieejamība tirgū rada nopietnas bažas; tā kā viltoti pesticīdi var kaitēt videi un var arī mazināt Regulas efektivitāti; |
| --- | --- |

Q.

tā kā viltotu pesticīdu pieejamība tirgū rada nopietnas bažas; tā kā viltoti pesticīdi var kaitēt videi un var arī mazināt Regulas efektivitāti;

Galvenie secinājumi

| 1. | uzskata, ka arī turpmāk pesticīdu joma būtu jāreglamentē ES līmenī; |
| --- | --- |

1.

| 2. | norāda, ka visās patlaban un turpmāk īstenojamajās darbībās galvenā uzmanība jāpievērš dabas aizsardzības pasākumiem, kuru mērķis ir novērst, ierobežot un apturēt patogēnu un kaitēkļu izplatību; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzskata, ka Regulas pieņemšana un īstenošana ir nozīmīgs solis uz priekšu attiecībā uz augu aizsardzības līdzekļu (AAL) izmantošanu ES, salīdzinot ar to, kā šie līdzekļi tika izmantoti agrāk; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzsver, ka īpaša uzmanība būtu jāpievērš mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) lomai jaunu produktu izstrādē, jo MVU bieži pietrūkst ievērojamo resursu, kas nepieciešami jaunu vielu izstrādes un apstiprināšanas procesā; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pauž bažas par nepietiekami efektīvu šīs regulas īstenošanu un to, ka rezultātā tās mērķi saistībā ar lauksaimniecisko ražošanu un inovācijām netiek sasniegti praksē; uzsver to, ka daļēji arī zemā inovāciju līmeņa dēļ samazinās pesticīdu aktīvo vielu skaits; |
| --- | --- |

5.

| 6. | atgādina, ka ļoti nepieciešama ir iekļaujoša pieeja un ka novērtēšanā ir jāņem vērā Regula (EK) Nr. 1185/2009 attiecībā uz statistiku par pesticīdiem (10), izmantojot tās rezultātus, lai samazinātu šo vielu daudzumu, tādējādi samazinot arī riskus un to negatīvo ietekmi uz veselību un vidi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | norāda, ka Regulas mērķi un instrumenti, kā arī tās īstenošana ne vienmēr pietiekami atbilst ES politikas nostādnēm lauksaimniecības, veselības aizsardzības, dzīvnieku labturības, pārtikas nodrošinājuma, ūdens kvalitātes, klimata pārmaiņu jomā, kā arī saistībā ar ilgtspējīgu pesticīdu izmantošanu un maksimāli pieļaujamo pesticīdu atlieku līmeņiem pārtikā un barībā; |
| --- | --- |

7.

| 8. | pauž bažas, ka šī regulas īstenošana saistībā ar dzīvnieku izmantošanu apdraudējuma apzināšanas un sākotnējā riska novērtējuma procedūrās neatbilst aizstāšanas, samazināšanas un pilnveides principiem, kas noteikti Direktīvā 2010/63/ES par zinātniskiem mērķiem izmantojamo dzīvnieku aizsardzību, un ka divu gadu biotestēšana attiecībā uz kancerogēniskumu var dot pretrunīgus rezultātus (11); |
| --- | --- |

8.

| 9. | atgādina, ka piesardzības princips ir vispārējs ES princips, kas noteikts Līguma par Eiropas Savienības darbību 191. pantā, un ka šā principa mērķis ir nodrošināt augstu vides aizsardzības līmeni, jebkāda riska gadījumā pieņemot preventīvu lēmumu; |
| --- | --- |

9.

| 10. | uzskata par nepieņemamu to, ka apstiprināšanas prasības joprojām netiek piemērotas aizsargvielām un sinerģistiem, kas ir pretrunā ar Regulas 25. panta prasībām; |
| --- | --- |

10.

| 11. | uzskata par nepieņemamu to, ka joprojām nav pieņemts papildvielu negatīvais saraksts, jo īpaši pēc aizlieguma izmantot POE-talolamīnus kombinācijā ar glifosātu, jo šajā aizliegumā tika uzsvērta dažu papildvielu iespējamā kaitīgā ietekme; |
| --- | --- |

11.

| 12. | ņem vērā to, ka Komisija veic Regulas (EK) Nr. 1107/2009 REFIT izvērtēšanu, ko ir plānots pabeigt 2018. gada novembrī; ir pārliecināts, ka šie secinājumi līdztiesīgajiem likumdevējiem sniegs pietiekamu informāciju, lai tie varētu apspriest, kā turpmāk pilnveidot šo regulu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | pauž bažas par to, ka dažās dalībvalstīs arvien biežāk tiek izmantota Regulas 53. pantā paredzētā atļaujas piešķiršana ārkārtas gadījumos un ir konstatēti tās ļaunprātīgas izmantošanas gadījumi; norāda, ka dažas dalībvalstis 53. pantu izmanto daudz biežāk nekā citas; ņem vērā tehnisko palīdzību, ko saskaņā ar Regulas 53. panta 2. punktu ir sniegusi Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestāde (EFSA), pārbaudot ārkārtas atļauju izmantošanu; pieņem zināšanai EFSA izmeklēšanas rezultātus saistībā ar ārkārtas atļaujas piešķiršanu 2017. gadā trim neonikotinoīdiem, jo šie rezultāti liecina, ka, lai gan dažas ārkārtas atļaujas bija vajadzīgas un atbilda tiesību aktos noteiktajiem parametriem, citām pamatojuma nebija; uzskata, ka ir būtiski, lai dalībvalstis sniegtu vajadzīgos datus, jo tas ļaus EFSA efektīvi pildīt savas pilnvaras; |
| --- | --- |

13.

| 14. | uzsver to, cik svarīgi ir veidot politikas nostādnes, pamatojoties uz informāciju, ko dod regulatīvā zinātne, kura sniedz pārbaudāmus un atkārtojamus pierādījumus, izmantojot starptautiski saskaņotus zinātniskos principus attiecībā uz tādiem aspektiem kā pamatnostādnes, laba laboratorijas prakse un zinātniski recenzēti pētījumi; |
| --- | --- |

14.

| 15. | pauž bažas par to, ka dažās zinātnes jomās nav saskaņotas datu un testēšanas prasības, kā rezultātā tiek izmantotas neefektīvas darba metodes, valstu iestādes neuzticas viena otrai, kavējas apstiprināšanas process un tas var atstāt negatīvu ietekmi uz veselību, vidi un lauksaimniecisko ražošanu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | pauž nožēlu par to, ka sabiedrībai ir pieejama nepilnīga informācija par novērtēšanas un atļaujas izsniegšanas procedūru, kā arī par ierobežoto piekļuvi informācijai; pauž nožēlu par to, ka pārredzamības līmenis (saistībā ar apstiprināšanas procedūru) ziņotājās dalībvalstīs ir zems, tādēļ ierosina, ka varētu uzlabot piekļuvi informācijai un tās lietošanas ērtumu EFSA posmā, un norāda, ka riska pārvaldības posmā varētu būt nepietiekama pārredzamība un ka to par problēmu uzskata arī ieinteresētās personas; atzinīgi vērtē Eiropas Ķimikāliju aģentūras (ECHA) centienus uzlabot pārredzamību un lietotājdraudzīgumu savā tīmekļa vietnē un uzskata, ka nākotnē šo modeli varētu izmantot pārredzamības uzlabošanai; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzsver, ka uzticēšanās AAL apstiprināšanas sistēmai lielā mērā ir atkarīga no sabiedrības uzticības Eiropas aģentūrām, kuras sniedz zinātniskos atzinumus, kas kalpo par pamatu apstiprināšanai un risku pārvaldībai; uzsver, ka liela nozīme sabiedrības uzticības saglabāšanā ir zinātnisko novērtējumu procesa pārredzamībai; tādēļ prasa piešķirt attiecīgajām aģentūrām pienācīgu finansējumu un nodrošināt vajadzīgo personālu, lai tās varētu garantēt neatkarīgu, pārredzamu un savlaicīgu atļauju piešķiršanas procesu; turklāt atzinīgi vērtē EFSA nemitīgos centienus uzlabot savu sistēmu, lai nodrošinātu neatkarību un iespējamo interešu konfliktu pārvaldību, un Revīzijas palāta ir norādījusi, ka no visām aģentūrām, kurās tā ir veikusi revīzijas 2012. gadā (jaunākā aktualizācija veikta 2017. gada jūnijā), EFSA sistēma ir vispilnīgākā; aicina Komisiju ierosināt uzlabojumus, lai vēl vairāk palielinātu regulatīvā procesa pārredzamību, cita starpā saistībā ar piekļuvi datiem par drošības pētījumiem, ko ražotāji iesnieguši savos pieteikumos AAL tirgus atļaujas saņemšanai ES; saskata nepieciešamību pārskatīt šo procedūru, lai uzlabotu novērtējumus, palielinātu to iestāžu neatkarību, kurām uzticēts veikt minētos pētījumus, novērstu interešu konfliktus un padarītu šo procedūru pārredzamāku; |
| --- | --- |

17.

| 18. | aicina Komisiju izveidot Eiropas lietošanas katalogu, lai vēl vairāk saskaņotu regulējumu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | pauž bažas par to, ka dažos gadījumos tirgū pieejamie AAL un veids, kā to lietotāji tos izmanto, ne vienmēr atbilst paredzētajiem atļaujas nosacījumiem attiecībā uz to sastāvu un lietošanu; uzsver, ka pēc iespējas vairāk vajadzētu ierobežot neprofesionālu lietošanu, lai samazinātu AAL nepareizu izmantošanu; |
| --- | --- |

19.

| 20. | uzsver profesionālo lietotāju apmācības nozīmi, lai nodrošinātu pienācīgu un pienācīgu AAL izmantošanu; uzskata, ka ir būtiski nošķirt profesionālos lietotājus no lietotājiem amatieriem; norāda, ka AAL tiek izmantoti gan privātajos dārzos, gan uz dzelzceļiem, gan publiskajos parkos; |
| --- | --- |

20.

| 21. | norāda, ka netiek skartas dalībvalstu tiesības atteikties atzīt AAL, kuri jau ir apstiprināti; |
| --- | --- |

21.

| 22. | uzsver, ka Regulā labāk būtu jāatspoguļo nepieciešamība veicināt lauksaimniecības praksi, kas balstās uz IAA, tostarp veicinot zema riska vielu izstrādi; uzsver, ka nepietiekamais zema riska AAL piedāvājums apgrūtina IAA izstrādi; ar bažām norāda, ka no gandrīz 500 vielām, kas pieejamas ES tirgū, tikai desmit vielas ir apstiprinātas kā zema riska AAL; |
| --- | --- |

22.

| 23. | uzsver, ka ir svarīgi apstiprināt ķimikālijas nesaturošus zema riska pesticīdus un veicināt to izmantošanu, lai atbalstītu augu aizsardzību, kurā lieto maz pesticīdu; atzīst, ka ir nepieciešami plašāki pētījumi par šiem produktiem, jo to sastāvs un iedarbība krasi atšķiras no parasto produktu sastāva un iedarbības; uzsver, ka tādēļ jāpaplašina EFSA un valstu kompetento iestāžu zinātība, lai tās varētu novērtēt šīs bioloģiski aktīvās vielas; uzsver, ka bioloģiskās izcelsmes AAL būtu jāpakļauj tikpat stingram novērtējumam, kā to veic citām vielām; atbilstoši savai 2017. gada 15. februāra Rezolūcijai par bioloģiskajiem zema riska pesticīdiem aicina Komisiju iesniegt konkrētu tiesību akta priekšlikumu, ar ko groza Regulu (EK) Nr. 1107/2009, ārpus vispārējās no REFIT iniciatīvas izrietošās pārskatīšanas, lai izveidotu operatīvu novērtēšanas, atļauju piešķiršanas un reģistrācijas procesu attiecībā uz zema riska pesticīdiem; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzskata, ka Regula (EK) Nr. 1107/2009 būtu jāgroza, lai vairāk ņemtu vērā arī vielas, kuras netiek uzskatītas par AAL un uz kurām gadījumos, kad tās tiek izmantotas augu aizsardzībai, attiecas šī regula; norāda, ka šādas vielas piedāvā interesantas alternatīvas, jo tās var iekļaut ražošanas metodēs un dažos bioloģiskās kontroles produktos; |
| --- | --- |

24.

| 25. | uzsver, ka īpaša uzmanība un atbalsts jāpiešķir mazā lietojuma AAL, jo pagaidām uzņēmumiem nav ekonomiska stimula izstrādāt šādus produktus; atzinīgi vērtē to, ka ir izveidots mazā lietojuma koordinēšanas mehānisms kā forums, kas palīdzēs uzlabot koordināciju starp dalībvalstīm, audzētāju organizācijām un nozari, lai izstrādātu mazajam lietojumam nepieciešamos risinājumus; |
| --- | --- |

25.

| 26. | uzsver, ka daudzu atļauto AAL atbilstība ES standartiem nav novērtēta jau vairāk nekā 15 gadus, jo atļauju piešķiršanas procedūras ir pārāk lēna; |
| --- | --- |

26.

| 27. | uzsver, cik svarīgi ir izveidot inovācijām labvēlīgu tiesisko regulējumu, kas ļautu aizstāt novecojušās ķīmiskās vielas ar jauniem un labākiem ražas aizsardzības līdzekļiem; uzsver, cik svarīgi ir, lai būtu pieejami daudzi dažādi AAL ar atšķirīgiem iedarbības veidiem, kas ļautu novērst rezistences veidošanos un saglabātu ražas aizsardzības līdzekļu iedarbības efektivitāti; |
| --- | --- |

27.

| 28. | pauž bažas par to, ka vēl nav pabeigta pamatnostādņu saskaņošana; |
| --- | --- |

28.

| 29. | uzsver, ka trūkstošas vai nepilnīgas pamatnostādnes ir būtiska nepilnība, kas negatīvi ietekmē Regulas īstenošanu un tādējādi arī tās mērķu sasniegšanu; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzsver, ka pieejamie vadlīniju dokumenti nav juridiski saistoši un ka tas pieteikumu iesniedzējiem rada tiesisko nenoteiktību, kā arī liek apšaubīt atbilstīgi apstiprināšanas procedūrām veiktos novērtējumus; |
| --- | --- |

30.

| 31. | atzinīgi vērtē zonu sistēmas koncepciju un tās mērķi veicināt atļauju izsniegšanu augu aizsardzības līdzekļiem; uzskata, ka savstarpējas atzīšanas procedūra ir ārkārtīgi svarīga, lai varētu sadalīt darba slodzi un ievērot termiņus; pauž nožēlu par īstenošanas problēmām, ko izraisa savstarpējās atzīšanas princips; aicina Komisiju sadarbībā ar dalībvalstīm uzlabot zonu sistēmas darbību; uzsver, ka spēkā esošo tiesību aktu pilnīgu īstenošanu vajadzētu veikt ar mērķi novērst darba dublēšanos un nodrošināt, ka lauksaimniekiem jaunās vielas ir pieejamas bez liekas kavēšanās; |
| --- | --- |

31.

| 32. | uzsver, ka jāapmainās ar zināšanām un jāapgūst prasmes saistībā ar pieejamajām alternatīvām ķīmisko pesticīdu un IAA izmantošanai, tostarp noskaidrojot optimālo augseku atbilstīgi lauksaimnieku tirgus un klimatiskajiem apstākļiem; turklāt norāda, ka tas jau ir paredzēts KLP horizontālajā regulā, jo īpaši arī lauku saimniecību konsultāciju pakalpojumos, ko finansē no lauku attīstībai paredzētajiem līdzekļiem; |
| --- | --- |

32.

| 33. | pauž bažas par to, ka no jauna apstiprinātas ir ļoti nedaudzas vielas; uzsver to, ka ES pārtikas piegādes nodrošināšanā ir svarīgi, lai lauksaimniekiem būtu pieejams atbilstīgs AAL instrumentu kopums; |
| --- | --- |

33.

| 34. | pauž bažas par to, ka pēdējā laikā notikušajās debatēs par ES izmantoto, uz zinātnes atziņām balstīto AAL novērtēšanas sistēmu, tā arvien biežāk tiek apšaubīta; uzsver, cik svarīgi ir saglābāt un vēl vairāk nostiprināt sistēmu, kas būtu zinātniski robusta, kas, izsniedzot atļauju jebkādas aktīvas vielas izmantošanai, ir objektīva, pamatota ar savstarpēji salīdzinātiem pierādījumiem, kas gūti, izmantojot atklātu, neatkarīgu un multidisciplināru zinātnisko pieeju, saskaņā ar ES riska analīzes principiem un piesardzības principu, kā noteikts pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgajos principos; uzsver, ka aktīvo vielu atkārtotas apstiprināšanas procedūrā ir jāņem vērā AAL praktiskais pielietojums, kā arī šajā jomā panāktais zinātniskais un tehnoloģiskais progress; norāda, ka pašreizējās novērtēšanas un apstiprināšanas sistēmas sarežģītība noved pie termiņu neievērošanas un var nozīmēt to, ka visa šī sistēma nevar pienācīgi darboties; tādēļ uzsver, ka minētā sistēma ir jāpārskata un jāvienkāršo; |
| --- | --- |

34.

| 35. | norāda uz to, cik atšķirīgs ir pieteikumu skaits dažās no vienā zonā iekļautajām dalībvalstīm, kurām ir līdzīga lieluma teritorija un līdzīgi lauksaimnieciskie apstākļi; |
| --- | --- |

35.

| 36. | uzskata, ka no trešām valstīm ievestā produkcija, kuras kultivēšanā ir izmantoti AAL, būtu jāpakļauj tiem pašiem stingrajiem kritērijiem, kas attiecas uz ES ražoto produkciju; pauž bažas, ka importētas produkcijas ražošanā varētu izmantot ES nereģistrētus AAL; |
| --- | --- |

36.

Ieteikumi

| 37. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt Regulas efektīvu īstenošanu, ņemot vērā savu īpašo lomu apstiprināšanas un atļauju piešķiršanas procedūrās; |
| --- | --- |

37.

| 38. | aicina dalībvalstis novērst valsts kompetentajās iestādēs vērojamo nopietno un hronisko darbinieku trūkumu, kas noved pie kavēšanās dalībvalstu veiktajās apdraudējuma apzināšanas un sākotnējā riska novērtējuma procedūrās; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt, ka apstiprinājuma laikposma pagarināšana uz procedūras laiku, kas paredzēta Regulas 17. pantā, netiks izmantota aktīvām vielām, kas ir mutagēnas, kancerogēnas, reproduktīvajai funkcijai toksiskas un tādējādi ietilpst 1A vai 1B kategorijā, vai aktīvām vielām, kuras izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un ir kaitīgas cilvēku un dzīvnieku veselībai, kā tas konstatēts attiecībā uz tādām vielām kā flumioksazīns, tiakloprīds, hlortolurons un dimoksistrobīns (12); |
| --- | --- |

39.

| 40. | ir nekavējoties jāaizliedz tādu aktīvo vielu lietošana, kas ir mutagēnas, kancerogēnas, reproduktīvajai funkcijai toksiskas un tādējādi ietilpst 1A vai 1B kategorijā, vai tādu aktīvo vielu lietošana, kuras izraisa endokrīnās sistēmas darbības traucējumus un ir kaitīgas cilvēku un dzīvnieku veselībai un kurām saskaņā ar 17. pantu ir piešķirta viena apstiprinājuma laikposma pagarināšana vai arī vairākas; |
| --- | --- |

40.

| 41. | aicina Komisiju un dalībvalstis atzīt, ka cilvēku un dzīvnieku veselības un vides aizsardzība ir galvenie šo tiesību aktu mērķi, bet vienlaikus tiem ir jāpalīdz uzlabot lauksaimniecisko ražošanu un saglabāt lauksaimniecības nozares konkurētspēju; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aicina nozares pārstāvjus iesniegt visus datus un zinātniskos pētījumus vienotā elektroniskā un mašīnlasāmā formātā ziņotājām dalībvalstīm un ES aģentūrām; aicina Komisiju izstrādāt saskaņotu datu ievadīšanas modeli, lai atvieglotu datu apmaiņu starp dalībvalstīm visos šā procesa posmos; atzīst, ka šie dati ir jāapstrādā ES datu aizsardzības un intelektuālā īpašuma tiesību aktos noteikto parametru ietvaros; |
| --- | --- |

42.

| 43. | aicina dalībvalstis stingri piemērot Regulas 9. pantu par pieteikumu pieņemamību un pieņemt tikai tādus pieteikumus aktīvās vielas novērtēšanai, kas ir pilnībā atbilst visām noteiktajām prasībām; |
| --- | --- |

43.

| 44. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt pilnīgu un vienveidīgu bīstamības izslēgšanas kritēriju piemērošanu atbilstīgi spēkā esošajām saskaņotajām vadlīnijām un pārliecināties, ka vielas saistībā ar to radītajiem riskiem tiek novērtētas tikai tad, ja ir pierādījumi, ka tām nepiemīt bīstamas (izslēgšanas) īpašības, kā tas noteikts Regulā; |
| --- | --- |

44.

| 45. | aicina Komisiju beidzot īstenot noteikumus par papildvielām, aizsargvielām un sinerģistiem nolūkā izveidot nepieņemamu papildvielu sarakstu un noteikumus, lai tādējādi aizsargvielas un sinerģisti tiktu pārbaudīti ES līmenī, un nodrošināt, ka var tirgot tikai tās ķīmiskās vielas, kuras atbilst ES apstiprināšanas kritērijiem; |
| --- | --- |

45.

| 46. | atzinīgi vērtē Komisijas īstenoto piesardzības principa interpretāciju, kas pausta REFIT novērtējumā saistībā ar pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgajiem principiem (13), proti, ka tā nav alternatīva riska pārvaldības pieejai, bet drīzāk gan atsevišķa riska pārvaldības forma; atgādina, ka šā uzskata pareizību apstiprina arī ES Tiesas nolēmumi (14); |
| --- | --- |

46.

| 47. | aicina Komisiju un dalībvalstis, apstiprināšanas un atļauju piešķiršanas procedūrās veicot riska pārvaldnieka funkciju, pienācīgi piemērot piesardzības principu un īpašu uzmanību pievērst iedzīvotāju neaizsargātāko grupu, aizsardzībai, kā noteikts Regulas 3. panta 13. punktā; |
| --- | --- |

47.

| 48. | aicina Komisiju, aģentūras un kompetentās iestādes pārskatīt un uzlabot saziņu par riska novērtēšanas procedūrām un riska pārvaldības lēmumiem, lai uzlabotu sabiedrības uzticēšanos atļauju piešķiršanas sistēmai; |
| --- | --- |

48.

| 49. | aicina dalībvalstis labāk īstenot atļauju piešķiršanas procedūras valsts līmenī, lai samazinātu to atkāpju un pagarinājumu skaitu, ko saskaņā ar Regulas 53. pantu piešķir faktiskām ārkārtas situācijām; aicina Komisiju pilnībā izmantot savas kontroles tiesības saskaņā ar 53. panta 2. un 3. punktu; turklāt aicina dalībvalstis pilnībā ievērot 53. panta 1. punktā noteikto pienākumu informēt citas dalībvalstis un Komisiju, jo īpaši par pasākumiem, kas veikti, lai nodrošinātu lietotāju, neaizsargāto grupu un patērētāju drošību; |
| --- | --- |

49.

| 50. | aicina Komisiju pilnībā izstrādāt metodes, ar kurām nosaka, kad būtu jāpiemēro konkrētas atkāpes, it īpaši attiecībā uz “nebūtisku ietekmi”vai “nopietnu apdraudējumu augu veselībai”, nemainot šā tiesību akta burtu un garu; brīdina Komisiju, ka jebkura termina “nebūtiska ietekme”interpretācija kā “nenozīmīgs risks”būtu pretrunā ar šā likuma burtu un garu; |
| --- | --- |

50.

| 51. | aicina Komisiju un dalībvalstis veikt lielākus ieguldījumus, lai stimulētu pētniecības iniciatīvas attiecībā uz aktīvajām vielām, tostarp bioloģiski zema riska vielām, un AAL, programmas “Eiropa”un daudzgadu finanšu shēmas 2021. — 2027. gadam ietvaros; uzsver, cik svarīgs ir tiesiskais regulējums AAL jomā ES līmenī, kas aizsargā vidi un cilvēku veselību, kā arī stimulē pētniecību un inovāciju, lai izstrādātu efektīvus un drošus AAL, vienlaikus nodrošinot ilgtspējīgu lauksaimniecības praksi un IAA; uzsver, ka augu veselības aizsardzībai ir vajadzīgi dažādi droši un efektīvi instrumenti; uzsver, ka precīza lauksaimniecības tehnika un tehnoloģiskās inovācijas var palīdzēt Eiropas lauksaimniekiem optimizēt kaitīgo organismu kontroli mērķtiecīgākā un ilgtspējīgākā veidā; |
| --- | --- |

51.

| 52. | aicina Komisiju stingri ierobežot apstiprinājuma datu procedūras izmantošanu atbilstoši Regulas 6. panta f) punktā noteiktajam mērķim, proti, ja pieņem jaunas prasības novērtējuma laikā vai jaunu zinātnes un tehnikas atziņu dēļ; uzsver, ka aktīvu vielu apstiprināšanā svarīga nozīme ir pilnīgai dokumentācijai; pauž nožēlu, ka atkāpes, kas atļautas saskaņā ar apstiprinošo datu procedūru, ir novedušas pie tā, ka ir pieejami konkrēti AAL, kurus citādi būtu aizliegts laist tirgū uz ilgāku laiku; |
| --- | --- |

52.

| 53. | aicina Komisiju un dalībvalstis palielināt procedūru vispārējo pārredzamību, tostarp sniedzot detalizētus protokolus par komitoloģijas apspriedēm un attiecīgajām nostājām, jo īpaši skaidrojot un pamatojot Augu, dzīvnieku, pārtikas aprites un dzīvnieku barības pastāvīgās komitejas (PAFF komiteja) lēmumus; |
| --- | --- |

53.

| 54. | aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt Regulas un tās īstenošanas saskaņotību ar atbilstīgajiem ES tiesību aktiem un politikas nostādnēm, jo īpaši ar Pesticīdu ilgtspējīgas lietošanas direktīvu, un paredzēt stimulus, tostarp nodrošinot pietiekamus resursus, kas īstermiņā veicinātu drošu un netoksisku alternatīvu esošajiem AAL izstrādi un izmantošanu; norāda uz tiesiskā regulējuma nespēju ņemt vērā neizbēgamo ietekmi uz nemērķa sugām, jo īpaši uz bitēm un citiem apputeksnētājiem, kā arī pārējiem kukaiņiem, kuri barojas ar kaitēkļiem, tādējādi dodot labumu lauksaimniecībai; ņem vērā nesen veikto zinātnisko pētījumu, kas apliecina “kukaiņu pasaules gala pienākšanu”, jo iegūtie dati liecina, ka daudzos Vācijas reģionos ir iznīkuši 75 % spārnoto kukaiņu un ka tas noticis pat dabas rezervātos, kur lauksaimniecībā pesticīdi netiek izmantoti; aicina Komisiju un dalībvalstis nodrošināt KLP saskaņotību ar AAL tiesību aktiem, jo īpaši saglabājot Regulā (EK) Nr. 1107/2009 un Direktīvā 2009/128/EK paredzētos pienākumus saistībā ar tiesību aktos noteikto pārvaldības prasību sarakstu (SMR 12 un SMR 13), kā to Komisija ierosinājusi KLP stratēģisko plānu regulas priekšlikumā (15); |
| --- | --- |

54.

| 55. | aicina dalībvalstis nodrošināt šīs regulas efektīvu īstenošanu, jo īpaši attiecībā uz ES tirgū laisto AAL kontroli, neatkarīgi no tā, vai tie ir ražoti ES, vai ievesti no trešām valstīm; |
| --- | --- |

55.

o

o o

| 56. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo rezolūciju Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

56.

---

(1)  OV L 309, 24.11.2009., 1. lpp.

(2)  OV L 70, 16.3.2005., 1. lpp.

(3)  OV L 353, 31.12.2008., 1. lpp.

(4)  OV L 309, 24.11.2009., 71. lpp.

(5)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0042.

(6)  https://www.ombudsman.europa.eu/en/decision/en/64069

(7)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2018/615668/EPRS_STU(2018)615668_EN.pdf

(8)  COM(2018)0179.

(9)  ANSES – Agence nationale de sécurité sanitaire de l’alimentation, de l’environnement et du travail (Francija) – 2018. gada secinājumi.

(10)  OV L 324, 10.12.2009., 1. lpp.

(11)  Avots: Pamatojoties uz informāciju un konstatējumiem, kas gūti Eiropas Parlamenta Izpētes dienesta 2018. gada aprīlī veiktajā pētījumā saistībā ar Eiropas īstenošanas novērtējumu, 36. lpp. un II-33.

(12)  . Avots:https://www.foodwatch.org/fileadmin/foodwatch.nl/Onze_campagnes/Schadelijke_stoffen/Documents/Rapport_foodwatch_Ten_minste_onhoudbaar_tot.pdf

(13)  SWD(2018)0038.

(14)  Piemēram, Vispārējās tiesas 2011. gada 9. septembra spriedums Francija/Komisija T-257/07, ECLI:EU:T:2011:444.

(15)  priekšlikums regulai par KLP stratēģiskajiem plāniem – COM(2018)0392.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/191 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/191

---

P8_TA(2018)0357

Divējādas kvalitātes produkti vienotajā tirgū

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra rezolūcija par divējādas kvalitātes produktiem vienotajā tirgū (2018/2008(INI))

(2019/C 433/24)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīvu 2005/29/EK, kas attiecas uz uzņēmēju negodīgu komercpraksi iekšējā tirgū attiecībā pret patērētājiem un ar ko groza Padomes Direktīvu 84/450/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 97/7/EK, 98/27/EK un 2002/65/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (1),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regulu (ES) 2017/2394 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2017. gada 12. decembra Regulu (ES) 2017/2394 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbild par tiesību aktu izpildi patērētāju tiesību aizsardzības jomā, un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 2006/2004 (2),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2011. gada 25. oktobra Regulu (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem un par grozījumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulās (EK) Nr. 1924/2006 un (EK) Nr. 1925/2006, un par Komisijas Direktīvas 87/250/EEK, Padomes Direktīvas 90/496/EEK, Komisijas Direktīvas 1999/10/EK, Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2000/13/EK, Komisijas Direktīvu 2002/67/EK un 2008/5/EK un Komisijas Regulas (EK) Nr. 608/2004 atcelšanu (3),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. septembra paziņojumu “ES pārtikas aprites un patērētāju tiesību aizsardzības jomu tiesību aktu piemērošana divējādas kvalitātes produktu jautājumos — īpašie aspekti saistībā ar pārtiku”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 26. septembra paziņojumu “ES pārtikas aprites un patērētāju tiesību aizsardzības jomu tiesību aktu piemērošana divējādas kvalitātes produktu jautājumos — īpašie aspekti saistībā ar pārtiku”,

| — | ņemot vērā Komisijas dienestu 2016. gada 25. maija darba dokumentu “Norādījumi par Direktīvas 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi īstenošanu/piemērošanu”(SWD(2016)0163), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas dienestu 2016. gada 25. maija darba dokumentu “Norādījumi par Direktīvas 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi īstenošanu/piemērošanu”(SWD(2016)0163),

| — | ņemot vērā Komisijas 2016. gada 25. maija paziņojumu par vispusīgu pieeju pārrobežu e-komercijas veicināšanai Eiropas iedzīvotāju un uzņēmēju labā (COM(2016)0320), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2016. gada 25. maija paziņojumu par vispusīgu pieeju pārrobežu e-komercijas veicināšanai Eiropas iedzīvotāju un uzņēmēju labā (COM(2016)0320),

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Komisijas 2018. gada darba programma: vienotākas, stiprākas un demokrātiskākas Eiropas darba programma”(COM(2017)0650), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 24. oktobra paziņojumu “Komisijas 2018. gada darba programma: vienotākas, stiprākas un demokrātiskākas Eiropas darba programma”(COM(2017)0650),

| — | ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera 2017. gada 13. septembra runu par stāvokli Savienībā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšsēdētāja Žana Kloda Junkera 2017. gada 13. septembra runu par stāvokli Savienībā,

| — | ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2017. gada 9. marta secinājumus un it īpaši to 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropadomes priekšsēdētāja 2017. gada 9. marta secinājumus un it īpaši to 3. punktu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes 2017. gada 6. marta3 524. sanāksmes rezultātus, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un zivsaimniecības padomes 2017. gada 6. marta3 524. sanāksmes rezultātus,

| — | ņemot vērā Komisijas 2017. gada 8. marta2 203. sanāksmes protokolu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2017. gada 8. marta2 203. sanāksmes protokolu,

| — | ņemot vērā Parlamenta Politikas departamenta A 2012. gada janvāra informatīvo paziņojumu par maldinošu praksi iepakojuma jomā, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta Politikas departamenta A 2012. gada janvāra informatīvo paziņojumu par maldinošu praksi iepakojuma jomā,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūciju par jaunu programmu attiecībā uz Eiropas patērētāju politiku (4), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2013. gada 11. jūnija rezolūciju par jaunu programmu attiecībā uz Eiropas patērētāju politiku (4),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 22. maija rezolūciju par stratēģiju neaizsargāto patērētāju tiesību stiprināšanai (5) un it īpaši tās 6. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2012. gada 22. maija rezolūciju par stratēģiju neaizsargāto patērētāju tiesību stiprināšanai (5) un it īpaši tās 6. punktu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūciju par Direktīvas 2005/29/EK (6) (Negodīgas komercprakses direktīvas) īstenošanu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2014. gada 4. februāra rezolūciju par Direktīvas 2005/29/EK (6) (Negodīgas komercprakses direktīvas) īstenošanu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par negodīgu tirdzniecības praksi pārtikas piegādes ķēdē (7), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 7. jūnija rezolūciju par negodīgu tirdzniecības praksi pārtikas piegādes ķēdē (7),

| — | ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (8) un it īpaši tās 14. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2016. gada 19. janvāra rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (8) un it īpaši tās 14. punktu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 14. februāra rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (9) un it īpaši tās 178. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 14. februāra rezolūciju par ikgadējo ziņojumu par ES konkurences politiku (9) un it īpaši tās 178. punktu,

| — | ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 15. marta plašu interpelāciju par produktu apraksta, sastāva un garšas atšķirībām ES centrālā/austrumu reģiona un rietumu reģiona tirgos (10), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamenta 2017. gada 15. marta plašu interpelāciju par produktu apraksta, sastāva un garšas atšķirībām ES centrālā/austrumu reģiona un rietumu reģiona tirgos (10),

| — | ņemot vērā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta 2017. gada jūnija informatīvo paziņojumu “Pārtikas zīmolproduktu divējādā kvalitāte: ar iespējamu dalījumu austrumos un rietumos saistītā jautājuma risināšana”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Parlamentārās izpētes pakalpojumu ģenerāldirektorāta 2017. gada jūnija informatīvo paziņojumu “Pārtikas zīmolproduktu divējādā kvalitāte: ar iespējamu dalījumu austrumos un rietumos saistītā jautājuma risināšana”,

| — | ņemot vērā Čehijas Lauksaimniecības un pārtikas kontroles iestādes 2016. gada februārī veikto apsekojumu par pārtikas produktiem un Čehijas patērētājiem, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Čehijas Lauksaimniecības un pārtikas kontroles iestādes 2016. gada februārī veikto apsekojumu par pārtikas produktiem un Čehijas patērētājiem,

| — | ņemot vērā Palacka Universitātes (Olomoucā) Juridiskās fakultātes 2017. gada īpašo pētījumu par problēmām, kas saistītas ar Eiropas Savienības vienotajā tirgū laisto produktu divējādo kvalitāti un sastāvu no patērētāju aizsardzības tiesību aktu (it īpaši negodīgas komercprakses), konkurences tiesību (it īpaši negodīgas konkurences) un rūpnieciskā īpašuma tiesību viedokļa; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Palacka Universitātes (Olomoucā) Juridiskās fakultātes 2017. gada īpašo pētījumu par problēmām, kas saistītas ar Eiropas Savienības vienotajā tirgū laisto produktu divējādo kvalitāti un sastāvu no patērētāju aizsardzības tiesību aktu (it īpaši negodīgas komercprakses), konkurences tiesību (it īpaši negodīgas konkurences) un rūpnieciskā īpašuma tiesību viedokļa;

| — | ņemot vērā dažādos apsekojumus, pētījumus un pārbaudes, ko dažos iepriekšējos gados veikušas pārtikas kontroles iestādes vairākās Centrāleiropas un Austrumeiropa dalībvalstīs, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā dažādos apsekojumus, pētījumus un pārbaudes, ko dažos iepriekšējos gados veikušas pārtikas kontroles iestādes vairākās Centrāleiropas un Austrumeiropa dalībvalstīs,

| — | ņemot vērā Nielsen 2014. gada novembra ziņojumu par pašzīmolu stāvokli pasaulē, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Nielsen 2014. gada novembra ziņojumu par pašzīmolu stāvokli pasaulē,

| — | ņemot vērā Komisijas 2018. gada 11. aprīļa paziņojumu “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”(COM(2018)0183), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas 2018. gada 11. aprīļa paziņojumu “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”(COM(2018)0183),

| — | ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. aprīļa direktīvai par ES patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu labāku izpildi un modernizāciju (COM(2018)0185), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes 2018. gada 11. aprīļa direktīvai par ES patērētāju tiesību aizsardzības noteikumu labāku izpildi un modernizāciju (COM(2018)0185),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (11), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2002. gada 28. janvāra Regulu (EK) Nr. 178/2002, ar ko paredz pārtikas aprites tiesību aktu vispārīgus principus un prasības, izveido Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādi un paredz procedūras saistībā ar pārtikas nekaitīgumu (11),

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. panta 2. punktu par intelektuālā īpašuma aizsardzību, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 17. panta 2. punktu par intelektuālā īpašuma aizsardzību,

| — | ņemot vērā Horvātijas Republikas, Čehijas Republikas, Ungārijas, Lietuvas, Polijas Republikas un Slovākijas Republikas 2018. gada 23. marta kopīgo vēstuli Komisijai par produktu divējādo kvalitāti saistībā ar paziņojumu “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Horvātijas Republikas, Čehijas Republikas, Ungārijas, Lietuvas, Polijas Republikas un Slovākijas Republikas 2018. gada 23. marta kopīgo vēstuli Komisijai par produktu divējādo kvalitāti saistībā ar paziņojumu “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”,

| — | ņemot vērā rezultātus salīdzinošajiem pētījumiem, kurus vairākās ES dalībvalstīs veikušas patērētāju aizsardzības iestādes un organizācijas, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā rezultātus salīdzinošajiem pētījumiem, kurus vairākās ES dalībvalstīs veikušas patērētāju aizsardzības iestādes un organizācijas,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu atjaunināt Direktīvu 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi (DNK), lai skaidri noteiktu, ka valstu iestādēm pastāv iespēja izvērtēt komercpraksi un vērsties pret maldinošu komercpraksi, kas ietver it kā identisku ražojumu laišanu tirgū vairākās ES valstīs, ja to sastāvs vai īpašības būtiski atšķiras, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu atjaunināt Direktīvu 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi (DNK), lai skaidri noteiktu, ka valstu iestādēm pastāv iespēja izvērtēt komercpraksi un vērsties pret maldinošu komercpraksi, kas ietver it kā identisku ražojumu laišanu tirgū vairākās ES valstīs, ja to sastāvs vai īpašības būtiski atšķiras,

| — | ņemot vērā Reglamenta 52. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 52. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0267/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu, kā arī Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0267/2018),

| A. | tā kā uzņēmumiem, reklamējot, pārdodot un piegādājot produktus, būtu jāsniedz patērētājiem pareiza un viegli saprotama informācija par precīzu produkta sastāvu, tostarp par vietējiem produktiem un receptēm, lai viņi varētu pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par iegādi; |
| --- | --- |

A.

tā kā uzņēmumiem, reklamējot, pārdodot un piegādājot produktus, būtu jāsniedz patērētājiem pareiza un viegli saprotama informācija par precīzu produkta sastāvu, tostarp par vietējiem produktiem un receptēm, lai viņi varētu pieņemt uz informāciju balstītu lēmumu par iegādi;

| B. | tā kā attiecībā uz zīmoliem vienam no pamatprincipiem vajadzētu būt patērētāju paļāvībai uz produkta sastāvu, vērtību un kvalitāti; tā kā tāpēc ražotāju pienākums ir nodrošināt to, ka šīs gaidas tiek attaisnotas; |
| --- | --- |

B.

tā kā attiecībā uz zīmoliem vienam no pamatprincipiem vajadzētu būt patērētāju paļāvībai uz produkta sastāvu, vērtību un kvalitāti; tā kā tāpēc ražotāju pienākums ir nodrošināt to, ka šīs gaidas tiek attaisnotas;

| C. | tā kā patērētāji neapzinās, ka tā paša zīmola produkti ar vienādu iepakojumu tiek pielāgoti vietējai izvēlei un gaumei, un tā kā produktu atšķirīgā kvalitāte rada bažas par to, ka attieksme nav vienāda pret visām dalībvalstīm; tā kā Eiropas Savienība jau ir izstrādājusi marķējumus, lai attaisnotu patērētāju konkrētās gaidas un ņemtu vērā ražošanas īpatnības, kas atzītas, izmantojot kvalitātes norādes; |
| --- | --- |

C.

tā kā patērētāji neapzinās, ka tā paša zīmola produkti ar vienādu iepakojumu tiek pielāgoti vietējai izvēlei un gaumei, un tā kā produktu atšķirīgā kvalitāte rada bažas par to, ka attieksme nav vienāda pret visām dalībvalstīm; tā kā Eiropas Savienība jau ir izstrādājusi marķējumus, lai attaisnotu patērētāju konkrētās gaidas un ņemtu vērā ražošanas īpatnības, kas atzītas, izmantojot kvalitātes norādes;

| D. | tā kā Direktīva 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi (DNK) ir Savienības galvenais likumdošanas rīks, ar ko nodrošināt to, ka uzņēmumu darījumos ar patērētājiem pēdējie netiek pakļauti maldinošai reklāmai un citāda veida negodīgai praksei, tostarp identiska zīmola produktu laišanai tirgū tādā veidā, kas var maldināt patērētājus; |
| --- | --- |

D.

tā kā Direktīva 2005/29/EK par negodīgu komercpraksi (DNK) ir Savienības galvenais likumdošanas rīks, ar ko nodrošināt to, ka uzņēmumu darījumos ar patērētājiem pēdējie netiek pakļauti maldinošai reklāmai un citāda veida negodīgai praksei, tostarp identiska zīmola produktu laišanai tirgū tādā veidā, kas var maldināt patērētājus;

| E. | atgādina, ka negodīgu komercpraksi Direktīvā par negodīgu komercpraksi var formulēt tādā veidā, ka šāda prakse tiek aizliegta jebkādos apstākļos vai zināmos apstākļos; tā kā saskaņā ar Komisijas konstatējumiem konkrēta prakses veida iekļaušana DNK I pielikumā attiecīgā gadījumā palielina juridisko noteiktību un līdz ar to tirgū veicina godīgāku konkurenci starp ražotājiem; |
| --- | --- |

E.

atgādina, ka negodīgu komercpraksi Direktīvā par negodīgu komercpraksi var formulēt tādā veidā, ka šāda prakse tiek aizliegta jebkādos apstākļos vai zināmos apstākļos; tā kā saskaņā ar Komisijas konstatējumiem konkrēta prakses veida iekļaušana DNK I pielikumā attiecīgā gadījumā palielina juridisko noteiktību un līdz ar to tirgū veicina godīgāku konkurenci starp ražotājiem;

| F. | tā kā patērētāji veido asociatīvu saikni starp zīmolu, produktu un kvalitāti un attiecīgi sagaida, ka tā paša zīmola un/vai pēc izskata identisku produktu kvalitāte arī būs identiska neatkarīgi no tā, vai tie tiek pārdoti viņu valstī vai kādā citā dalībvalstī; |
| --- | --- |

F.

tā kā patērētāji veido asociatīvu saikni starp zīmolu, produktu un kvalitāti un attiecīgi sagaida, ka tā paša zīmola un/vai pēc izskata identisku produktu kvalitāte arī būs identiska neatkarīgi no tā, vai tie tiek pārdoti viņu valstī vai kādā citā dalībvalstī;

| G. | tā kā patērētāji veido asociatīvu saikni arī starp lauksaimniecības vai pārtikas produkta zīmolu un marķējumu vai iesaiņojumu, no vienas puses, un kvalitāti, no otras puses, un attiecīgi sagaida, ka tā paša zīmola produktu, kuri tiek pārdoti ar to pašu marķējumu vai kuru izskats ir identisks, kvalitāte un sastāvs arī būs identiski neatkarīgi no tā, vai tie tiek pārdoti viņu valstī vai kādā citā dalībvalstī; tā kā visi lauksaimnieki Eiropas Savienības ražo produktus, ievērojot tos pašus augstos standartus, un patērētāji neatkarīgi no jurisdikcijas, kurā viņi dzīvo, sagaida, ka šī kvalitātes vienādība attieksies arī uz citiem pārtikas ķēdes produktiem; |
| --- | --- |

G.

tā kā patērētāji veido asociatīvu saikni arī starp lauksaimniecības vai pārtikas produkta zīmolu un marķējumu vai iesaiņojumu, no vienas puses, un kvalitāti, no otras puses, un attiecīgi sagaida, ka tā paša zīmola produktu, kuri tiek pārdoti ar to pašu marķējumu vai kuru izskats ir identisks, kvalitāte un sastāvs arī būs identiski neatkarīgi no tā, vai tie tiek pārdoti viņu valstī vai kādā citā dalībvalstī; tā kā visi lauksaimnieki Eiropas Savienības ražo produktus, ievērojot tos pašus augstos standartus, un patērētāji neatkarīgi no jurisdikcijas, kurā viņi dzīvo, sagaida, ka šī kvalitātes vienādība attieksies arī uz citiem pārtikas ķēdes produktiem;

| H. | tā kā tad, kad runa ir par vienotajā tirgū laistiem pārtikas un nepārtikas produktiem, visi ES iedzīvotāji ir pelnījuši vienlīdzīgu attieksmi; |
| --- | --- |

H.

tā kā tad, kad runa ir par vienotajā tirgū laistiem pārtikas un nepārtikas produktiem, visi ES iedzīvotāji ir pelnījuši vienlīdzīgu attieksmi;

| I. | tā kā šajā sakarā ir jādara gals negodīgai praksei, lai novērstu patērētāju maldināšanu, un tā kā šo pārrobežu jautājumu var atrisināt tikai ar spēcīgu sinerģiju ES līmenī; |
| --- | --- |

I.

tā kā šajā sakarā ir jādara gals negodīgai praksei, lai novērstu patērētāju maldināšanu, un tā kā šo pārrobežu jautājumu var atrisināt tikai ar spēcīgu sinerģiju ES līmenī;

| J. | tā kā izvērtējums par to, vai konkrētā komercprakse ir uzskatāma par negodīgu saskaņā ar DNK, dalībvalstīm ir jāveic par katru gadījumu atsevišķi, izņemot DNK I pielikumā uzskaitītās prakses gadījumā; |
| --- | --- |

J.

tā kā izvērtējums par to, vai konkrētā komercprakse ir uzskatāma par negodīgu saskaņā ar DNK, dalībvalstīm ir jāveic par katru gadījumu atsevišķi, izņemot DNK I pielikumā uzskaitītās prakses gadījumā;

| K. | tā kā Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers savā 2017. gada uzrunā par stāvokli Savienībā uzsvēra — nav pieņemams tas, ka dažās Eiropas daļās cilvēkiem pārdod zemākas kvalitātes pārtikas produktus nekā citās valstīs, lai gan iepakojums un zīmols ir identiski; |
| --- | --- |

K.

tā kā Komisijas priekšsēdētājs Ž. K. Junkers savā 2017. gada uzrunā par stāvokli Savienībā uzsvēra — nav pieņemams tas, ka dažās Eiropas daļās cilvēkiem pārdod zemākas kvalitātes pārtikas produktus nekā citās valstīs, lai gan iepakojums un zīmols ir identiski;

| L. | tā kā DNK īstenošanā starp dalībvalstīm tika konstatētas būtiskas atšķirības, turklāt būtiski atšķiras arī izmantotās metodoloģiskās pieejas, kā arī risinājumu un direktīvas noteikumu izpildes nodrošināšanas efektivitāte; |
| --- | --- |

L.

tā kā DNK īstenošanā starp dalībvalstīm tika konstatētas būtiskas atšķirības, turklāt būtiski atšķiras arī izmantotās metodoloģiskās pieejas, kā arī risinājumu un direktīvas noteikumu izpildes nodrošināšanas efektivitāte;

| M. | tā kā zīmolam bieži vien ir vissvarīgākā loma lēmumu pieņemšanā par produkta vērtību; |
| --- | --- |

M.

tā kā zīmolam bieži vien ir vissvarīgākā loma lēmumu pieņemšanā par produkta vērtību;

| N. | tā kā pastiprināts un efektīvāks sadarbības satvars izpildes nodrošināšanas jomā gan palielinātu patērētāju uzticēšanos, gan arī mazinātu viņiem nodarīto kaitējumu; |
| --- | --- |

N.

tā kā pastiprināts un efektīvāks sadarbības satvars izpildes nodrošināšanas jomā gan palielinātu patērētāju uzticēšanos, gan arī mazinātu viņiem nodarīto kaitējumu;

| O. | tā kā Eiropas Savienībā visiem patērētājiem ir vienādas tiesības un tā kā analīzes liecina, ka atsevišķi ražotāji ar to pašu zīmolu un izmantojot maldinoši identisku izskatu, ir pārdevuši atšķirīgas kvalitātes produktus un ka dažās dalībvalstīs atsevišķu produktu sastāvā ir bijis mazāk galvenās sastāvdaļas vai augstākas kvalitātes sastāvdaļas ir tikušas aizstātas ar zemākas kvalitātes sastāvdaļām; tā kā šī problēma ir vairāk izplatīta dalībvalstīs, kuras ES ir pievienojušās kopš 2004. gada; tā kā šajās analīzēs tika konstatēti gadījumi, kad vienādus produktus vai produktus ar maldinoši identisku izskatu, bet ar zemāku kvalitāti vai atšķirīgu garšu, konsistenci vai citām sensoriskajām īpašībām dažādās valstīs pārdod par ļoti atšķirīgu cenu; tā kā, pat ja ar šādu rīcību netiek pārkāpti brīvā tirgus ekonomikas principi vai spēkā esošie marķēšanas noteikumi vai citi pārtikas aprites tiesību akti, tā jebkurā gadījumā ir zīmola identitātes ļaunprātīga izmantošana un līdz ar to ir pretrunā principam, kas paredz vienādu izturēšanos pret visiem patērētājiem; |
| --- | --- |

O.

tā kā Eiropas Savienībā visiem patērētājiem ir vienādas tiesības un tā kā analīzes liecina, ka atsevišķi ražotāji ar to pašu zīmolu un izmantojot maldinoši identisku izskatu, ir pārdevuši atšķirīgas kvalitātes produktus un ka dažās dalībvalstīs atsevišķu produktu sastāvā ir bijis mazāk galvenās sastāvdaļas vai augstākas kvalitātes sastāvdaļas ir tikušas aizstātas ar zemākas kvalitātes sastāvdaļām; tā kā šī problēma ir vairāk izplatīta dalībvalstīs, kuras ES ir pievienojušās kopš 2004. gada; tā kā šajās analīzēs tika konstatēti gadījumi, kad vienādus produktus vai produktus ar maldinoši identisku izskatu, bet ar zemāku kvalitāti vai atšķirīgu garšu, konsistenci vai citām sensoriskajām īpašībām dažādās valstīs pārdod par ļoti atšķirīgu cenu; tā kā, pat ja ar šādu rīcību netiek pārkāpti brīvā tirgus ekonomikas principi vai spēkā esošie marķēšanas noteikumi vai citi pārtikas aprites tiesību akti, tā jebkurā gadījumā ir zīmola identitātes ļaunprātīga izmantošana un līdz ar to ir pretrunā principam, kas paredz vienādu izturēšanos pret visiem patērētājiem;

| P. | tā kā ir bijuši gadījumi, kad produkti, piemēram, bērnu pārtika, būtiski atšķiras, un tā kā šie gadījumi liek apšaubīt ražotāju principus un apgalvojumus, ka viņi savus produktus pielāgo vietējā tirgū izdarītajai izvēlei; tā kā daži laboratorijās izdarītie konstatējumi apstiprina to, ka zemākas kvalitātes produkti var saturēt mazāk veselīgas sastāvdaļu kombinācijas, tādējādi liekot šķēršļus principa, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret visiem patērētājiem, ievērošanai; tā kā dažu ražotāju pārstāvji ir piekrituši dažās valstīs mainīt savu produktu receptes, lai visā vienotajā tirgū tiktu piedāvāti identiski produkti; |
| --- | --- |

P.

tā kā ir bijuši gadījumi, kad produkti, piemēram, bērnu pārtika, būtiski atšķiras, un tā kā šie gadījumi liek apšaubīt ražotāju principus un apgalvojumus, ka viņi savus produktus pielāgo vietējā tirgū izdarītajai izvēlei; tā kā daži laboratorijās izdarītie konstatējumi apstiprina to, ka zemākas kvalitātes produkti var saturēt mazāk veselīgas sastāvdaļu kombinācijas, tādējādi liekot šķēršļus principa, kas paredz vienlīdzīgu attieksmi pret visiem patērētājiem, ievērošanai; tā kā dažu ražotāju pārstāvji ir piekrituši dažās valstīs mainīt savu produktu receptes, lai visā vienotajā tirgū tiktu piedāvāti identiski produkti;

| Q. | tā kā šo nepieņemamo praksi piekopj plaši pazīstami starptautiski lauksaimniecības pārtikas uzņēmumi, kas, izmantojot pirktspējas atšķirības dažādās dalībvalstīs, cenšas maksimāli palielināt savu peļņas normu; |
| --- | --- |

Q.

tā kā šo nepieņemamo praksi piekopj plaši pazīstami starptautiski lauksaimniecības pārtikas uzņēmumi, kas, izmantojot pirktspējas atšķirības dažādās dalībvalstīs, cenšas maksimāli palielināt savu peļņas normu;

| R. | tā kā savā priekšlikumā “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”, kas paredz ES direktīvu par patērētāju tiesībām uz konkrētu mērķu sasniegšanu orientētu pārskatīšanu, sākot ar ES patērētāju aizsardzības un mārketinga jomas tiesību aktu atbilstības pārbaudi, Komisija ierosina atjaunināt DNK, lai skaidri noteiktu, ka valstu iestādēm pastāv iespēja izvērtēt komercpraksi un vērsties pret maldinošu komercpraksi, kas ietver it kā identisku produktu laišanu tirgū dažādās ES valstīs, lai gan šo produktu sastāvs vai īpašības patiesībā būtiski atšķiras; |
| --- | --- |

R.

tā kā savā priekšlikumā “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”, kas paredz ES direktīvu par patērētāju tiesībām uz konkrētu mērķu sasniegšanu orientētu pārskatīšanu, sākot ar ES patērētāju aizsardzības un mārketinga jomas tiesību aktu atbilstības pārbaudi, Komisija ierosina atjaunināt DNK, lai skaidri noteiktu, ka valstu iestādēm pastāv iespēja izvērtēt komercpraksi un vērsties pret maldinošu komercpraksi, kas ietver it kā identisku produktu laišanu tirgū dažādās ES valstīs, lai gan šo produktu sastāvs vai īpašības patiesībā būtiski atšķiras;

| S. | tā kā, lai gan patērētājus nedrīkst maldināt, nevajadzētu ierobežot produktu diferencēšanu un inovāciju kā tādas; |
| --- | --- |

S.

tā kā, lai gan patērētājus nedrīkst maldināt, nevajadzētu ierobežot produktu diferencēšanu un inovāciju kā tādas;

| T. | tā kā vienotais tirgus ir sniedzis būtiskus labumus pārtikas piegādes ķēdes dalībniekiem, tā kā arvien svarīgāka kļūst pārtikas produktu tirdzniecības pārrobežu dimensija un tā kā pārtikas tirdzniecībai ir īpaša nozīme iekšējā tirgus darbībā; |
| --- | --- |

T.

tā kā vienotais tirgus ir sniedzis būtiskus labumus pārtikas piegādes ķēdes dalībniekiem, tā kā arvien svarīgāka kļūst pārtikas produktu tirdzniecības pārrobežu dimensija un tā kā pārtikas tirdzniecībai ir īpaša nozīme iekšējā tirgus darbībā;

| U. | tā kā, lai pilnībā izmantotu iekšējā tirgus sniegtos labumus, ir izšķiroši svarīgi efektīvāk piemērot ES pārtikas aprites un patērētāju aizsardzības jomas tiesību aktus nolūkā konstatēt un novērst nepamatotus dubultstandartus un tādējādi pasargāt patērētājus no maldinošas informācijas un komercprakses; |
| --- | --- |

U.

tā kā, lai pilnībā izmantotu iekšējā tirgus sniegtos labumus, ir izšķiroši svarīgi efektīvāk piemērot ES pārtikas aprites un patērētāju aizsardzības jomas tiesību aktus nolūkā konstatēt un novērst nepamatotus dubultstandartus un tādējādi pasargāt patērētājus no maldinošas informācijas un komercprakses;

| V. | tā kā šajā sakarā pastāvīgi ir jāstiprina patērētāju apvienību loma; tā kā patērētāju apvienībām ir unikāla loma patērētāju uzticēšanās nodrošināšanā un tā kā tās būtu vēl vairāk jāatbalsta ar papildu juridiskiem un ekonomiskiem pasākumiem un palielinot veiktspēju; |
| --- | --- |

V.

tā kā šajā sakarā pastāvīgi ir jāstiprina patērētāju apvienību loma; tā kā patērētāju apvienībām ir unikāla loma patērētāju uzticēšanās nodrošināšanā un tā kā tās būtu vēl vairāk jāatbalsta ar papildu juridiskiem un ekonomiskiem pasākumiem un palielinot veiktspēju;

| W. | tā kā pierādītās atšķirības salīdzināmu produktu sastāvdaļās ilgtermiņā varētu apdraudēt patērētāju veselību — tas it īpaši attiecas uz neaizsargātiem patērētājiem, tādiem kā bērni un cilvēki ar īpašām uztura vajadzībām un/vai ar veselības problēmām —, tādējādi veicinot iedzīvotāju labjutības pasliktināšanos; tā kā tas tā ir, piemēram, gadījumos, kad tauku un/vai cukura līmenis produktā ir augstāks nekā paredzēts, kad dzīvnieku izcelsmes tauki ir aizstāti ar augu izcelsmes taukiem vai otrādi, kad cukurs ir aizstāts ar mākslīgiem saldinātājiem vai kad ir palielināts sāls saturs; tā kā marķējums, kas nesniedz precīzu priekšstatu par izmantotajām piedevām vai pamatsastāvdaļu aizstājēju skaitu, maldina patērētājus un var apdraudēt viņu veselību; |
| --- | --- |

W.

tā kā pierādītās atšķirības salīdzināmu produktu sastāvdaļās ilgtermiņā varētu apdraudēt patērētāju veselību — tas it īpaši attiecas uz neaizsargātiem patērētājiem, tādiem kā bērni un cilvēki ar īpašām uztura vajadzībām un/vai ar veselības problēmām —, tādējādi veicinot iedzīvotāju labjutības pasliktināšanos; tā kā tas tā ir, piemēram, gadījumos, kad tauku un/vai cukura līmenis produktā ir augstāks nekā paredzēts, kad dzīvnieku izcelsmes tauki ir aizstāti ar augu izcelsmes taukiem vai otrādi, kad cukurs ir aizstāts ar mākslīgiem saldinātājiem vai kad ir palielināts sāls saturs; tā kā marķējums, kas nesniedz precīzu priekšstatu par izmantotajām piedevām vai pamatsastāvdaļu aizstājēju skaitu, maldina patērētājus un var apdraudēt viņu veselību;

| X. | tā kā ES līmenī nav tiesību aktu par divējādu kvalitāti un līdz ar to nav iespējams salīdzināt kvalitāti vai noteikt divējādas kvalitātes gadījumus un tā kā tas nozīmē, ka nav instrumentu, kurus varētu izmantot minētās situācijas novēršanai; tā kā Komisijas Veselības un pārtikas jomas revīziju un analīžu direktorāts regulāri ziņo par trūkumiem piemērojamo ES pārtikas aprites tiesību aktu prasību īstenošanā un izpildes nodrošināšanā, piemēram, mehāniski atdalītas gaļas marķēšanā (12) un pārtikas piedevu izmantošanā (13); |
| --- | --- |

X.

tā kā ES līmenī nav tiesību aktu par divējādu kvalitāti un līdz ar to nav iespējams salīdzināt kvalitāti vai noteikt divējādas kvalitātes gadījumus un tā kā tas nozīmē, ka nav instrumentu, kurus varētu izmantot minētās situācijas novēršanai; tā kā Komisijas Veselības un pārtikas jomas revīziju un analīžu direktorāts regulāri ziņo par trūkumiem piemērojamo ES pārtikas aprites tiesību aktu prasību īstenošanā un izpildes nodrošināšanā, piemēram, mehāniski atdalītas gaļas marķēšanā (12) un pārtikas piedevu izmantošanā (13);

| Y. | tā kā atšķirības sastāvā, kuras var negatīvi ietekmēt patērētāju veselību, var atrast ne tikai pārtikas produktos, bet arī kosmētikas, higiēnas un tīrīšanas līdzekļos; |
| --- | --- |

Y.

tā kā atšķirības sastāvā, kuras var negatīvi ietekmēt patērētāju veselību, var atrast ne tikai pārtikas produktos, bet arī kosmētikas, higiēnas un tīrīšanas līdzekļos;

| Z. | tā kā daudzās Centrāleiropas, Austrumeiropas un Dienvidaustrumeiropas valstīs ir aizkavējusies pārformulēšanas pasākumu īstenošana, kuru mērķis ir samazināt tauku, cukura un sāls saturu pārtikas produktos, |
| --- | --- |

Z.

tā kā daudzās Centrāleiropas, Austrumeiropas un Dienvidaustrumeiropas valstīs ir aizkavējusies pārformulēšanas pasākumu īstenošana, kuru mērķis ir samazināt tauku, cukura un sāls saturu pārtikas produktos,

| 1. | uzsver, ka vairākās dalībvalstīs, galvenokārt Centrāleiropā un Austrumeiropā, veiktu daudzu pārbaužu un pētījumu — laboratorijā veiktajās pārbaudēs izmantojot atšķirīgu metodiku — rezultāti ir pierādījuši, ka pastāv dažāda lieluma atšķirības, cita starpā to produktu sastāvā un tajos izmantotajās sastāvdaļās, kuri vienotajā tirgū tiek reklamēti un izplatīti ar to pašu zīmolu un šķietami identisku iepakojumu, tādējādi nodarot kaitējumu patērētājiem; atzīmē, ka saskaņā ar kādas valsts kompetentās iestādes veikta apsekojuma rezultātiem lielākā daļa patērētāju ir nobažījušies par šādām atšķirībām; tādēļ secina — minēto pārbaužu un apsekojumu rezultāti liecina par to, ka patērētājus satrauc diskriminācija starp dažādu dalībvalstu tirgiem; uzsver, ka jebkāda šāda diskriminācija nav pieļaujama un ka visiem ES patērētājiem vajadzētu būt pieejamiem vienādas kvalitātes produktiem; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka šādas būtiskas atšķirības attiecas ne tikai uz pārtikas produktiem, bet bieži vien arī uz nepārtikas produktiem, tostarp mazgāšanas un kosmētikas līdzekļiem, tualetes piederumiem un zīdaiņiem paredzētiem produktiem; |
| --- | --- |

2.

| 3. | atgādina, ka Parlaments 2013. gadā aicināja Komisiju veikt pamatīgu izpēti, lai izvērtētu nepieciešamību pielāgot spēkā esošos Savienības tiesību aktus, un par šīs izpētes rezultātiem informēt Parlamentu un patērētājus; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atzinīgi vērtē Komisijas nesen pasludinātās iniciatīvas, kuru mērķis ir minētās problēmas risināšana, un it īpaši Komisijas apņemšanos izstrādāt vienotu pārbaudes metodiku, piešķirt līdzekļus tās sagatavošanai un piemērošanai un turpmāku uzticamu un salīdzināmu pierādījumu vākšanai, atjaunināt DNK un nodrošināt to, ka sāk darbu Zināšanu centrs ar pārtiku saistītas krāpšanas un pārtikas kvalitātes jautājumos; |
| --- | --- |

4.

| 5. | pieņem zināšanai pilnvarojumu, ko Eiropadome ir piešķīrusi Augsta līmeņa forumam pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanai, lai tas risinātu divējādas kvalitātes problēmu; mudina dalībvalstis un to kompetentās iestādes aktīvi piedalīties pašlaik īstenotajās iniciatīvās, tostarp kopējas pārbaudes metodikas izstrādē, tās integrēšanā savā darba praksē un turpmāku pierādījumu vākšanā; uzsver, ka ir aktīvi jāiesaista patērētāju intereses pārstāvošās puses, tostarp patērētāju organizāciju, ražotāju un pētniecības organizāciju pārstāvjus, kas dalībvalstīs ir pārbaudījuši produktus, un jāļauj tām sniegt atzinumus patērētāju vārdā; uzskata, ka Parlaments būtu jāiesaista visās pašlaik īstenotajās iniciatīvās, kuras var ietekmēt mēģinājumus risināt divējādas kvalitātes problēmu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | iesaka dalībvalstīm, kuras skar minētā problēma, veikt pašām savu izvērtējumu attiecībā uz metodiku un to, cik efektīvi tiek nodrošināta DNK un citu pārtikas un citu produktu divējādas kvalitātes problēmas risināšanas jomā spēkā esošo tiesību aktu noteikumu izpilde, un iesniegt to Komisijai, lai tā objektīvi izvērtētu šīs problēmas nopietnību; |
| --- | --- |

6.

| 7. | atzinīgi vērtē to, ka Parlaments attiecībā uz 2018. gadu ir pieņēmis izmēģinājuma projektu, kas paredz veikt virkni tirgus pētījumu par vairākām patēriņa preču kategorijām, lai izvērtētu dažādus divējādās kvalitātes aspektus; sagaida, ka projekts tiks īstenots un publicēts laikus — saskaņā ar sākotnēji plānoto grafiku; uzskata, ka šī izmēģinājuma projekta īstenošana būtu jāturpina arī 2019. gadā, lai iegūtu plašākas zināšanas un aptvertu arī nepārtikas preču nozari; prasa ļaut Parlamenta deputātiem vairāk iesaistīties projekta pārraudzībā; mudina Parlamentu, Komisiju un dalībvalstis izmantot visus pieejamos instrumentus, tostarp izmēģinājuma projektus un valsts līmeņa projektus, lai turpinātu izvērtēt dažādus pārtikas divējādas kvalitātes aspektus; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzsver — lai DNK noteikumu izpildes nodrošināšana būtu efektīva, ļoti liela nozīme ir tam, lai būtu pieejama visaptveroša informācija par valsts iestādi, kas ir atbildīga par pasākumu veikšanu, un par attiecīgajām administratīvajām vai tiesas procedūrām, tostarp sabiedrības locekļu iespējai iesniegt sūdzības tiešsaistē; tādēļ kā negatīvu vērtē informācijas trūkumu attiecīgajās dalībvalstīs, kas, neraugoties uz dalībvalstu paustajām bažām par nepieciešamību risināt produktu divējādas kvalitātes problēmu, šo informāciju nedara pieejamu atbildīgo iestāžu tīmekļa vietnēs; |
| --- | --- |

8.

| 9. | uzsver, ka Komisija jau ir saņēmusi paziņojumu par jaunu valsts līmeņa marķēšanas pasākumu, kura mērķis ir brīdināt patērētājus par atšķirībām pārtikas produktu sastāvā; |
| --- | --- |

9.

| 10. | atzinīgi vērtē to, ka nolūkā vēl vairāk uzlabot patērētāju aizsardzību Eiropas Savienībā un sniegt atbalstu uzņēmumiem, Komisija ir sākusi tiešsaistes mācību programmu, lai palīdzētu uzņēmumiem labāk izprast patērētāju tiesības ES un nodrošināt to ievērošanu; |
| --- | --- |

10.

Komisijas paziņojums par patērētāju tiesību aizsardzības jomas tiesību aktu piemērošanu divējādas kvalitātes produktu jautājumiem

| 11. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu par ES pārtikas aprites un patērētāju tiesību aizsardzības jomas tiesību aktu piemērošanu divējādas kvalitātes produktu jautājumiem; norāda, ka šis paziņojums ir paredzēts, lai palīdzētu valstu iestādēm noteikt, vai attiecīgais uzņēmums, pārdodot divējādas kvalitātes produktus dažādās valstīs, nepārkāpj ES pārtikas aprites un patērētāju aizsardzības tiesību aktus, un lai ieteiktu tām savstarpēji sadarboties; pauž bažas par to, ka paziņojumā minēto pakāpenisko pieeju, kas jāizmanto, lai konstatētu, vai ražotāji nepārkāpj ES tiesību aktus, attiecīgās valstu iestādes pašlaik praksē nepiemēro, kas varētu nozīmēt to, ka tiek pārkāptas patērētāju tiesības; |
| --- | --- |

11.

| 12. | piekrīt Komisijai, ka vienotajā tirgū, kurā patērētājiem ir vispārināts priekšstats par preču brīvas aprites un to vienlīdzīgas pieejamības principiem, patērētājiem a priori neienāk prātā tas, ka dažādās valstīs tirgoti zīmolprodukti varētu būt atšķirīgi; atgādina, ka saskaņā ar Komisijas sniegto informāciju pētījumi par uzticību zīmolam uzskatāmi parāda, ka zīmols patērētāju apziņā darbojas kā kontrolētas un pastāvīgas kvalitātes apliecinājums; piekrīt Komisijai, ka tāpēc daži patērētāji var sagaidīt, ka zīmolproduktiem būs ja ne pilnīgi vienāda, tad vismaz līdzvērtīga kvalitāte neatkarīgi no to iegādes vietas un laika un ka zīmolu īpašnieki viņus attiecīgi informēs, kad tie nolems mainīt savu produktu sastāvu; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tādēļ uzskata, ka ar jebkādas papildu informācijas sniegšanu, pat iepakojuma galvenajā redzamības laukā, vien nepietiek, ja vien patērētājs skaidri nezina, ka attiecīgais produkts atšķiras no citā dalībvalstī tirgotiem tā paša zīmola šķietami identiskiem produktiem; |
| --- | --- |

13.

| 14. | šajā sakarā piekrīt Komisijai, ka ražotājiem dažādos ģeogrāfiskajos apgabalos nav obligāti jāpiedāvā identiski produkti un ka brīva preču aprite nenozīmē to, ka visiem produktiem visā vienotajā tirgū jābūt identiskiem; uzsver, ka uzņēmumiem ir atļauts laist tirgū un pārdot preces ar atšķirīgu sastāvu un īpašībām, pamatojoties uz leģitīmiem faktoriem, ar nosacījumu, ka pilnībā tiek ievēroti ES tiesību akti; tomēr uzsver — kad šie produkti patērētājiem tiek piedāvāti dažādos tirgos, nevajadzētu atšķirties to kvalitātei; |
| --- | --- |

14.

| 15. | uzskata, ka precīzas un viegli saprotamas informācijas sniegšana patērētājiem ir ļoti svarīga produktu divējādas kvalitātes problēmas risināšanā; ir pārliecināts, ka gadījumos, kad uzņēmumi dažādu dalībvalstu tirgū plāno laist produktu ar atsevišķām atšķirīgām īpašībām, šādu produktu nedrīkst laist tirgū ar šķietami identisku marķējumu un zīmolu; |
| --- | --- |

15.

| 16. | atzīmē, ka var būt pieņemamas atšķirības tā paša zīmola produktu sastāvā un ka produkti var atšķirties patērētāju reģionālo izvēles īpatnību, vietējo sastāvdaļu izcelsmes, valsts tiesību aktu prasību vai mērķu pārformulēšanas dēļ; uzsver, ka mērķis nav noteikt vai saskaņot pārtikas kvalitātes prasības un ka nav vēlams ražotājiem noteikt dažādo produktu precīzu sastāvu; tomēr uzskata, ka patērētāju izvēle nebūtu jāizmanto kā aizbildinājums tam, lai pazeminātu kvalitāti vai dažādos tirgos piedāvātu atšķirīgas kvalitātes produktus; uzsver, ka patērētāji ir skaidri jāinformē par šādiem pielāgojumiem attiecībā uz katru atsevišķo produktu, nevis tikai vispārīgi jānorāda, ka pastāv šāda vispārpieņemta prakse, un patērētājiem šādi pielāgojumi skaidri jāapzinās; |
| --- | --- |

16.

| 17. | uzskata, ka minētais paziņojums tiek uztverts kā tāds, kas galvenokārt attiecas uz pārtikas produktiem; uzskata, ka noteikumi par patērētāju aizsardzības tiesību aktu piemērošanu būtu jāpiemēro visiem vienotajā tirgū pieejamiem pārtikas un nepārtikas produktiem kopumā un ka produkta marķējumam ir jābūt patērētājiem salasāmam un jāietver pilnīga informācija; |
| --- | --- |

17.

| 18. | vērš uzmanību uz Komisijas 2016. gada norādījumiem par DNK piemērošanu, kuros noteikts, ka: “tā paša zīmola preces, kurām ir vienāds vai līdzīgs iepakojums, var atšķirties sastāva ziņā atkarībā no ražošanas vietas un galamērķa tirgus, proti, dažādās dalībvalstīs tās var būt atšķirīgas,”un ka “saskaņā ar DNK atšķirīga sastāva produktu mārketings kā tāds nav uzskatāms par negodīgu komercpraksi”; uzsver Komisijas norādījumus saturošo dokumentu nozīmi DNK pienācīgas un saskaņotas piemērošanas atvieglošanā; tādēļ aicina Komisiju precizēt saikni starp minēto paziņojumu, norādījumiem un Augsta līmeņa foruma pārtikas piegādes ķēdes darbības uzlabošanai Iekšējā tirgus apakšgrupas sagatavoto dokumentu; |
| --- | --- |

18.

| 19. | atzīmē, ka valstu kompetento iestāžu prasības attiecībā uz kontroles metodēm var atšķirties; uzsver, ka jau ir veiktas dažādas analīzes, ko varētu izmantot par pamatu kopējas pārbaudes metodikas izstrādē un ieviešanā, pat ja šo analīžu metodika ir bijusi atšķirīga un to rezultāti netika izvērtēti vienādā veidā; uzskata, ka skaidri ir jānosaka mērķis Komisijas Kopīgā pētniecības centra vadībā veiktajam darbam pie metodikas izstrādes, lai nodrošinātu šīs metodikas, tostarp jēdziena “būtiska atšķirība”definīcijas, vienotu interpretāciju un lai kompetentās iestādes varētu to izmantot; norāda — tas, ka tiks noteikts, kurš no dažādajiem produktiem vislabāk atbilst standartam un līdz ar to ir uzskatāms par atskaites produktu, faktiski varētu apgrūtināt vispārējo izvērtēšanu, jo varētu rasties grūtības tā noteikšanā; |
| --- | --- |

19.

| 20. | atzinīgi vērtē Komisijas centienus palīdzēt valstu tiesībaizsardzības iestādēm identificēt negodīgu komercpraksi produktu mārketingā; aicina Komisiju koordinēt valstu kompetento iestāžu darbu šajā jomā; uzsver, ka šādas metodikas mērķis ir nodrošināt to, ka dalībvalstis, pamatojoties uz vienādiem principiem, vāc uzticamus un salīdzināmus pierādījumus, un sniegt ieguldījumu izvērtēšanā, ar kuras palīdzību nosaka to, cik nopietna un izplatīta ir produktu divējādas kvalitātes problēma vienotajā tirgū; atgādina, ka negodīgas prakses faktiskais raksturs, visticamāk, arī turpmāk tiks vērtēts tikai katrā gadījumā atsevišķi, jo patērētāju maldināšanas apmēru vienmēr nosaka kompetentās iestādes vai tiesas subjektīvs spriedums; |
| --- | --- |

20.

| 21. | atzinīgi vērtē Komisijas lēmumu aicināt kompetentās iestādes dalībvalstīs veikt vairāk tādu tirgus pārbaužu, kas būtu saistītas ar produktu salīdzināšanu starp dažādiem reģioniem un valstīm; tomēr norāda, ka Komisija uzskata — šādas pārbaudes būtu jāveic saskaņā ar vienotu pārbaudīšanas pieeju, kas vēl nav pilnībā izstrādāta; uzsver nepieciešamību stingri ievērot noteikto grafiku, lai saskaņā ar kopēju pārbaudīšanas pieeju veikto pārbaužu rezultāti tiktu iegūti, publicēti visās ES oficiālajās valodās publiski pieejamā datubāzē un izanalizēti pēc iespējas ātrāk un ne vēlāk kā 2018. gada beigās; turklāt uzsver nepieciešamību pienācīgi atklāt šos rezultātus patērētāju un ražotāju informēšanas nolūkā, lai palielinātu izpratni un tādējādi palīdzētu samazināt produktu divējādas kvalitātes gadījumu skaitu; |
| --- | --- |

21.

Citi divējādas kvalitātes aspekti

| 22. | uzsver, ka pašzīmoli ir kļuvuši par svarīgu preci patērētāju iepirkumu groziņos un ka vairumā dalībvalstu to īpatsvars tirgū iepriekšējā desmitgadē ir palielinājies lielākajā daļā produktu kategoriju; uzskata — lai novērstu patērētāju mulsināšanu, pašzīmoliem nebūtu jārada iespaids, ka tie ir zīmolprodukti; atkārtoti norāda, ka Komisijai būtu jāpievērš īpaša uzmanība pašzīmolu jautājumam, lai izbeigtu pašzīmolu jaukšanu ar zīmolproduktiem; atzīmē, ka vienotais tirgus ir pieejams ražotājiem un ka tajā pašā laikā tajā valda spēcīga konkurence, jo daži zīmoli ir visā Savienībā plaši pazīstami vai augstu vērtēti; |
| --- | --- |

22.

| 23. | atgādina, ka Parlaments vairākkārt ir aicinājis Komisiju noteikt to, vai divējāda kvalitāte nelabvēlīgi neietekmē vietējo un reģionālo ražošanu, it īpaši MVU; pauž nožēlu, ka Komisija līdz šim nav sniegusi nekādus datus; |
| --- | --- |

23.

| 24. | uzsver, ka zīmolproduktu viltošana apdraud patērētāju veselību un drošību, mazina patērētāju uzticēšanos zīmoliem un izraisa ienākumu zudumu ražotājiem; atzīmē, ka Eiropas Savienībā konfiscēto viltoto preču klāsts joprojām ir plašs un aptver gandrīz visu veidu preces; |
| --- | --- |

24.

| 25. | pauž bažas par tirgotājiem noteiktajiem ierobežojumiem attiecībā uz preču iepirkšanu, jo tie var nelabvēlīgi ietekmēt patērētāju izvēles iespējas; mudina Komisiju identificēt faktorus, kas veicina vienotā preču tirgus sadrumstalotību un nelikumīgi ierobežo patērētāju iespējas pilnībā izmantot vienotā tirgus sniegtos labumus, un šajā sakarā īpašu uzmanību pievērst teritoriāliem piegādes šķēršļiem un to sekām; aicina Komisiju attiecīgā gadījumā izmantot konkurences tiesību aktus, lai cīnītos pret šādu praksi; |
| --- | --- |

25.

| 26. | norāda, ka valstu kompetentās iestādes var atlasīt paraugus un veikt pārbaudes tikai savas dalībvalsts teritorijā; uzsver nepieciešamību pēc pastiprinātas, efektīvas, pārredzamas un ātras pārrobežu sadarbības un datu apmaiņas, tostarp pēc apmaiņas ar informāciju par iespējami neatbilstīgiem produktiem un par iespējami negodīgu praksi, starp valstu patērētāju aizsardzības un pārtikas nekaitīguma iestādēm, patērētāju apvienībām un Komisiju nolūkā risināt divējādas kvalitātes problēmu un uzlabot un saskaņot tiesību aktu noteikumu izpildes nodrošināšanu; aicina Komisiju un dalībvalstis aktīvāk iesaistīties šādā sadarbībā; šajā sakarā atzinīgi vērtē pārskatītās Regulas par sadarbību patērētāju tiesību aizsardzības jomā pieņemšanu, jo ar to tiek pastiprinātas izmeklēšanas un izpildes nodrošināšanas pilnvaras, uzlabota informācijas un datu apmaiņa un piekļuve jebkādai būtiskai informācijai un ieviesti saskaņoti noteikumi, ar kuriem nosaka procedūras izmeklēšanas un izpildes nodrošināšanas pasākumu koordinēšanai; |
| --- | --- |

26.

| 27. | atzīst vienlaicīgi veikto tīmekļa vietņu pārbaužu noderīgumu, jo tās ir svarīgs veids, kā koordinēt izpildes nodrošināšanu saistībā ar minēto regulu, un aicina Komisiju un dalībvalstis vēl vairāk pastiprināt šīs pārbaudes un paplašināt to piemērošanas jomu; |
| --- | --- |

27.

Ieteikumi un turpmākie pasākumi

| 28. | uzsver, ka liela nozīme ir plašām un savlaicīgām publiskām debatēm, kas palielina patērētāju izpratni par produktiem un to īpašībām; atzīmē, ka daži ražotāji un pašzīmolu īpašnieki jau ir paziņojuši par izmaiņām receptēs vai par vienota ražošanas standarta izmantošanu ES līmenī; uzsver rūpniecības nozīmīgo lomu pārredzamības un skaidrības uzlabošanā attiecībā uz produktu sastāvu, kvalitāti un jebkādām to izmaiņām; atzinīgi vērtē Komisijas iniciatīvu šajā jomā izstrādāt rīcības kodeksu; prasa gan ražotājiem, gan mazumtirgotājiem aktīvāk iesaistīties — kas ir viņu pašu interesēs —, lai palīdzētu pēc iespējas drīzāk rast efektīvu risinājumu pašreizējai situācijai bez izpildes nodrošināšanas procedūru izmantošanas un nodrošināt Eiropas patērētājiem piekļuvi vienādas kvalitātes produktiem visā vienotajā tirgū; aicina ražotājus apsvērt iespēju uz iepakojuma attēlot logotipu, kas norādītu, ka tā paša zīmola produkta saturs un kvalitāte visās dalībvalstīs ir vienādi; |
| --- | --- |

28.

| 29. | aicina patērētāju organizācijas, pilsoniskās sabiedrības organizācijas un paziņotās valstu iestādes, kas ir atbildīgas par DNK un citu attiecīgo tiesību aktu izpildes nodrošināšanu, uzņemties aktīvāku lomu publiskajās debatēs un patērētāju informēšanā; ir pārliecināts, ka patērētāju organizācijas varētu sniegt būtisku ieguldījumu divējādas kvalitātes problēmas risināšanā; aicina Komisiju un dalībvalstis ar finanšu un juridisku mehānismu palīdzību sniegt lielāku atbalstu valsts līmeņa patērētāju organizācijām, lai tās varētu palielināt savu veiktspēju, pilnveidot pārbaudīšanas darbības, veikt salīdzinošas pārbaudes un kopā ar kompetentajām iestādēm palīdzēt izsekot un atklāt negodīgas produktu diferencēšanas gadījumus; turklāt uzskata, ka būtu jāveicina pastiprināta pārrobežu informācijas apmaiņa starp patērētāju apvienībām; |
| --- | --- |

29.

| 30. | uzskata, ka saskaņā ar iepriekšējo pieredzi kompetentās iestādes nav spējušas vienas pašas valsts līmenī efektīvi atrisināt nevienu konkrētu divējādas kvalitātes gadījumu vai nodrošināt spēkā esošu tiesību aktu noteikumu izpildi vai arī ir mēģinājušas to darīt minimālā mērā, daļēji tāpēc, ka ES līmenī šajā jomā trūkst skaidru noteikumu; atgādina, ka dalībvalstis ir atbildīgas par DNK noteikumu izpildes nodrošināšanu un ka tāpēc tām tas būtu jādara, lai nodrošinātu to, ka patērētāji netiek maldināti ar negodīgu mārketinga praksi; uzsver, ka dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka valstu kompetento iestāžu rīcībā ir atbilstoši tehniskie, finanšu un cilvēkresursi, kas nepieciešami efektīvai izpildes nodrošināšanai; aicina dalībvalstis patērētājiem nodrošināt telpu sūdzību iesniegšanai un turpmākas izmeklēšanas veikšanai un pēc iespējas lielākā mērā informēt patērētājus par viņu tiesībām un iespējām attiecībā uz spēkā esošo tiesību aktu noteikumu izpildes nodrošināšanu un par pārdevēju pienākumiem informēt patērētājus par produktu sastāvu un attiecīgā gadījumā par to izcelsmi; |
| --- | --- |

30.

| 31. | vērš uzmanību uz to, ka divējādas kvalitātes problēma ir tieši saistīta ar vienotā tirgus darbības būtību un patērētāju uzticēšanos un ka tāpēc cita starpā ir nepieciešams Savienības līmeņa risinājums, kas paredzētu tieši īstenojamu pasākumu izmantošanu; pauž pārliecību, ka, ņemot vēra iespēju rīkoties valsts līmenī, Savienības līmeņa rīcība aizsargātu vienotā tirgus integritāti; aicina Komisiju izstrādāt pārtikas un nepārtikas produktu jomā spēkā esošo valstu standartu kartogrāfisku attēlojumu Eiropas Savienībā un izvērtēt to saistību ar divējādas kvalitātes gadījumiem vienotajā tirgū; |
| --- | --- |

31.

| 32. | prasa ES līmenī jau pastāvošā ES institūcijā (Kopīgajā pētniecības centrā, Eiropas Pārtikas nekaitīguma iestādē (EFSA) vai kādā citā institūcijā) specializētā uzraudzības un kontroles struktūrvienībā, nodrošinot minimālu birokrātijas līmeni, steidzami attīstīt spējas un ieviest mehānismus, lai uzraudzītu sastāva konsekvenci un sastāvdaļu proporcionālu izmantošanu identiska zīmola un iepakojuma pārtikas produktos un lai izvērtētu salīdzinošās laboratorijas analīzes nolūkā atklāt minētās negodīgas komercprakses gadījumus pārtikas produktu mārketingā; |
| --- | --- |

32.

| 33. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu “Uz patērētājiem orientēts jaunais kurss”, kurā produktu divējādas kvalitātes problēmas risināšanas nolūkā ierosināts grozīt DNK 6. pantu, lai par maldinošu komercpraksi uzskatītu tādu produktu mārketingu, kuri ir identiski tādiem pašiem vairākās citās dalībvalstīs tirgū laistiem produktiem, bet kuru sastāvs vai īpašības ir atšķirīgas; tomēr atzīmē, ka priekšlikums ietver arī dažus neskaidrus noteikumus, kas ir jāprecizē, lai nodrošinātu to pienācīgu interpretēšanu un piemērošanu; |
| --- | --- |

33.

| 34. | tomēr pauž stingru pārliecību, ka grozījuma izdarīšana DNK I pielikumā, lai tajā iekļautajā “melnajā”sarakstā — kurā uzskaitīti prakses veidi, kas ir aizliegti jebkādos apstākļos, — ieviestu vēl vienu punktu, kurā būtu skaidri minēta identiska zīmola produktu divkārša kvalitāte gadījumos, kad tā ir diskriminējoša un kad netiek ievērotas patērētāju gaidas, visefektīvāk novērstu nepamatotus divējādas kvalitātes gadījumus; |
| --- | --- |

34.

| 35. | uzsver, ka likumdošanas procesa rezultātā vajadzētu būt skaidri noteiktam, ko var uzskatīt par divējādu kvalitāti un kā kompetentajām iestādēm ir jāizvērtē un jārisina katrs atsevišķais gadījums; šajā sakarā uzsver, ka atvērtais tā saukto leģitīmo faktoru saraksts varētu apdraudēt kompetento iestāžu spēju veikt izvērtēšanu un piemērot tiesību aktus; pauž bažas par to, ka noteiktas patērētāju izvēles jēdziena izmantošana, lai izvērtētu, vai produkta sastāva diferencēšana ir vai nav bijusi pamatota, var novest pie pretrunīgiem kompetento iestāžu interpretējumiem; |
| --- | --- |

35.

| 36. | aicina Komisiju pagarināt Kopīgajam pētniecības centram piešķirto pilnvarojumu strādāt pie saskaņotas Eiropas mēroga metodikas nepārtikas produktu īpašību salīdzināšanai un pie pamatnostādnēm produktu pārredzamības uzlabošanai gada laikā un izvērtēt pārbaužu rezultātus; norāda — lai apmainītos ar paraugpraksi šajā jomā, Kopīgajam pētniecības centram arī būtu jācenšas sadarboties ar tām dalībvalstu iestādēm, kuras jau ir uzsākušas pašas savas produktu pārbaudes, taču to rezultātus vēl nav paziņojušas citu dalībvalstu attiecīgajām iestādēm; |
| --- | --- |

36.

| 37. | norāda, ka pārtikas nekaitīgums un kvalitāte un patērētāju aizsardzība pret maldināšanu ir augstākās prioritātes jautājumi; atgādina Komisijai par tās apņemšanos labāk uzraudzīt un veicināt ES tiesību aktu pareizu piemērošanu; uzskata, ka valstu kompetentajām iestādēm būtu efektīvi jāuzrauga atbilstība minētajās jomās piemērojamiem tiesību aktiem; |
| --- | --- |

37.

| 38. | atzinīgi vērtē Komisijas priekšlikumu uzlabot to zinātnisko pētījumu pārredzamību, kas tiek veikti pārtikas nekaitīguma jomā, reaģējot uz sabiedrības paustajām bažām; kā šī priekšlikuma mērķi Komisija ir norādījusi tādas informācijas pieejamības uzlabošanu, kura ir nepieciešama, lai varētu pieņemt lēmumus par iegādi, kuru pamatā ir uzticams un uz zinātniskiem pētījumiem balstīts riska izvērtējums; |
| --- | --- |

38.

| 39. | aicina valstu pārtikas nekaitīguma iestādes katrā atsevišķā gadījumā, pamatojoties uz DNK noteikumiem un to savstarpējo mijiedarbību ar godīgas informēšanas prasībām, kas izklāstītas Regulā (ES) Nr. 1169/2011 par pārtikas produktu informācijas sniegšanu patērētājiem, noteikt, vai prakse, par kuru pastāv aizdomas, ka tā ir nelikumīga, patiešām tāda ir; |
| --- | --- |

39.

| 40. | atzīmē, ka divējādas kvalitātes prakse skar visus ES iedzīvotājus, tostarp tad, kad viņi ceļo no vienas dalībvalsts uz citu; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tomēr uzsver, ka būtiskas atšķirības mazuļiem paredzētos produktos, tādos kā zīdaiņu un mazbērnu pārtika, nevar pamatot tikai ar reģionālām garšas izvēles īpatnībām; |
| --- | --- |

41.

| 42. | stingri noraida dažu ražotāju apgalvojumu, ka sastāva un/vai kvalitātes izmaiņas ir veiktas, lai cenu pielāgotu patērētāju gaidām; uzsver, ka dažādu pētījumu rezultāti liecina par to, ka zemākas kvalitātes produkti bieži vien ir dārgāki nekā tā paša zīmola augstākas kvalitātes produkti citur ES; |
| --- | --- |

42.

| 43. | neatlaidīgi mudina izmantot aprites ekonomikas principu attiecībā uz produktu iepakojumu un uzsver — ja vienā dalībvalstī produkta iepakojums atbilst šim principam, ražotājam ir jāveic saskaņoti centieni, lai nodrošinātu, ka šim principam atbilst visi tā ražotie produkti, kurus laiž tirgū kā viena zīmola produktus tāda paša veida iepakojumā, gan visā ES, gan arī ārpus tās; |
| --- | --- |

43.

| 44. | uzsver, ka dažus divējādās kvalitātes produktu gadījumus izraisa ES tiesību aktu noteikumu izpildes nodrošināšanas trūkums; aicina dalībvalstu iestādes steidzami nodrošināt to, ka tiek pildīti spēkā esošie ES noteikumi par pārtikas marķēšanu, tostarp, piemēram, attiecībā uz mehāniski atdalītu gaļu; |
| --- | --- |

44.

o

oo

| 45. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

45.

---

(1)  OV L 149, 11.6.2005., 22. lpp.

(2)  OV L 345, 27.12.2017., 1. lpp.

(3)  OV L 304, 22.11.2011., 18. lpp.

(4)  OV C 65, 19.2.2016., 2. lpp.

(5)  OV C 264 E, 13.9.2013., 11. lpp.

(6)  OV C 93, 24.3.2017., 27. lpp.

(7)  OV C 86, 6.3.2018., 40. lpp.

(8)  OV C 11, 12.1.2018., 2. lpp.

(9)  Pieņemtie teksti, P8_TA(2017)0027.

(10)  O-000019/2017.

(11)  OV L 31, 1.2.2002., 1. lpp.

(12)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/details.cfm?rep_id=76.

(13)  http://ec.europa.eu/food/audits-analysis/overview_reports/details.cfm?rep_id=115.

---

III Sagatavošanā esoši tiesību akti

EIROPAS PARLAMENTS

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/201 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/201

---

P8_TA(2018)0318

Brazīlijā veiktu lauka apskašu atbilstība ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam, ar ko Padomes Lēmumu 2003/17/EK groza attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz lopbarības augu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem Brazīlijā, un attiecībā uz Brazīlijā ražotu lopbarības augu sēklu un graudaugu sēklu līdzvērtīgumu, un attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, dārzeņu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem Moldovā, un attiecībā uz Moldovā ražotu graudaugu sēklu, dārzeņu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu (COM(2017)0643 – C8-0400/2017 – 2017/0297(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2019/C 433/25)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2017)0643), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Parlamentam un Padomei (COM(2017)0643),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija ir iesniegusi Parlamentam priekšlikumu (C8-0400/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, ar kuriem saskaņā Komisija ir iesniegusi Parlamentam priekšlikumu (C8-0400/2017),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 43. panta 2. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu un 43. panta 2. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. februāra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. februāra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0253/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas ziņojumu (A8-0253/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 227, 28.6.2018., 76. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0297

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu (ES) 2018/..., ar ko groza Padomes Lēmumu 2003/17/EK attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz lopbarības augu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem Brazīlijas Federatīvajā Republikā, un attiecībā uz Brazīlijas Federatīvajā Republikā ražotu lopbarības augu sēklu un graudaugu sēklu līdzvērtīgumu, un attiecībā uz tādu lauka apskašu atbilstību, ko veic attiecībā uz graudaugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem, dārzeņu sēklu ražošanai paredzētiem augiem un eļļas augu un šķiedraugu sēklu ražošanai paredzētiem augiem Moldovas Republikā, un attiecībā uz Moldovas Republikā ražotu graudaugu sēklu, dārzeņu sēklu un eļļas augu un šķiedraugu sēklu līdzvērtīgumu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Lēmumam (ES) 2018/1674.)

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/203 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/203

---

P8_TA(2018)0319

Kopējā pievienotās vērtības nodokļa sistēma attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK par kopējo pievienotās vērtības nodokļa sistēmu groza attiecībā uz īpašo režīmu mazajiem uzņēmumiem (COM(2018)0021 – C8-0022/2018 – 2018/0006(CNS))

(Īpašā likumdošanas procedūra — apspriešanās)

(2019/C 433/26)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0021), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2018)0021),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0022/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 113. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0022/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0260/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas ziņojumu (A8-0260/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

1. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (1) | Ar Padomes Direktīvu 2006/112/EK (1) dalībvalstīm ir atļauts turpināt piemērot īpašus režīmus mazajiem uzņēmumiem saskaņā ar kopējiem noteikumiem un ciešākas saskaņošanas nolūkā. Tomēr šie noteikumi ir novecojuši un
  nemazina
  atbilstības nodrošināšanas slogu mazajiem uzņēmumiem, jo tie bija paredzēti kopējai pievienotās vērtības nodokļa (PVN) sistēmai, kas balstās uz nodokļa uzlikšanu izcelsmes dalībvalstī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(1)

Ar Padomes Direktīvu 2006/112/EK (1) dalībvalstīm ir atļauts turpināt piemērot īpašus režīmus mazajiem uzņēmumiem saskaņā ar kopējiem noteikumiem un ciešākas saskaņošanas nolūkā. Tomēr šie noteikumi ir novecojuši un
  nemazina
  atbilstības nodrošināšanas slogu mazajiem uzņēmumiem, jo tie bija paredzēti kopējai pievienotās vērtības nodokļa (PVN) sistēmai, kas balstās uz nodokļa uzlikšanu izcelsmes dalībvalstī.

| (1) | Ar Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2) dalībvalstīm ir atļauts turpināt piemērot īpašus režīmus mazajiem uzņēmumiem saskaņā ar kopējiem noteikumiem un ciešākas saskaņošanas nolūkā. Tomēr šie noteikumi ir novecojuši un
  nepilda savu mērķi mazināt
  atbilstības nodrošināšanas slogu mazajiem uzņēmumiem, jo tie bija paredzēti kopējai pievienotās vērtības nodokļa (PVN) sistēmai, kas balstās uz nodokļa uzlikšanu izcelsmes dalībvalstī. |
| --- | --- |

(1)

Ar Padomes Direktīvu 2006/112/EK (2) dalībvalstīm ir atļauts turpināt piemērot īpašus režīmus mazajiem uzņēmumiem saskaņā ar kopējiem noteikumiem un ciešākas saskaņošanas nolūkā. Tomēr šie noteikumi ir novecojuši un
  nepilda savu mērķi mazināt
  atbilstības nodrošināšanas slogu mazajiem uzņēmumiem, jo tie bija paredzēti kopējai pievienotās vērtības nodokļa (PVN) sistēmai, kas balstās uz nodokļa uzlikšanu izcelsmes dalībvalstī.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (2) | PVN rīcības plānā (3) Komisija paziņoja par visaptverošu vienkāršošanas pasākumu kopumu mazajiem uzņēmumiem, kuru mērķis ir samazināt šo uzņēmumu administratīvo slogu un palīdzēt izveidot finanšu vidi, kas veicinātu to izaugsmi un pārrobežu tirdzniecības attīstību.
  Tas nozīmētu
  mazajiem uzņēmumiem
  paredzētā īpašā režīma pārskatīšanu
  , kā izklāstīts paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem PVN rīcības plāna īstenošanai (4). Tādējādi mazajiem uzņēmumiem paredzētā īpašā režīma pārskatīšana ir svarīgs elements reformu paketē, kas izklāstīta PVN rīcības plānā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

PVN rīcības plānā (3) Komisija paziņoja par visaptverošu vienkāršošanas pasākumu kopumu mazajiem uzņēmumiem, kuru mērķis ir samazināt šo uzņēmumu administratīvo slogu un palīdzēt izveidot finanšu vidi, kas veicinātu to izaugsmi un pārrobežu tirdzniecības attīstību.
  Tas nozīmētu
  mazajiem uzņēmumiem
  paredzētā īpašā režīma pārskatīšanu
  , kā izklāstīts paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem PVN rīcības plāna īstenošanai (4). Tādējādi mazajiem uzņēmumiem paredzētā īpašā režīma pārskatīšana ir svarīgs elements reformu paketē, kas izklāstīta PVN rīcības plānā.

| (2) | PVN rīcības plānā (5) Komisija paziņoja par visaptverošu vienkāršošanas pasākumu kopumu mazajiem uzņēmumiem, kuru mērķis ir samazināt šo uzņēmumu administratīvo slogu un palīdzēt izveidot finanšu vidi, kas veicinātu to izaugsmi un pārrobežu tirdzniecības attīstību,
  kā arī palielināt PVN saistību izpildi
  .
  Mazie uzņēmumi Savienībā ir jo īpaši aktīvi konkrētās nozarēs, kuras darbojas pāri robežām, piemēram, būvniecībā, ēdināšanas pakalpojumu sniegšanā un mazumtirdzniecībā, un tie var būt nozīmīgs nodarbinātības avots. Lai sasniegtu PVN rīcības plāna mērķus, ir jāpārskata
  mazajiem uzņēmumiem
  paredzētais īpašais režīms
  , kā izklāstīts paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem PVN rīcības plāna īstenošanai (6). Tādējādi mazajiem uzņēmumiem paredzētā īpašā režīma pārskatīšana ir svarīgs elements reformu paketē, kas izklāstīta PVN rīcības plānā. |
| --- | --- |

(2)

PVN rīcības plānā (5) Komisija paziņoja par visaptverošu vienkāršošanas pasākumu kopumu mazajiem uzņēmumiem, kuru mērķis ir samazināt šo uzņēmumu administratīvo slogu un palīdzēt izveidot finanšu vidi, kas veicinātu to izaugsmi un pārrobežu tirdzniecības attīstību,
  kā arī palielināt PVN saistību izpildi
  .
  Mazie uzņēmumi Savienībā ir jo īpaši aktīvi konkrētās nozarēs, kuras darbojas pāri robežām, piemēram, būvniecībā, ēdināšanas pakalpojumu sniegšanā un mazumtirdzniecībā, un tie var būt nozīmīgs nodarbinātības avots. Lai sasniegtu PVN rīcības plāna mērķus, ir jāpārskata
  mazajiem uzņēmumiem
  paredzētais īpašais režīms
  , kā izklāstīts paziņojumā par turpmākajiem pasākumiem PVN rīcības plāna īstenošanai (6). Tādējādi mazajiem uzņēmumiem paredzētā īpašā režīma pārskatīšana ir svarīgs elements reformu paketē, kas izklāstīta PVN rīcības plānā.

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (3) | Šā īpašā režīma pārskatīšana ir cieši saistīta ar Komisijas priekšlikumu, kurā izklāstīti principi attiecībā uz galīgo PVN sistēmu uzņēmumu savstarpējai pārrobežu tirdzniecībai starp dalībvalstīm, kuras pamatā ir nodokļa uzlikšana preču pārrobežu piegādēm galamērķa dalībvalstī (7). Attiecībā uz PVN sistēmas pāreju uz nodokļu uzlikšanu galamērķī, ir konstatēts, ka vairāki pašreiz spēkā esošie noteikumi nav piemēroti uz galamērķi balstītai nodokļu sistēmai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Šā īpašā režīma pārskatīšana ir cieši saistīta ar Komisijas priekšlikumu, kurā izklāstīti principi attiecībā uz galīgo PVN sistēmu uzņēmumu savstarpējai pārrobežu tirdzniecībai starp dalībvalstīm, kuras pamatā ir nodokļa uzlikšana preču pārrobežu piegādēm galamērķa dalībvalstī (7). Attiecībā uz PVN sistēmas pāreju uz nodokļu uzlikšanu galamērķī, ir konstatēts, ka vairāki pašreiz spēkā esošie noteikumi nav piemēroti uz galamērķi balstītai nodokļu sistēmai.

| (3) | Šā īpašā režīma pārskatīšana ir cieši saistīta ar Komisijas priekšlikumu, kurā izklāstīti principi attiecībā uz galīgo PVN sistēmu uzņēmumu savstarpējai pārrobežu tirdzniecībai starp dalībvalstīm, kuras pamatā ir nodokļa uzlikšana preču pārrobežu piegādēm galamērķa dalībvalstī (8). Attiecībā uz PVN sistēmas pāreju uz nodokļu uzlikšanu galamērķī, ir konstatēts, ka vairāki pašreiz spēkā esošie noteikumi nav piemēroti uz galamērķi balstītai nodokļu sistēmai.
  Galvenās grūtības, palielinot pārrobežu tirdzniecību, mazajiem uzņēmumiem rada sarežģītie un visā Savienībā atšķirīgie noteikumi attiecībā uz PVN, kā arī fakts, ka valstu mazajiem uzņēmumiem paredzētais atbrīvojums dod labumu mazajiem uzņēmumiem tikai tajā dalībvalstī, kurā tie ir reģistrēti. |
| --- | --- |

(3)

Šā īpašā režīma pārskatīšana ir cieši saistīta ar Komisijas priekšlikumu, kurā izklāstīti principi attiecībā uz galīgo PVN sistēmu uzņēmumu savstarpējai pārrobežu tirdzniecībai starp dalībvalstīm, kuras pamatā ir nodokļa uzlikšana preču pārrobežu piegādēm galamērķa dalībvalstī (8). Attiecībā uz PVN sistēmas pāreju uz nodokļu uzlikšanu galamērķī, ir konstatēts, ka vairāki pašreiz spēkā esošie noteikumi nav piemēroti uz galamērķi balstītai nodokļu sistēmai.
  Galvenās grūtības, palielinot pārrobežu tirdzniecību, mazajiem uzņēmumiem rada sarežģītie un visā Savienībā atšķirīgie noteikumi attiecībā uz PVN, kā arī fakts, ka valstu mazajiem uzņēmumiem paredzētais atbrīvojums dod labumu mazajiem uzņēmumiem tikai tajā dalībvalstī, kurā tie ir reģistrēti.

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (4) | Lai risinātu jautājumu par pārmērīgu administratīvo slogu, ar ko saskaras mazie uzņēmumi, vienkāršošanas pasākumiem vajadzētu būt pieejamiem ne tikai uzņēmumiem, kuri ir atbrīvoti no nodokļa saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, bet arī uzņēmumiem, kuri ekonomiskā izteiksmē uzskatāmi par mazajiem uzņēmumiem. PVN noteikumu vienkāršošanas nolūkā uzņēmumi tiktu uzskatīti par “mazajiem uzņēmumiem”, ja to apgrozījums ļautu tos kvalificēt kā mikrouzņēmumus saskaņā ar vispārīgo definīciju, kas paredzēta Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (9). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Lai risinātu jautājumu par pārmērīgu administratīvo slogu, ar ko saskaras mazie uzņēmumi, vienkāršošanas pasākumiem vajadzētu būt pieejamiem ne tikai uzņēmumiem, kuri ir atbrīvoti no nodokļa saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, bet arī uzņēmumiem, kuri ekonomiskā izteiksmē uzskatāmi par mazajiem uzņēmumiem. PVN noteikumu vienkāršošanas nolūkā uzņēmumi tiktu uzskatīti par “mazajiem uzņēmumiem”, ja to apgrozījums ļautu tos kvalificēt kā mikrouzņēmumus saskaņā ar vispārīgo definīciju, kas paredzēta Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (9).

| (4) | Lai risinātu jautājumu par pārmērīgu administratīvo slogu, ar ko saskaras mazie uzņēmumi, vienkāršošanas pasākumiem vajadzētu būt pieejamiem ne tikai uzņēmumiem, kuri ir atbrīvoti no nodokļa saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, bet arī uzņēmumiem, kuri ekonomiskā izteiksmē uzskatāmi par mazajiem uzņēmumiem.
  Šādu pasākumu pieejamība ir īpaši svarīga, jo lielākā daļa mazo uzņēmumu, neatkarīgi no tā, vai tie ir atbrīvoti no nodokļa vai nē, faktiski ir spiesti izmantot ekspertu vai ārējo konsultantu pakalpojumus, lai tie palīdzētu izpildīt to PVN saistības, un tas minētajiem uzņēmumiem rada papildu finanšu slogu.
  PVN noteikumu vienkāršošanas nolūkā uzņēmumi tiktu uzskatīti par “mazajiem uzņēmumiem”, ja to apgrozījums ļautu tos kvalificēt kā mikrouzņēmumus saskaņā ar vispārīgo definīciju, kas paredzēta Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (10). |
| --- | --- |

(4)

Lai risinātu jautājumu par pārmērīgu administratīvo slogu, ar ko saskaras mazie uzņēmumi, vienkāršošanas pasākumiem vajadzētu būt pieejamiem ne tikai uzņēmumiem, kuri ir atbrīvoti no nodokļa saskaņā ar spēkā esošajiem noteikumiem, bet arī uzņēmumiem, kuri ekonomiskā izteiksmē uzskatāmi par mazajiem uzņēmumiem.
  Šādu pasākumu pieejamība ir īpaši svarīga, jo lielākā daļa mazo uzņēmumu, neatkarīgi no tā, vai tie ir atbrīvoti no nodokļa vai nē, faktiski ir spiesti izmantot ekspertu vai ārējo konsultantu pakalpojumus, lai tie palīdzētu izpildīt to PVN saistības, un tas minētajiem uzņēmumiem rada papildu finanšu slogu.
  PVN noteikumu vienkāršošanas nolūkā uzņēmumi tiktu uzskatīti par “mazajiem uzņēmumiem”, ja to apgrozījums ļautu tos kvalificēt kā mikrouzņēmumus saskaņā ar vispārīgo definīciju, kas paredzēta Komisijas Ieteikumā 2003/361/EK (10).

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (6) | Mazie uzņēmumi var gūt labumu no atbrīvojuma tikai tad, ja to gada apgrozījums ir mazāks par noteikto robežvērtību, ko piemēro dalībvalstī, kurā ir jāmaksā PVN. Nosakot robežlielumu, dalībvalstīm būtu jāievēro Direktīvā 2006/112/EK paredzētie noteikumi par robežvērtībām. Šie noteikumi, no kuriem lielākā daļa tika ieviesti 1977. gadā, vairs nav piemēroti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Mazie uzņēmumi var gūt labumu no atbrīvojuma tikai tad, ja to gada apgrozījums ir mazāks par noteikto robežvērtību, ko piemēro dalībvalstī, kurā ir jāmaksā PVN. Nosakot robežlielumu, dalībvalstīm būtu jāievēro Direktīvā 2006/112/EK paredzētie noteikumi par robežvērtībām. Šie noteikumi, no kuriem lielākā daļa tika ieviesti 1977. gadā, vairs nav piemēroti.

| (6) | Mazie uzņēmumi var gūt labumu no atbrīvojuma tikai tad, ja to gada apgrozījums ir mazāks par noteikto robežvērtību, ko piemēro dalībvalstī, kurā ir jāmaksā PVN. Nosakot robežlielumu, dalībvalstīm būtu jāievēro Direktīvā 2006/112/EK paredzētie noteikumi par robežvērtībām. Šie noteikumi, no kuriem lielākā daļa tika ieviesti 1977. gadā, vairs nav piemēroti.
  Elastīguma labad un lai nodrošinātu, ka dalībvalstis var noteikt atbilstīgi zemākas robežvērtības, kas būtu proporcionālas to ekonomikas lielumam un vajadzībām, Savienības līmenī būtu jānosaka tikai maksimālās robežvērtības. |
| --- | --- |

(6)

Mazie uzņēmumi var gūt labumu no atbrīvojuma tikai tad, ja to gada apgrozījums ir mazāks par noteikto robežvērtību, ko piemēro dalībvalstī, kurā ir jāmaksā PVN. Nosakot robežlielumu, dalībvalstīm būtu jāievēro Direktīvā 2006/112/EK paredzētie noteikumi par robežvērtībām. Šie noteikumi, no kuriem lielākā daļa tika ieviesti 1977. gadā, vairs nav piemēroti.
  Elastīguma labad un lai nodrošinātu, ka dalībvalstis var noteikt atbilstīgi zemākas robežvērtības, kas būtu proporcionālas to ekonomikas lielumam un vajadzībām, Savienības līmenī būtu jānosaka tikai maksimālās robežvērtības.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (8) | Dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt savu valsts atbrīvojuma robežvērtību tādā līmenī, kas vislabāk atbilst viņu ekonomiskajiem un politiskajiem apstākļiem, ievērojot šajā direktīvā noteikto maksimālo robežvērtību. Šajā saistībā ir jāprecizē, ka, gadījumos, kad dalībvalstis piemēro dažādas robežvērtības, tām būtu jābalstās uz objektīviem kritērijiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt savu valsts atbrīvojuma robežvērtību tādā līmenī, kas vislabāk atbilst viņu ekonomiskajiem un politiskajiem apstākļiem, ievērojot šajā direktīvā noteikto maksimālo robežvērtību. Šajā saistībā ir jāprecizē, ka, gadījumos, kad dalībvalstis piemēro dažādas robežvērtības, tām būtu jābalstās uz objektīviem kritērijiem.

| (8) | Dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt savu valsts atbrīvojuma robežvērtību tādā līmenī, kas vislabāk atbilst viņu ekonomiskajiem un politiskajiem apstākļiem, ievērojot šajā direktīvā noteikto maksimālo robežvērtību. Šajā saistībā ir jāprecizē, ka, gadījumos, kad dalībvalstis piemēro dažādas robežvērtības, tām būtu jābalstās uz objektīviem kritērijiem.
  Lai veicinātu pārrobežu uzņēmējdarbību, atbrīvojuma piešķiršanai noteikto valsts robežvērtību sarakstam vajadzētu būt viegli pieejamam visiem mazajiem uzņēmumiem, kuri vēlas darboties vairākās dalībvalstīs. |
| --- | --- |

(8)

Dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt savu valsts atbrīvojuma robežvērtību tādā līmenī, kas vislabāk atbilst viņu ekonomiskajiem un politiskajiem apstākļiem, ievērojot šajā direktīvā noteikto maksimālo robežvērtību. Šajā saistībā ir jāprecizē, ka, gadījumos, kad dalībvalstis piemēro dažādas robežvērtības, tām būtu jābalstās uz objektīviem kritērijiem.
  Lai veicinātu pārrobežu uzņēmējdarbību, atbrīvojuma piešķiršanai noteikto valsts robežvērtību sarakstam vajadzētu būt viegli pieejamam visiem mazajiem uzņēmumiem, kuri vēlas darboties vairākās dalībvalstīs.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (12) | Ja ir piemērojams atbrīvojums, mazajiem uzņēmumiem, kas to izmanto, būtu vismaz jānodrošina piekļuve vienkāršotām PVN reģistrācijas, rēķinu sagatavošanas, uzskaites un ziņošanas saistībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

Ja ir piemērojams atbrīvojums, mazajiem uzņēmumiem, kas to izmanto, būtu vismaz jānodrošina piekļuve vienkāršotām PVN reģistrācijas, rēķinu sagatavošanas, uzskaites un ziņošanas saistībām.

| (12) | Ja ir piemērojams atbrīvojums, mazajiem uzņēmumiem, kas to izmanto, būtu vismaz jānodrošina piekļuve vienkāršotām PVN reģistrācijas, rēķinu sagatavošanas, uzskaites un ziņošanas saistībām.
  Lai dalībvalstīs novērstu neskaidrību un juridisko nenoteiktību, Komisijai būtu jāizstrādā pamatnostādnes par vienkāršotu reģistrāciju un uzskaiti, sīkāk izskaidrojot, kādas procedūras būtu jāvienkāršo un cik lielā mērā. Līdz ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] Komisijai un dalībvalstīm šī vienkāršošana būtu jāizvērtē, lai noteiktu, vai tā uzņēmumiem un patērētājiem rada pievienoto vērtību un atstāj reālu pozitīvu ietekmi uz tiem. |
| --- | --- |

(12)

Ja ir piemērojams atbrīvojums, mazajiem uzņēmumiem, kas to izmanto, būtu vismaz jānodrošina piekļuve vienkāršotām PVN reģistrācijas, rēķinu sagatavošanas, uzskaites un ziņošanas saistībām.
  Lai dalībvalstīs novērstu neskaidrību un juridisko nenoteiktību, Komisijai būtu jāizstrādā pamatnostādnes par vienkāršotu reģistrāciju un uzskaiti, sīkāk izskaidrojot, kādas procedūras būtu jāvienkāršo un cik lielā mērā. Līdz ... [trīs gadi pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā] Komisijai un dalībvalstīm šī vienkāršošana būtu jāizvērtē, lai noteiktu, vai tā uzņēmumiem un patērētājiem rada pievienoto vērtību un atstāj reālu pozitīvu ietekmi uz tiem.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

13. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (13) | Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību nosacījumiem attiecībā uz atbrīvojumu, ko dalībvalsts piešķir uzņēmumiem, kuri tajā neveic uzņēmējdarbību, ir nepieciešams pieprasīt iepriekšēju paziņojumu par šo uzņēmumu nodomu izmantot atbrīvojumu.
  Mazajam uzņēmumam šāds paziņojums būtu jāiesniedz dalībvalstij
  ,
  kurā tas veic uzņēmējdarbību
  . Pēc tam
  minētajai dalībvalstij
  , pamatojoties uz šā uzņēmuma deklarētajiem apgrozījuma datiem,
  šī informācija būtu jāpaziņo citām attiecīgajām dalībvalstīm
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13)

Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību nosacījumiem attiecībā uz atbrīvojumu, ko dalībvalsts piešķir uzņēmumiem, kuri tajā neveic uzņēmējdarbību, ir nepieciešams pieprasīt iepriekšēju paziņojumu par šo uzņēmumu nodomu izmantot atbrīvojumu.
  Mazajam uzņēmumam šāds paziņojums būtu jāiesniedz dalībvalstij
  ,
  kurā tas veic uzņēmējdarbību
  . Pēc tam
  minētajai dalībvalstij
  , pamatojoties uz šā uzņēmuma deklarētajiem apgrozījuma datiem,
  šī informācija būtu jāpaziņo citām attiecīgajām dalībvalstīm
  .

| (13) | Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību nosacījumiem attiecībā uz atbrīvojumu, ko dalībvalsts piešķir uzņēmumiem, kuri tajā neveic uzņēmējdarbību, ir nepieciešams pieprasīt iepriekšēju paziņojumu par šo uzņēmumu nodomu izmantot atbrīvojumu.
  Šādu paziņojumu vajadzētu sniegt, izmantojot tiešsaistes portālu
  ,
  kas ir jāizveido Komisijai
  . Pēc tam
  dalībvalstij, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību
  , pamatojoties uz šā uzņēmuma deklarētajiem apgrozījuma datiem,
  būtu jāinformē citas attiecīgās dalībvalstis. Mazie uzņēmumi var jebkurā laikā darīt savai reģistrācijas dalībvalstij zināmu vēlmi atgriezties pie vispārējās PVN sistēmas. |
| --- | --- |

(13)

Turklāt, lai nodrošinātu atbilstību nosacījumiem attiecībā uz atbrīvojumu, ko dalībvalsts piešķir uzņēmumiem, kuri tajā neveic uzņēmējdarbību, ir nepieciešams pieprasīt iepriekšēju paziņojumu par šo uzņēmumu nodomu izmantot atbrīvojumu.
  Šādu paziņojumu vajadzētu sniegt, izmantojot tiešsaistes portālu
  ,
  kas ir jāizveido Komisijai
  . Pēc tam
  dalībvalstij, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību
  , pamatojoties uz šā uzņēmuma deklarētajiem apgrozījuma datiem,
  būtu jāinformē citas attiecīgās dalībvalstis. Mazie uzņēmumi var jebkurā laikā darīt savai reģistrācijas dalībvalstij zināmu vēlmi atgriezties pie vispārējās PVN sistēmas.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (15) | Lai samazinātu atbilstības nodrošināšanas slogu mazajiem uzņēmumiem, kuri nav atbrīvoti no nodokļa, dalībvalstīm būtu jāpieprasa vienkāršot PVN reģistrāciju un uzskaiti
  un pagarināt taksācijas periodus
  ,
  lai nodrošinātu retāku
  PVN
  deklarāciju iesniegšanu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Lai samazinātu atbilstības nodrošināšanas slogu mazajiem uzņēmumiem, kuri nav atbrīvoti no nodokļa, dalībvalstīm būtu jāpieprasa vienkāršot PVN reģistrāciju un uzskaiti
  un pagarināt taksācijas periodus
  ,
  lai nodrošinātu retāku
  PVN
  deklarāciju iesniegšanu
  .

| (15) | Lai samazinātu atbilstības nodrošināšanas slogu mazajiem uzņēmumiem, kuri nav atbrīvoti no nodokļa, dalībvalstīm būtu jāpieprasa vienkāršot PVN reģistrāciju un uzskaiti.
  Turklāt Komisijai katrā dalībvalstī būtu jāizveido vienas pieturas aģentūra
  ,
  kurai tiktu iesniegtas
  PVN
  deklarācijas
  . |
| --- | --- |

(15)

Lai samazinātu atbilstības nodrošināšanas slogu mazajiem uzņēmumiem, kuri nav atbrīvoti no nodokļa, dalībvalstīm būtu jāpieprasa vienkāršot PVN reģistrāciju un uzskaiti.
  Turklāt Komisijai katrā dalībvalstī būtu jāizveido vienas pieturas aģentūra
  ,
  kurai tiktu iesniegtas
  PVN
  deklarācijas
  .

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (17) | Šīs direktīvas mērķi, proti, samazināt atbilstības nodrošināšanas slogu mazajiem uzņēmumiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un tāpēc to var labāk īstenot Savienības līmenī. Tādējādi ES var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Šīs direktīvas mērķi, proti, samazināt atbilstības nodrošināšanas slogu mazajiem uzņēmumiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un tāpēc to var labāk īstenot Savienības līmenī. Tādējādi ES var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.

| (17) | Šīs direktīvas mērķi, proti, samazināt atbilstības nodrošināšanas slogu mazajiem uzņēmumiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un tāpēc to var labāk īstenot Savienības līmenī. Tādējādi ES var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
  Tomēr PVN pārbaudes procedūras, kas izriet no atbilstības nodrošināšanas procesiem, ir vērtīgi instrumenti, ar ko apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un atbilstības nodrošināšanas sloga mazināšana mazajiem uzņēmumiem nav veicama uz krāpšanas apkarošanas PVN jomā rēķina. |
| --- | --- |

(17)

Šīs direktīvas mērķi, proti, samazināt atbilstības nodrošināšanas slogu mazajiem uzņēmumiem, nevar pietiekami labi sasniegt atsevišķās dalībvalstīs un tāpēc to var labāk īstenot Savienības līmenī. Tādējādi ES var pieņemt pasākumus saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienību 5. pantā noteikto subsidiaritātes principu. Saskaņā ar 5. pantā noteikto proporcionalitātes principu šajā direktīvā paredz vienīgi tos pasākumus, kas ir vajadzīgi minēto mērķu sasniegšanai.
  Tomēr PVN pārbaudes procedūras, kas izriet no atbilstības nodrošināšanas procesiem, ir vērtīgi instrumenti, ar ko apkarot izvairīšanos no nodokļu maksāšanas, un atbilstības nodrošināšanas sloga mazināšana mazajiem uzņēmumiem nav veicama uz krāpšanas apkarošanas PVN jomā rēķina.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

Direktīva 2006/112/EK

284. pants – 4. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Pirms atbrīvojuma izmantošanas citās dalībvalstīs mazais uzņēmums informē dalībvalsti, kurā tas veic uzņēmējdarbību
  . | | Komisija izveido tiešsaistes portālu, kurā piereģistrējas mazie uzņēmumi, kas vēlas izmantot atbrīvojumu citā dalībvalstī
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Pirms atbrīvojuma izmantošanas citās dalībvalstīs mazais uzņēmums informē dalībvalsti, kurā tas veic uzņēmējdarbību
  .

Komisija izveido tiešsaistes portālu, kurā piereģistrējas mazie uzņēmumi, kas vēlas izmantot atbrīvojumu citā dalībvalstī
  .

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 12. punkts

Direktīva 2006/112/EK

284. pants – 4. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Ja mazais uzņēmums izmanto atbrīvojumu dalībvalstīs, kas nav dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, uzņēmējdarbības veikšanas vietas dalībvalsts veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka mazais uzņēmums precīzi deklarē gada apgrozījumu Savienībā un gada apgrozījumu dalībvalstī un informē to attiecīgo citu dalībvalstu nodokļu iestādes, kurās mazais uzņēmums veic preču piegādi vai sniedz pakalpojumus.; | | Ja mazais uzņēmums izmanto atbrīvojumu dalībvalstīs, kas nav dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, uzņēmējdarbības veikšanas vietas dalībvalsts veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka mazais uzņēmums precīzi deklarē gada apgrozījumu Savienībā un gada apgrozījumu dalībvalstī un informē to attiecīgo citu dalībvalstu nodokļu iestādes, kurās mazais uzņēmums veic preču piegādi vai sniedz pakalpojumus.
  Dalībvalstis arī nodrošina, ka tām ir pietiekamas zināšanas par mazo uzņēmumu statusu un par to attiecībām ar akcionāriem un īpašniekiem, lai varētu apstiprināt, ka tie patiešām ir mazie uzņēmumi.
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja mazais uzņēmums izmanto atbrīvojumu dalībvalstīs, kas nav dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, uzņēmējdarbības veikšanas vietas dalībvalsts veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka mazais uzņēmums precīzi deklarē gada apgrozījumu Savienībā un gada apgrozījumu dalībvalstī un informē to attiecīgo citu dalībvalstu nodokļu iestādes, kurās mazais uzņēmums veic preču piegādi vai sniedz pakalpojumus.;

Ja mazais uzņēmums izmanto atbrīvojumu dalībvalstīs, kas nav dalībvalsts, kurā tas veic uzņēmējdarbību, uzņēmējdarbības veikšanas vietas dalībvalsts veic visus nepieciešamos pasākumus, lai nodrošinātu, ka mazais uzņēmums precīzi deklarē gada apgrozījumu Savienībā un gada apgrozījumu dalībvalstī un informē to attiecīgo citu dalībvalstu nodokļu iestādes, kurās mazais uzņēmums veic preču piegādi vai sniedz pakalpojumus.
  Dalībvalstis arī nodrošina, ka tām ir pietiekamas zināšanas par mazo uzņēmumu statusu un par to attiecībām ar akcionāriem un īpašniekiem, lai varētu apstiprināt, ka tie patiešām ir mazie uzņēmumi.
  ;

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 15. punkts

Direktīva 2006/112/EK

288.a pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Ja nākamā kalendārā gada laikā mazā uzņēmuma gada apgrozījums dalībvalstī nepārsniedz atbrīvojuma robežvērtību, kas minēta 284. panta 1. punktā, mazais uzņēmums var turpināt gūt labumu no atbrīvojuma
  attiecīgajā gadā
  ar noteikumu, ka
  tā
  gada apgrozījums dalībvalstī
  minētajā
  gadā nepārsniedz 284. panta 1. punktā noteikto robežvērtību par vairāk nekā
  50
  %.; | | Ja nākamā kalendārā gada laikā mazā uzņēmuma gada apgrozījums dalībvalstī nepārsniedz atbrīvojuma robežvērtību, kas minēta 284. panta 1. punktā, mazais uzņēmums var turpināt gūt labumu no atbrīvojuma
  vēl divus gadus
  ar noteikumu, ka gada apgrozījums dalībvalstī
  šajos divos gados
  gadā nepārsniedz 284. panta 1. punktā noteikto robežvērtību par vairāk nekā
  33
  %.; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Ja nākamā kalendārā gada laikā mazā uzņēmuma gada apgrozījums dalībvalstī nepārsniedz atbrīvojuma robežvērtību, kas minēta 284. panta 1. punktā, mazais uzņēmums var turpināt gūt labumu no atbrīvojuma
  attiecīgajā gadā
  ar noteikumu, ka
  tā
  gada apgrozījums dalībvalstī
  minētajā
  gadā nepārsniedz 284. panta 1. punktā noteikto robežvērtību par vairāk nekā
  50
  %.;

Ja nākamā kalendārā gada laikā mazā uzņēmuma gada apgrozījums dalībvalstī nepārsniedz atbrīvojuma robežvērtību, kas minēta 284. panta 1. punktā, mazais uzņēmums var turpināt gūt labumu no atbrīvojuma
  vēl divus gadus
  ar noteikumu, ka gada apgrozījums dalībvalstī
  šajos divos gados
  gadā nepārsniedz 284. panta 1. punktā noteikto robežvērtību par vairāk nekā
  33
  %.;

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 17. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (17) | 17) svītro 291.–
  294
  . pantu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

17) svītro 291.–
  294
  . pantu;

| (17) | 17) svītro 291.
  un 292
  . pantu; |
| --- | --- |

(17)

17) svītro 291.
  un 292
  . pantu;

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 17.a punkts (jauns)

Direktīva 2006/112/EK

293. pants – 1. daļa

| Spēkā esošais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Ik pēc četriem gadiem, sākot ar šīs direktīvas pieņemšanas dienu, Komisija, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no dalībvalstīm, iesniedz Padomei ziņojumu par šīs nodaļas piemērošanu, un, ja nepieciešams, un ņemot vērā vajadzību savlaicīgi nodrošināt dalībvalstu normatīvo aktu tuvināšanu, tā arī iesniedz priekšlikumus par šādām tēmām:






  1) | par uzlabojumiem īpašajā režīmā, kas paredzēts mazajiem uzņēmumiem; |

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Ik pēc četriem gadiem, sākot ar šīs direktīvas pieņemšanas dienu, Komisija, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no dalībvalstīm, iesniedz Padomei ziņojumu par šīs nodaļas piemērošanu, un, ja nepieciešams, un ņemot vērā vajadzību savlaicīgi nodrošināt dalībvalstu normatīvo aktu tuvināšanu, tā arī iesniedz priekšlikumus par šādām tēmām:

1)

par uzlabojumiem īpašajā režīmā, kas paredzēts mazajiem uzņēmumiem;

| 2) | par valstu sistēmu pielāgošanu attiecībā uz atbrīvojumiem un diferencētiem nodokļa atvieglojumiem; |
| --- | --- |

2)

par valstu sistēmu pielāgošanu attiecībā uz atbrīvojumiem un diferencētiem nodokļa atvieglojumiem;

| 3) | par 2. iedaļā paredzēto robežvērtību pielāgošanu. |
| --- | --- |

3)

par 2. iedaļā paredzēto robežvērtību pielāgošanu.

| 17a) | direktīvas 293. panta 1. daļu aizstāj ar šādu: |
| --- | --- |

17a)

“Ik pēc četriem gadiem, sākot ar šīs direktīvas pieņemšanas dienu, Komisija, pamatojoties uz informāciju, kas iegūta no dalībvalstīm, iesniedz
  Eiropas Parlamentam un
  Padomei ziņojumu par šīs nodaļas piemērošanu, un, ja nepieciešams, un ņemot vērā vajadzību savlaicīgi nodrošināt dalībvalstu normatīvo aktu tuvināšanu, tā arī iesniedz priekšlikumus par šādām tēmām:

| i) | uzlabojumi īpašajā režīmā, kas paredzēts mazajiem uzņēmumiem; |
| --- | --- |

i)

uzlabojumi īpašajā režīmā, kas paredzēts mazajiem uzņēmumiem;

| ii) | valstu sistēmu pielāgošana attiecībā uz atbrīvojumiem un iespēja saskaņot atbrīvojuma robežvērtības visā Savienībā; |
| --- | --- |

ii)

valstu sistēmu pielāgošana attiecībā uz atbrīvojumiem un iespēja saskaņot atbrīvojuma robežvērtības visā Savienībā;

| iii) | 2. iedaļā paredzēto robežvērtību pielāgošana.
  ” |
| --- | --- |

iii)

2. iedaļā paredzēto robežvērtību pielāgošana.
  ”

Grozījums Nr. 16

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 17.b punkts (jauns)

1. pants – 1. daļa – 17.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | 17b) | direktīvas 294. pantu svītro; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

17b)

direktīvas 294. pantu svītro;

Grozījums Nr. 17

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

Direktīva 2006/112/EK

294.e pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 294.e pants
  Dalībvalstis
  var atbrīvot
  mazos uzņēmumus no pienākuma iesniegt PVN deklarāciju, kas paredzēta 250. pantā.


  Ja šī izvēles iespēja netiek izmantota, dalībvalstis atļauj šādiem no nodokļa atbrīvotajiem mazajiem uzņēmumiem iesniegt vienkāršotu PVN deklarāciju, kas attiecas uz vienu kalendāro gadu. Tomēr mazie uzņēmumi var izvēlēties piemērot taksācijas periodu, kas noteikts saskaņā ar 252. pantu. | | 294.e pants
  Dalībvalstis
  vai nu atbrīvo no nodokļa atbrīvotos
  mazos uzņēmumus no pienākuma iesniegt PVN deklarāciju, kas paredzēta 250. pantā,
  vai arī atļauj šādiem no nodokļa atbrīvotajiem mazajiem uzņēmumiem iesniegt vienkāršotu PVN deklarāciju, kurā ir iekļauta vismaz šāda informācija: iekasējamais PVN, atskaitāmais PVN, PVN neto summa (maksājama vai saņemama), iepriekš veikto darījumu kopējā vērtība un turpmāko darījumu kopējā vērtība — kas attiecas uz vienu kalendāro gadu. Tomēr mazie uzņēmumi var izvēlēties piemērot taksācijas periodu, kas noteikts saskaņā ar 252. pantu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

294.e pants

Dalībvalstis
  var atbrīvot
  mazos uzņēmumus no pienākuma iesniegt PVN deklarāciju, kas paredzēta 250. pantā.

Ja šī izvēles iespēja netiek izmantota, dalībvalstis atļauj šādiem no nodokļa atbrīvotajiem mazajiem uzņēmumiem iesniegt vienkāršotu PVN deklarāciju, kas attiecas uz vienu kalendāro gadu. Tomēr mazie uzņēmumi var izvēlēties piemērot taksācijas periodu, kas noteikts saskaņā ar 252. pantu.

294.e pants

Dalībvalstis
  vai nu atbrīvo no nodokļa atbrīvotos
  mazos uzņēmumus no pienākuma iesniegt PVN deklarāciju, kas paredzēta 250. pantā,
  vai arī atļauj šādiem no nodokļa atbrīvotajiem mazajiem uzņēmumiem iesniegt vienkāršotu PVN deklarāciju, kurā ir iekļauta vismaz šāda informācija: iekasējamais PVN, atskaitāmais PVN, PVN neto summa (maksājama vai saņemama), iepriekš veikto darījumu kopējā vērtība un turpmāko darījumu kopējā vērtība — kas attiecas uz vienu kalendāro gadu. Tomēr mazie uzņēmumi var izvēlēties piemērot taksācijas periodu, kas noteikts saskaņā ar 252. pantu
  .

Grozījums Nr. 18

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

Direktīva 2006/112/EK

294.i pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 294.i pants


  Mazajiem uzņēmumiem PVN deklarācijā aptveramais taksācijas periods ir kalendārais gads. Tomēr mazie uzņēmumi var izvēlēties piemērot taksācijas periodu, kas noteikts saskaņā ar 252. pantu. | | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

294.i pants

Mazajiem uzņēmumiem PVN deklarācijā aptveramais taksācijas periods ir kalendārais gads. Tomēr mazie uzņēmumi var izvēlēties piemērot taksācijas periodu, kas noteikts saskaņā ar 252. pantu.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

Direktīva 2006/112/EK

294.ia pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | 294.ia pants


  Komisija izveido vienas pieturas aģentūru, ar kuras palīdzību mazie uzņēmumi var iesniegt to citu dalībvalstu PVN deklarācijas, kurās tie darbojas. Par PVN iekasēšanu ir atbildīga dalībvalsts, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

294.ia pants

Komisija izveido vienas pieturas aģentūru, ar kuras palīdzību mazie uzņēmumi var iesniegt to citu dalībvalstu PVN deklarācijas, kurās tie darbojas. Par PVN iekasēšanu ir atbildīga dalībvalsts, kurā uzņēmums veic uzņēmējdarbību.

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

1. pants – 1. daļa – 18. punkts

Direktīva 2006/112/EK

294.j pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 294.j pants


  Neatkarīgi no 206. panta dalībvalstis nepieprasa mazajiem uzņēmumiem veikt starpmaksājumus. | | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

294.j pants

Neatkarīgi no 206. panta dalībvalstis nepieprasa mazajiem uzņēmumiem veikt starpmaksājumus.

svītrots

svītrots

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

1.a pants (jauns)

1.a pants (jauns)

Regula (ES) Nr. 904/2010

31. pants – 1. punkts

| Spēkā esošais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 1.   1. Katras dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, lai personām, kas iesaistītas preču piegādē vai pakalpojumu sniegšanā Kopienas iekšienē, un nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību un kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus, radio un televīzijas apraides pakalpojumus un elektroniski sniegtus pakalpojumus, jo īpaši tādus pakalpojumus, kas paredzēti Direktīvas 2006/112/EK II pielikumā, ir atļauts šādu darījumu nolūkos elektroniski iegūt jebkuras konkrētas personas PVN identifikācijas numura derīguma, kā arī attiecīgā vārda/nosaukuma un adreses apstiprinājumu. Šī informācija atbilst 17. pantā minētajiem datiem. | | 1.a pants


  Regulu (ES) Nr. 904/2010 groza šādi:




  regulas 31. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:




  “1.   Katras dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, lai personām, kas iesaistītas preču piegādē vai pakalpojumu sniegšanā Kopienas iekšienē, un nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību un kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus, radio un televīzijas apraides pakalpojumus un elektroniski sniegtus pakalpojumus, jo īpaši tādus pakalpojumus, kas paredzēti Direktīvas 2006/112/EK II pielikumā, ir atļauts šādu darījumu nolūkos elektroniski iegūt jebkuras konkrētas personas PVN identifikācijas numura derīguma, kā arī attiecīgā vārda/nosaukuma un adreses apstiprinājumu. Šī informācija atbilst 17. pantā minētajiem datiem.
  PVN informācijas apmaiņas sistēmā (VIES) norāda, vai atbalsttiesīgie mazie uzņēmumi izmanto mazajiem uzņēmumiem paredzēto atbrīvojumu no PVN, vai ne.
  ” |

Spēkā esošais teksts

Spēkā esošais teksts

Grozījums

Grozījums

1.   1. Katras dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, lai personām, kas iesaistītas preču piegādē vai pakalpojumu sniegšanā Kopienas iekšienē, un nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību un kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus, radio un televīzijas apraides pakalpojumus un elektroniski sniegtus pakalpojumus, jo īpaši tādus pakalpojumus, kas paredzēti Direktīvas 2006/112/EK II pielikumā, ir atļauts šādu darījumu nolūkos elektroniski iegūt jebkuras konkrētas personas PVN identifikācijas numura derīguma, kā arī attiecīgā vārda/nosaukuma un adreses apstiprinājumu. Šī informācija atbilst 17. pantā minētajiem datiem.

1.a pants

Regulu (ES) Nr. 904/2010 groza šādi:

regulas 31. panta 1. punktu aizstāj ar šādu:

“1.   Katras dalībvalsts kompetentās iestādes nodrošina, lai personām, kas iesaistītas preču piegādē vai pakalpojumu sniegšanā Kopienas iekšienē, un nodokļa maksātājiem, kas neveic uzņēmējdarbību un kas sniedz telekomunikāciju pakalpojumus, radio un televīzijas apraides pakalpojumus un elektroniski sniegtus pakalpojumus, jo īpaši tādus pakalpojumus, kas paredzēti Direktīvas 2006/112/EK II pielikumā, ir atļauts šādu darījumu nolūkos elektroniski iegūt jebkuras konkrētas personas PVN identifikācijas numura derīguma, kā arī attiecīgā vārda/nosaukuma un adreses apstiprinājumu. Šī informācija atbilst 17. pantā minētajiem datiem.
  PVN informācijas apmaiņas sistēmā (VIES) norāda, vai atbalsttiesīgie mazie uzņēmumi izmanto mazajiem uzņēmumiem paredzēto atbrīvojumu no PVN, vai ne.
  ”

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 1. daļa

2. pants – 1. punkts – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Dalībvalstis vēlākais līdz
  2022. gada 30. jūnijam
  pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu. | | Dalībvalstis vēlākais līdz
  2019. gada 31. decembrim
  pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis vēlākais līdz
  2022. gada 30. jūnijam
  pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

2022. gada 30. jūnijam

Dalībvalstis vēlākais līdz
  2019. gada 31. decembrim
  pieņem un publicē normatīvos un administratīvos aktus, kas vajadzīgi, lai izpildītu šīs direktīvas prasības. Dalībvalstis nekavējoties dara Komisijai zināmu minēto noteikumu tekstu.

2019. gada 31. decembrim

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. punkts – 2. daļa

2. pants – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Tās šos noteikumus piemēro no
  2022. gada 1. jūlija
  . | | Tās šos noteikumus piemēro no
  2020. gada 1. janvāra
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Tās šos noteikumus piemēro no
  2022. gada 1. jūlija
  .

2022. gada 1. jūlija

Tās šos noteikumus piemēro no
  2020. gada 1. janvāra
  .

2020. gada 1. janvāra

---

(1)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

1

(2)  OV L 347, 11.12.2006., 1. lpp.

2

(3)  Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par rīcības plānu PVN jomā “Ceļā uz vienotu ES PVN zonu — laiks pieņemt lēmumu”(COM(2016)0148, 7.4.2016.).

3

(4)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par rīcības plānu PVN jomā “Turpmākie pasākumi PVN rīcības plāna īstenošanai. Ceļā uz vienotu ES PVN zonu — laiks rīkoties”(COM(2017)0566, 4.10.2017.).

4

(5)  Komisijas Paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par rīcības plānu PVN jomā “Ceļā uz vienotu ES PVN zonu — laiks pieņemt lēmumu”(COM(2016)0148, 7.4.2016.).

5

(6)  Komisijas paziņojums Eiropas Parlamentam, Padomei un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai par rīcības plānu PVN jomā “Turpmākie pasākumi PVN rīcības plāna īstenošanai. Ceļā uz vienotu ES PVN zonu — laiks rīkoties”(COM(2017)0566, 4.10.2017.).

6

(7)  Priekšlikums Padomes Direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa sistēmas atsevišķu noteikumu saskaņošanu un vienkāršošanu un galīgās nodokļa uzlikšanas sistēmas ieviešanu tirdzniecībā starp dalībvalstīm (COM(2017)0569, 4.10.2017.).

7

(8)  Priekšlikums Padomes Direktīvai, ar ko Direktīvu 2006/112/EK groza attiecībā uz pievienotās vērtības nodokļa sistēmas atsevišķu noteikumu saskaņošanu un vienkāršošanu un galīgās nodokļa uzlikšanas sistēmas ieviešanu tirdzniecībā starp dalībvalstīm (COM(2017)0569, 4.10.2017.).

8

(9)  Komisijas
  Ieteikums 2003/361/EK
  (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

9

Ieteikums 2003/361/EK

(10)  Komisijas
  Ieteikums 2003/361/EK
  (2003. gada 6. maijs) par mikrouzņēmumu, mazo un vidējo uzņēmumu definīciju (OV L 124, 20.5.2003., 36. lpp.).

10

Ieteikums 2003/361/EK

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/216 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/216

---

P8_TA(2018)0320

Īstenošanas lēmums par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajām psihoaktīvajām vielām ciklopropilfentanilam un metoksiacetilfentanilam *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam par kontroles pasākumu piemērošanu jaunajām psihoaktīvajām vielām N-fenil-N-[1-(2- feniletil)piperidīn-4-il]ciklopropānkarboksamīdam (ciklopropilfentanilam) un 2- metoksi-N-fenil-N-[1-(2-feniletil)piperidīn-4-il]acetamīdam (metoksiacetilfentanilam) (09420/2018 – C8-0278/2018 – 2018/0118(NLE))

(Apspriešanās)

(2019/C 433/27)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Padomes projektu (09420/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes projektu (09420/2018),

| — | ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0278/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ar Amsterdamas līgumu grozītā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu un 36. protokola par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuriem Padome ar to ir apspriedusies (C8-0278/2018),

| — | ņemot vērā Padomes 2005. gada 10. maija Lēmumu 2005/387/TI par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2005. gada 10. maija Lēmumu 2005/387/TI par informācijas apmaiņu, riska novērtējumu un kontroli attiecībā uz jaunām psihoaktīvām vielām (1) un jo īpaši tā 8. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0271/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0271/2018),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

4.

---

(1)  OV L 127, 20.05.2005., 32. lpp.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/217 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/217

---

P8_TA(2018)0321

Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana atbalsta sniegšanā Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes lēmumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai (COM(2018)0360 – C8-0245/2018 – 2018/2078(BUD))

(2019/C 433/28)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0360 – C8-0245/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0360 – C8-0245/2018),

| — | ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2002. gada 11. novembra Regulu (EK) Nr. 2012/2002, ar ko izveido Eiropas Savienības Solidaritātes fondu (1),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 10. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (2), un jo īpaši tās 10. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 11. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (3) un jo īpaši tā 11. punktu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas vēstuli,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0272/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0272/2018),

| 1. | atzinīgi vērtē lēmumu, kas apliecina Savienības solidaritāti ar Savienības iedzīvotājiem un reģioniem, kurus piemeklējušas dabas katastrofas; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzsver, ka ir steidzami jāpiešķir finansiāls atbalsts no Eiropas Savienības Solidaritātes fonda (turpmāk “Fonds”) reģioniem, kurus piemeklējušas dabas katastrofas, un pauž nožēlu par 2017. gadā Savienībā dabas katastrofās bojā gājušo cilvēku skaitu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa turpināt optimizēt izmantošanas procedūru, lai saīsinātu laiku no pieteikuma iesniegšanas līdz maksājumam; atgādina, ka ātra līdzekļu izmaksa saņēmējiem ir ļoti svarīga vietējām kopienām, vietējām iestādēm un viņu ticībai Savienības solidaritātei; |
| --- | --- |

3.

| 4. | atbalsta to, ka dalībvalstis katastrofu skarto reģionu atjaunošanai izmanto Eiropas strukturālos un investīciju fondus; aicina Komisiju atbalstīt un strauji apstiprināt finansējuma pārdalīšanu partnerības nolīgumos, kā to šajā nolūkā pieprasījušas dalībvalstis; |
| --- | --- |

4.

| 5. | aicina dalībvalstis Fonda finansiālo ieguldījumu izmantot pārredzami, garantējot taisnīgu sadalījumu visos skartajos reģionos; |
| --- | --- |

5.

| 6. | apstiprina šai rezolūcijai pievienoto lēmumu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | uzdod priekšsēdētājam parakstīt šo lēmumu kopā ar Padomes priekšsēdētāju un nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

7.

| 8. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju, tostarp tās pielikumu nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

8.

---

(1)  OV L 311, 14.11.2002., 3. lpp.

(2)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(3)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

---

PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA UN PADOMES LĒMUMS

par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai

(Šā pielikuma teksts šeit nav iekļauts, jo tas atbilst galīgajam aktam – Lēmumam (ES) 2018/1505.)

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/220 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/220

---

P8_TA(2018)0322

Budžeta grozījuma projekts Nr. 4/2018: Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošana atbalsta sniegšanā Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra rezolūcija par Padomes nostāju attiecībā uz Eiropas Savienības 2018. finanšu gada budžeta grozījuma Nr. 4/2018 projektu, kas pievienots priekšlikumam par Eiropas Savienības Solidaritātes fonda izmantošanu atbalsta sniegšanā Bulgārijai, Grieķijai, Lietuvai un Polijai (11738/2018 – C8-0395/2018 – 2018/2082(BUD))

(2019/C 433/29)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 314. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (1) un jo īpaši tās 41. pantu,

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2). |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES, Euratom) 2018/1046 (2018. gada 18. jūlijs) par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, ar kuru groza Regulas (ES) Nr. 1296/2013, (ES) Nr. 1301/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1304/2013, (ES) Nr. 1309/2013, (ES) Nr. 1316/2013, (ES) Nr. 223/2014, (ES) Nr. 283/2014 un Lēmumu Nr. 541/2014/ES un atceļ Regulu (ES, Euratom) Nr. 966/2012 (2).

| — | ņemot vērā Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2017. gada 30. novembrī (3), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Savienības 2018. finanšu gada vispārējo budžetu, ko galīgajā variantā pieņēma 2017. gada 30. novembrī (3),

| — | ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4) (DFS regula), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2013. gada 2. decembra Regulu (ES, Euratom) Nr. 1311/2013, ar ko nosaka daudzgadu finanšu shēmu 2014.–2020. gadam (4) (DFS regula),

| — | ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas 2013. gada 2. decembra Iestāžu nolīgumu par budžeta disciplīnu, sadarbību budžeta jautājumos un pareizu finanšu pārvaldību (5),

| — | ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (6), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes 2014. gada 26. maija Lēmumu 2014/335/ES, Euratom par Eiropas Savienības pašu resursu sistēmu (6),

| — | ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2018 projektu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 31. maijā (COM(2018)0361), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā budžeta grozījuma Nr. 4/2018 projektu, ko Komisija pieņēma 2018. gada 31. maijā (COM(2018)0361),

| — | ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2018 projektu, ko Padome pieņēma 2018. gada 4. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (11738/2018 – C8-0395/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2018 projektu, ko Padome pieņēma 2018. gada 4. septembrī un nosūtīja Eiropas Parlamentam tajā pašā dienā (11738/2018 – C8-0395/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 88. un 91. pantu,

| — | ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0273/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Budžeta komitejas ziņojumu (A8-0273/2018),

| A. | tā kā budžeta grozījums Nr. 4/2018 attiecas uz ierosinājumu izmantot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, lai sniegtu atbalstu Bulgārijai un Lietuvai saistībā ar plūdiem, Grieķijai — saistībā ar zemestrīcēm Kosā un Polijai — saistībā ar vētrām, kas notikušas 2017. gada laikā; |
| --- | --- |

A.

tā kā budžeta grozījums Nr. 4/2018 attiecas uz ierosinājumu izmantot Eiropas Savienības Solidaritātes fondu, lai sniegtu atbalstu Bulgārijai un Lietuvai saistībā ar plūdiem, Grieķijai — saistībā ar zemestrīcēm Kosā un Polijai — saistībā ar vētrām, kas notikušas 2017. gada laikā;

| B. | tā kā Komisija tādēļ ierosina grozīt 2018. gada budžetu, palielinot līdzekļus budžeta 13 06 01. pozīcijā “Palīdzība dalībvalstīm lielas dabas katastrofas gadījumā ar ievērojamu ietekmi uz dzīves apstākļiem, vidi vai ekonomiku”par EUR 33 992 206 gan saistību, gan maksājumu apropriācijās; |
| --- | --- |

B.

tā kā Komisija tādēļ ierosina grozīt 2018. gada budžetu, palielinot līdzekļus budžeta 13 06 01. pozīcijā “Palīdzība dalībvalstīm lielas dabas katastrofas gadījumā ar ievērojamu ietekmi uz dzīves apstākļiem, vidi vai ekonomiku”par EUR 33 992 206 gan saistību, gan maksājumu apropriācijās;

| C. | tā kā Eiropas Savienības Solidaritātes fonds ir īpašs instruments, kā definēts DFS regulā, un attiecīgās saistību un maksājumu apropriācijas budžetā jāiekļauj ārpus DFS maksimālajiem apjomiem, |
| --- | --- |

C.

tā kā Eiropas Savienības Solidaritātes fonds ir īpašs instruments, kā definēts DFS regulā, un attiecīgās saistību un maksājumu apropriācijas budžetā jāiekļauj ārpus DFS maksimālajiem apjomiem,

| 1. | apstiprina Padomes nostāju attiecībā uz budžeta grozījuma Nr. 4/2018 projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam paziņot, ka budžeta grozījums Nr. 4/2018 ir pieņemts galīgajā variantā, kā arī nodrošināt tā publicēšanu Eiropas Savienības Oficiālajā Vēstnesī; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam šo rezolūciju nosūtīt Padomei, Komisijai, Revīzijas palātai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.

(2)  OV L 193, 30.7.2018., 1. lpp.

(3)  OV L 57, 28.02.2018.

(4)  OV L 347, 20.12.2013., 884. lpp.

(5)  OV C 373, 20.12.2013., 1. lpp.

(6)  OV L 168, 7.6.2014., 105. lpp.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/222 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/222

---

P8_TA(2018)0328

Eiropas Solidaritātes korpuss ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko paredz Eiropas Solidaritātes korpusa tiesisko regulējumu un groza Regulu (ES) Nr. 1288/2013, (ES) Nr. 1293/2013, (ES) Nr. 1303/2013, (ES) Nr. 1305/2013, (ES) Nr. 1306/2013 un Lēmumu Nr. 1313/2013/ES (COM(2017)0262 – C8-0162/2017 – 2017/0102(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2019/C 433/30)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0262), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0262),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0162/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 165. panta 4. punktu un 166. panta 4. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0162/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā 2017. gada 6. aprīļa rezolūciju par Eiropas Solidaritātes korpusu, 2017/2629(RSP) (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā 2017. gada 6. aprīļa rezolūciju par Eiropas Solidaritātes korpusu, 2017/2629(RSP) (1),

| — | ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Čehijas parlamenta Senāts, Spānijas parlaments un Portugāles parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā pamatotos atzinumus, kurus saskaņā ar 2. protokolu par subsidiaritātes principa un proporcionalitātes principa piemērošanu iesniedzis Čehijas parlamenta Senāts, Spānijas parlaments un Portugāles parlaments un kuros norādīts, ka leģislatīvā akta projekts neatbilst subsidiaritātes principam,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 19. oktobra atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 19. oktobra atzinumu (2),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas atzinumu,

| — | ņemot vērā Eiropas Brīvprātīgā darba gada (2011. gads) Politikas programmas brīvprātīgajam darbam Eiropā (PAVE) dokumentu un ar to saistīto EYV2011 5 gadu pārskatīšanu, sākot no 2015. gada, “Helping Hands”; |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Brīvprātīgā darba gada (2011. gads) Politikas programmas brīvprātīgajam darbam Eiropā (PAVE) dokumentu un ar to saistīto EYV2011 5 gadu pārskatīšanu, sākot no 2015. gada, “Helping Hands”;

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 27. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 27. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Budžeta komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0060/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Kultūras un izglītības komitejas ziņojumu, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas, Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas, Budžeta komitejas, Reģionālās attīstības komitejas un Lauksaimniecības un lauku attīstības komitejas atzinumus (A8-0060/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Eiropas Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo deklarāciju, kas pievienota šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | ņem vērā Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 298, 23.8.2018., 68. lpp.

(2)  OV C 81, 2.3.2018., 160. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0102

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... ar ko paredz Eiropas Solidaritātes korpusa tiesisko regulējumu un groza Regulu (ES) Nr. 1288/2013, Regulu (ES) Nr. 1293/2013 un Lēmumu Nr. 1313/2013/ES

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1475.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS KOPĪGAIS PAZIŅOJUMS

Neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, 80 % no programmas īstenošanai atvēlētā budžeta 2019. un 2020. gadā būtu jādara pieejami, izmantojot konkrētas pārdales saskaņā ar 2014.–2020. gada daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 1.a apakškategoriju (Konkurētspēja izaugsmei un nodarbinātībai) un pārdales no Savienības civilās aizsardzības mehānisma un programmas LIFE. Tomēr no programmas “Erasmus +”netiek veiktas nekādas turpmākas pārdales papildus Komisijas priekšlikumā (COM(2017)0262) minētajai summai EUR 231 800 000.

Atlikušie 20 % no budžeta programmas īstenošanai 2019. un 2020. gadā būtu jāgūst no pieejamām rezervēm saskaņā ar 2014.–2020. gada DFS 1.a apakškategoriju.

Pastāv vienota izpratne par to, ka Komisija nodrošinās, ka vajadzīgās apropriācijas tiek darītas pieejamas, izmantojot parasto ikgadējo budžeta procedūru līdzsvarotā un pārdomātā veidā.

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

Komisija apstiprina, ka apropriāciju no tehniskās palīdzības resursiem izmantošana pēc Komisijas iniciatīvas saskaņā ar Kopīgo noteikumu regulu (jo īpaši saistībā ar pārvietojumiem no Eiropas Sociālā fonda un Eiropas Lauksaimniecības fonda lauku attīstībai), lai finansētu Eiropas Solidaritātes korpusu 2018. gadā, Komisija neizmantos kā precedentu laikposma pēc 2020. gada priekšlikumam par Eiropas Solidaritātes korpusu (COM(2018)0440).

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/225 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/225

---

P8_TA(2018)0329

Strukturālo reformu atbalsta programma: finansējums un vispārīgais mērķis ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko groza Regulu (ES) 2017/825, lai palielinātu Strukturālo reformu atbalsta programmas finansējumu un pielāgotu tās vispārīgo mērķi (COM(2017)0825 – C8-0433/2017 – 2017/0334(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2019/C 433/31)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0825), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0825),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 175. pantu un 197. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0433/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 175. pantu un 197. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0433/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. marta atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 14. marta atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 3. aprīļa atzinumu (2), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionu komitejas 2018. gada 3. aprīļa atzinumu (2),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 18. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 18. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A8-0227/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reģionālās attīstības komitejas ziņojumu un Budžeta komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas, kā arī Nodarbinātības un sociālo lietu komitejas atzinumus (A8-0227/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | apstiprina Parlamenta, Padomes un Komisijas kopīgo paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

2.

| 3. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumu, kas pievienots šai rezolūcijai; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

5.

---

(1)  OV C 237, 6.7.2018., 53. lpp.

(2)  OV C 247, 13.7.2018., 54. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0334

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 11. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko groza Regulu (ES) 2017/825, lai palielinātu Strukturālo reformu atbalsta programmas finansējumu un pielāgotu tās vispārīgo mērķi

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1671.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

EIROPAS PARLAMENTA, PADOMES UN KOMISIJAS KOPĪGS PAZIŅOJUMS

Attiecībā uz Strukturālo reformu atbalsta programmas finansējuma palielinājuma finansēšanu un neskarot budžeta lēmējinstitūcijas pilnvaras, Eiropas Parlaments, Padome un Komisija ir vienojušies šādi:

| 1. | EUR 40 miljonus finansēs no DFS 1.b izdevumu kategorijā (Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija) iekļautās Strukturālo reformu atbalsta programmas budžeta pozīcijas (13 08 01), saskaņā ar LESD 314. pantu īstenotajā budžeta procedūrā izmantojot vispārējo rezervi saistībām atbilstoši DFS regulas (Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013) 14. pantam. |
| --- | --- |

1.

EUR 40 miljonus finansēs no DFS 1.b izdevumu kategorijā (Ekonomikas, sociālā un teritoriālā kohēzija) iekļautās Strukturālo reformu atbalsta programmas budžeta pozīcijas (13 08 01), saskaņā ar LESD 314. pantu īstenotajā budžeta procedūrā izmantojot vispārējo rezervi saistībām atbilstoši DFS regulas (Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013) 14. pantam.

| 2. | EUR 40 miljonus finansēs no DFS 2. izdevumu kategorijā (Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi) iekļautās Strukturālo reformu atbalsta programmas budžeta pozīcijas (13 08 02), šajā izdevumu kategorijā pārdalot līdzekļus, kas nav paredzēti tehniskajai palīdzībai un lauku attīstībai, un neizmantojot rezerves. Konkrēti šādu pārdalāmu līdzekļu avoti tiks precīzāk norādīti laika gaitā, ņemot vērā budžeta procedūrā notiekošās sarunas par 2019. gada budžetu. |
| --- | --- |

2.

EUR 40 miljonus finansēs no DFS 2. izdevumu kategorijā (Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi) iekļautās Strukturālo reformu atbalsta programmas budžeta pozīcijas (13 08 02), šajā izdevumu kategorijā pārdalot līdzekļus, kas nav paredzēti tehniskajai palīdzībai un lauku attīstībai, un neizmantojot rezerves. Konkrēti šādu pārdalāmu līdzekļu avoti tiks precīzāk norādīti laika gaitā, ņemot vērā budžeta procedūrā notiekošās sarunas par 2019. gada budžetu.

---

KOMISIJAS PAZIŅOJUMS

(kurš jāpublicē OV C sērijā)

Komisija 2019. gada vispārējā budžeta projekta grozījumu vēstulē noteiks un ierosinās pārvietot 40 miljonus euro daudzgadu finanšu shēmas (DFS) 2. izdevumu kategorijā (Ilgtspējīga izaugsme: dabas resursi.

Saskaņā ar LESD 314. pantu 2020. gada budžeta procedūras ietvaros Komisija plāno ierosināt vispārējās rezerves saistībām izmantošanu atbilstoši DFS regulas (Regula (ES, Euratom) Nr. 1311/2013) 14. pantam.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/228 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/228

---

P8_TA(2018)0330

Euratom programma, kas papildina pamatprogrammu "Apvārsnis 2020"*

Eiropas Parlamenta 2018. gada 11. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Padomes regulai par Eiropas Atomenerģijas kopienas pētniecības un mācību programmu 2019.–2020. gadam, kas papildina pētniecības un inovācijas pamatprogrammu “Apvārsnis 2020”(COM(2017)0698 – C8-0009/2018 – 2017/0312(NLE))

(Apspriešanās)

(2019/C 433/32)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2017)0698), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Padomei (COM(2017)0698),

| — | ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0009/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 7. pantu, saskaņā ar kuru Padome ar to ir apspriedusies (C8-0009/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0258/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ziņojumu (A8-0258/2018),

| 1. | apstiprina grozīto Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Komisiju attiecīgi grozīt savu priekšlikumu saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 293. panta 2. punktu un Eiropas Atomenerģijas kopienas dibināšanas līguma 106.a pantu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

3.

| 4. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Komisijas priekšlikumu; |
| --- | --- |

4.

| 5. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai. |
| --- | --- |

5.

Grozījums Nr. 1

Regulas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (4) | Lai Kopienas līmenī nodrošinātu kodolpētījumu nepārtrauktību, ir jāizveido Kopienas pētniecības un mācību programma laikposmam no 2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ("Euratom programma"). Euratom programmas mērķiem vajadzētu būt tādiem pašiem kā 2014.–2018. gada programmas mērķiem, atbalstīt tos pašus pasākumus un izmantot to pašu īstenošanas veidu, kas apliecinājis savu efektivitāti un lietderību programmas mērķu sasniegšanā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Lai Kopienas līmenī nodrošinātu kodolpētījumu nepārtrauktību, ir jāizveido Kopienas pētniecības un mācību programma laikposmam no 2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ("Euratom programma"). Euratom programmas mērķiem vajadzētu būt tādiem pašiem kā 2014.–2018. gada programmas mērķiem, atbalstīt tos pašus pasākumus un izmantot to pašu īstenošanas veidu, kas apliecinājis savu efektivitāti un lietderību programmas mērķu sasniegšanā.

| (4) | Lai Kopienas līmenī nodrošinātu kodolpētījumu nepārtrauktību
  un sasniegtu šīs jomas mērķus
  , ir jāizveido Kopienas pētniecības un mācību programma laikposmam no 2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ("Euratom programma"). Euratom programmas mērķiem vajadzētu būt tādiem pašiem kā 2014.–2018. gada programmas mērķiem, atbalstīt tos pašus pasākumus un izmantot to pašu īstenošanas veidu, kas apliecinājis savu efektivitāti un lietderību programmas mērķu sasniegšanā. |
| --- | --- |

(4)

Lai Kopienas līmenī nodrošinātu kodolpētījumu nepārtrauktību
  un sasniegtu šīs jomas mērķus
  , ir jāizveido Kopienas pētniecības un mācību programma laikposmam no 2019. gada 1. janvāra līdz 2020. gada 31. decembrim ("Euratom programma"). Euratom programmas mērķiem vajadzētu būt tādiem pašiem kā 2014.–2018. gada programmas mērķiem, atbalstīt tos pašus pasākumus un izmantot to pašu īstenošanas veidu, kas apliecinājis savu efektivitāti un lietderību programmas mērķu sasniegšanā.

Grozījums Nr. 2

Regulas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (6) | Neatkarīgi no kodolenerģijas iespējamās ietekmes uz energoapgādi un ekonomikas attīstību smagas kodolavārijas var apdraudēt cilvēku veselību. Tāpēc Euratom programmā pēc iespējas lielāka uzmanība būtu jāpievērš kodoldrošuma un – vajadzības gadījumā – kodoldrošības aspektiem, ar kuriem nodarbojas Kopīgais pētniecības centrs ("JRC"). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Neatkarīgi no kodolenerģijas iespējamās ietekmes uz energoapgādi un ekonomikas attīstību smagas kodolavārijas var apdraudēt cilvēku veselību. Tāpēc Euratom programmā pēc iespējas lielāka uzmanība būtu jāpievērš kodoldrošuma un – vajadzības gadījumā – kodoldrošības aspektiem, ar kuriem nodarbojas Kopīgais pētniecības centrs ("JRC").

| (6) | Neatkarīgi no kodolenerģijas iespējamās ietekmes uz energoapgādi un ekonomikas attīstību smagas kodolavārijas var
  vidējā termiņā un ilgtermiņā
  apdraudēt cilvēku veselību
  un vidi
  . Tāpēc Euratom programmā pēc iespējas lielāka uzmanība būtu jāpievērš kodoldrošuma un – vajadzības gadījumā – kodoldrošības aspektiem, ar kuriem nodarbojas Kopīgais pētniecības centrs ("JRC"). |
| --- | --- |

(6)

Neatkarīgi no kodolenerģijas iespējamās ietekmes uz energoapgādi un ekonomikas attīstību smagas kodolavārijas var
  vidējā termiņā un ilgtermiņā
  apdraudēt cilvēku veselību
  un vidi
  . Tāpēc Euratom programmā pēc iespējas lielāka uzmanība būtu jāpievērš kodoldrošuma un – vajadzības gadījumā – kodoldrošības aspektiem, ar kuriem nodarbojas Kopīgais pētniecības centrs ("JRC").

Grozījums Nr. 3

Regulas priekšlikums

7. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (7) | Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns ("SET plāns"), kas izklāstīts 2008. gada 28. februārī Briselē notikušās Padomes sanāksmes secinājumos, paātrina
  daudzveidīgu
  mazoglekļa tehnoloģiju
  izstrādi
  . Eiropadome 2011. gada 4. februāra sanāksmē vienojās, ka Savienība un tās dalībvalstis veicinās ieguldījumus atjaunojamo energoresursu un drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa tehnoloģiju jomās un galveno uzmanību pievērsīs SET plānā noteikto tehnoloģiju prioritāšu īstenošanai. Katra dalībvalsts var brīvi izvēlēties, kāda veida tehnoloģijas tā vēlas atbalstīt. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(7)

Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns ("SET plāns"), kas izklāstīts 2008. gada 28. februārī Briselē notikušās Padomes sanāksmes secinājumos, paātrina
  daudzveidīgu
  mazoglekļa tehnoloģiju
  izstrādi
  . Eiropadome 2011. gada 4. februāra sanāksmē vienojās, ka Savienība un tās dalībvalstis veicinās ieguldījumus atjaunojamo energoresursu un drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa tehnoloģiju jomās un galveno uzmanību pievērsīs SET plānā noteikto tehnoloģiju prioritāšu īstenošanai. Katra dalībvalsts var brīvi izvēlēties, kāda veida tehnoloģijas tā vēlas atbalstīt.

| (7) | Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns ("SET plāns"), kas izklāstīts 2008. gada 28. februārī Briselē notikušās Padomes sanāksmes secinājumos, paātrina
  inovācijas procesu Eiropas moderno
  mazoglekļa tehnoloģiju
  jomā
  . Eiropadome 2011. gada 4. februāra sanāksmē vienojās, ka Savienība un tās dalībvalstis veicinās ieguldījumus atjaunojamo energoresursu un drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa tehnoloģiju,
  tostarp kodolenerģētikas
  , jomās un galveno uzmanību pievērsīs SET plānā noteikto tehnoloģiju prioritāšu īstenošanai.
  SET plāna 10. darbības (kodolenerģētika) mērķis ir uzturēt augstu drošuma līmeni kodolreaktoros un saistītajos degvielas ciklos ekspluatācijas un ekspluatācijas pārtraukšanas laikā, vienlaikus uzlabojot šo iekārtu efektivitāti
  . Katra dalībvalsts var brīvi izvēlēties, kāda veida tehnoloģijas tā vēlas atbalstīt. |
| --- | --- |

(7)

Eiropas Energotehnoloģiju stratēģiskais plāns ("SET plāns"), kas izklāstīts 2008. gada 28. februārī Briselē notikušās Padomes sanāksmes secinājumos, paātrina
  inovācijas procesu Eiropas moderno
  mazoglekļa tehnoloģiju
  jomā
  . Eiropadome 2011. gada 4. februāra sanāksmē vienojās, ka Savienība un tās dalībvalstis veicinās ieguldījumus atjaunojamo energoresursu un drošu un ilgtspējīgu mazoglekļa tehnoloģiju,
  tostarp kodolenerģētikas
  , jomās un galveno uzmanību pievērsīs SET plānā noteikto tehnoloģiju prioritāšu īstenošanai.
  SET plāna 10. darbības (kodolenerģētika) mērķis ir uzturēt augstu drošuma līmeni kodolreaktoros un saistītajos degvielas ciklos ekspluatācijas un ekspluatācijas pārtraukšanas laikā, vienlaikus uzlabojot šo iekārtu efektivitāti
  . Katra dalībvalsts var brīvi izvēlēties, kāda veida tehnoloģijas tā vēlas atbalstīt.

Grozījums Nr. 4

Regulas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (8) | Tā kā visās dalībvalstīs ir kodoliekārtas vai arī tās izmanto radioaktīvus materiālus, jo īpaši medicīniskiem nolūkiem, Padome 2008. gada 1. un 2. decembrī Briselē notikušās sanāksmes secinājumos ir atzinusi, ka pastāvīgi ir nepieciešams apgūt jaunas prasmes kodolenerģijas jomā, jo īpaši nodrošinot atbilstošu izglītību un apmācību,
  kas saistīta ar pētniecību un tiek koordinēta Kopienas līmenī
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Tā kā visās dalībvalstīs ir kodoliekārtas vai arī tās izmanto radioaktīvus materiālus, jo īpaši medicīniskiem nolūkiem, Padome 2008. gada 1. un 2. decembrī Briselē notikušās sanāksmes secinājumos ir atzinusi, ka pastāvīgi ir nepieciešams apgūt jaunas prasmes kodolenerģijas jomā, jo īpaši nodrošinot atbilstošu izglītību un apmācību,
  kas saistīta ar pētniecību un tiek koordinēta Kopienas līmenī
  .

| (8) | Tā kā visās dalībvalstīs ir kodoliekārtas vai arī tās izmanto radioaktīvus materiālus, jo īpaši medicīniskiem nolūkiem, Padome 2008. gada 1. un 2. decembrī Briselē notikušās sanāksmes secinājumos ir atzinusi, ka pastāvīgi ir nepieciešams apgūt jaunas prasmes kodolenerģijas jomā, jo īpaši nodrošinot atbilstošu izglītību un apmācību
  visos līmeņos un pienācīgu koordināciju ar Eiropas līmeņa pētniecības projektiem
  . |
| --- | --- |

(8)

Tā kā visās dalībvalstīs ir kodoliekārtas vai arī tās izmanto radioaktīvus materiālus, jo īpaši medicīniskiem nolūkiem, Padome 2008. gada 1. un 2. decembrī Briselē notikušās sanāksmes secinājumos ir atzinusi, ka pastāvīgi ir nepieciešams apgūt jaunas prasmes kodolenerģijas jomā, jo īpaši nodrošinot atbilstošu izglītību un apmācību
  visos līmeņos un pienācīgu koordināciju ar Eiropas līmeņa pētniecības projektiem
  .

Grozījums Nr. 5

Regulas priekšlikums

9. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (9) | Lai gan katra dalībvalsts pati izvēlas, vai izmantot kodolenerģiju, ir arī atzīts, ka
  kodolenerģijas loma dažādās dalībvalstīs atšķiras
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(9)

Lai gan katra dalībvalsts pati izvēlas, vai izmantot kodolenerģiju, ir arī atzīts, ka
  kodolenerģijas loma dažādās dalībvalstīs atšķiras
  .

| (9) | Lai gan katra dalībvalsts pati izvēlas, vai izmantot kodolenerģiju, ir arī atzīts, ka
  kodolpētniecībai visās dalībvalstīs ir liela nozīme ne tikai cilvēku veselības jomā
  . |
| --- | --- |

(9)

Lai gan katra dalībvalsts pati izvēlas, vai izmantot kodolenerģiju, ir arī atzīts, ka
  kodolpētniecībai visās dalībvalstīs ir liela nozīme ne tikai cilvēku veselības jomā
  .

Grozījums Nr. 6

Regulas priekšlikums

11. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (11) | Lai kodolsintēze kļūtu par reālu iespēju komerciālai enerģijas ražošanai, pirmkārt, ir nepieciešams veiksmīgi un savlaicīgi pabeigt ITER būvniecību un sākt tā ekspluatāciju. Otrkārt, ir jāizstrādā vērienīgs un tajā pašā laikā reālistisks ceļvedis elektroenerģijas ražošanai laikposmā līdz 2050. gadam. Lai sasniegtu šos mērķus, Eiropas kodolsintēzes programmai ir jābūt orientētai uz kopīgu pasākumu programmu šā ceļveža īstenošanai. Lai nosargātu panākumus, kas jau ir gūti pašlaik notiekošajās kodolsintēzes pētniecības pasākumos, kā arī lai garantētu ilgtermiņa ieguldījumu, ko sniedz kodolsintēzē ieinteresētās personas, un šo personu savstarpēju sadarbību, būtu jānodrošina Kopienas atbalsta nepārtrauktība. Lielāks uzsvars būtu jāliek galvenokārt uz pasākumiem, ar kuriem atbalsta ITER, tomēr arī uz virzību uz demonstrācijas reaktora izveidi, tostarp – vajadzības gadījumā – privātā sektora ciešāku iesaistīšanos. Šāda racionalizācija un pārorientēšanās būtu jāveic, neapdraudot Eiropas vadošo lomu kodolsintēzes zinātniskajās aprindās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(11)

Lai kodolsintēze kļūtu par reālu iespēju komerciālai enerģijas ražošanai, pirmkārt, ir nepieciešams veiksmīgi un savlaicīgi pabeigt ITER būvniecību un sākt tā ekspluatāciju. Otrkārt, ir jāizstrādā vērienīgs un tajā pašā laikā reālistisks ceļvedis elektroenerģijas ražošanai laikposmā līdz 2050. gadam. Lai sasniegtu šos mērķus, Eiropas kodolsintēzes programmai ir jābūt orientētai uz kopīgu pasākumu programmu šā ceļveža īstenošanai. Lai nosargātu panākumus, kas jau ir gūti pašlaik notiekošajās kodolsintēzes pētniecības pasākumos, kā arī lai garantētu ilgtermiņa ieguldījumu, ko sniedz kodolsintēzē ieinteresētās personas, un šo personu savstarpēju sadarbību, būtu jānodrošina Kopienas atbalsta nepārtrauktība. Lielāks uzsvars būtu jāliek galvenokārt uz pasākumiem, ar kuriem atbalsta ITER, tomēr arī uz virzību uz demonstrācijas reaktora izveidi, tostarp – vajadzības gadījumā – privātā sektora ciešāku iesaistīšanos. Šāda racionalizācija un pārorientēšanās būtu jāveic, neapdraudot Eiropas vadošo lomu kodolsintēzes zinātniskajās aprindās.

| (11) | Lai kodolsintēze kļūtu par reālu iespēju komerciālai enerģijas ražošanai, pirmkārt, ir nepieciešams veiksmīgi un savlaicīgi pabeigt ITER būvniecību un sākt tā ekspluatāciju,
  un EURATOM programma var sniegt būtisku ieguldījumu
  . Otrkārt, ir jāizstrādā vērienīgs un tajā pašā laikā reālistisks ceļvedis elektroenerģijas ražošanai laikposmā līdz 2050. gadam. Lai sasniegtu šos mērķus, Eiropas kodolsintēzes programmai ir jābūt orientētai uz kopīgu pasākumu programmu šā ceļveža īstenošanai. Lai nosargātu panākumus, kas jau ir gūti pašlaik notiekošajās kodolsintēzes pētniecības pasākumos, kā arī lai garantētu ilgtermiņa ieguldījumu, ko sniedz kodolsintēzē ieinteresētās personas, un šo personu savstarpēju sadarbību, būtu jānodrošina Kopienas
  ilgtermiņa
  atbalsta nepārtrauktība. Lielāks uzsvars būtu jāliek galvenokārt uz pasākumiem, ar kuriem atbalsta ITER, tomēr arī uz virzību uz demonstrācijas reaktora izveidi, tostarp – vajadzības gadījumā – privātā sektora ciešāku iesaistīšanos. Šāda racionalizācija un pārorientēšanās būtu jāveic, neapdraudot Eiropas vadošo lomu kodolsintēzes zinātniskajās aprindās. |
| --- | --- |

(11)

Lai kodolsintēze kļūtu par reālu iespēju komerciālai enerģijas ražošanai, pirmkārt, ir nepieciešams veiksmīgi un savlaicīgi pabeigt ITER būvniecību un sākt tā ekspluatāciju,
  un EURATOM programma var sniegt būtisku ieguldījumu
  . Otrkārt, ir jāizstrādā vērienīgs un tajā pašā laikā reālistisks ceļvedis elektroenerģijas ražošanai laikposmā līdz 2050. gadam. Lai sasniegtu šos mērķus, Eiropas kodolsintēzes programmai ir jābūt orientētai uz kopīgu pasākumu programmu šā ceļveža īstenošanai. Lai nosargātu panākumus, kas jau ir gūti pašlaik notiekošajās kodolsintēzes pētniecības pasākumos, kā arī lai garantētu ilgtermiņa ieguldījumu, ko sniedz kodolsintēzē ieinteresētās personas, un šo personu savstarpēju sadarbību, būtu jānodrošina Kopienas
  ilgtermiņa
  atbalsta nepārtrauktība. Lielāks uzsvars būtu jāliek galvenokārt uz pasākumiem, ar kuriem atbalsta ITER, tomēr arī uz virzību uz demonstrācijas reaktora izveidi, tostarp – vajadzības gadījumā – privātā sektora ciešāku iesaistīšanos. Šāda racionalizācija un pārorientēšanās būtu jāveic, neapdraudot Eiropas vadošo lomu kodolsintēzes zinātniskajās aprindās.

Grozījums Nr. 7

Regulas priekšlikums

12. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (12) | JRC būtu jāturpina sniegt neatkarīgu, uz patērētājiem orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu Kopienas politikas virzienu formulēšanai, izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai, jo īpaši kodoldrošuma
  un
  kodoldrošības pētniecības un mācību jomā. Lai optimizētu cilvēkresursus un novērstu pētniecības dublēšanos Savienībā, būtu jāanalizē ikviens jauns pasākums, ko veic JRC, lai pārbaudītu tā atbilstību pasākumiem, kuri jau tiek veikti dalībvalstīs. Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"drošības aspektiem būtu jāaprobežojas tikai ar JRC tiešajām darbībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(12)

JRC būtu jāturpina sniegt neatkarīgu, uz patērētājiem orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu Kopienas politikas virzienu formulēšanai, izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai, jo īpaši kodoldrošuma
  un
  kodoldrošības pētniecības un mācību jomā. Lai optimizētu cilvēkresursus un novērstu pētniecības dublēšanos Savienībā, būtu jāanalizē ikviens jauns pasākums, ko veic JRC, lai pārbaudītu tā atbilstību pasākumiem, kuri jau tiek veikti dalībvalstīs. Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"drošības aspektiem būtu jāaprobežojas tikai ar JRC tiešajām darbībām.

| (12) | JRC būtu jāturpina sniegt neatkarīgu, uz patērētājiem orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu Kopienas politikas virzienu formulēšanai, izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai, jo īpaši kodoldrošuma, kodoldrošības,
  drošības kontroles un kodolieroču neizplatīšanas
  pētniecības un mācību jomā. Lai optimizētu cilvēkresursus un novērstu pētniecības dublēšanos Savienībā, būtu jāanalizē ikviens jauns pasākums, ko veic JRC, lai pārbaudītu tā atbilstību pasākumiem, kuri jau tiek veikti dalībvalstīs. Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"drošības aspektiem būtu jāaprobežojas tikai ar JRC tiešajām darbībām. |
| --- | --- |

(12)

JRC būtu jāturpina sniegt neatkarīgu, uz patērētājiem orientētu zinātnisko un tehnoloģisko atbalstu Kopienas politikas virzienu formulēšanai, izstrādei, īstenošanai un uzraudzībai, jo īpaši kodoldrošuma, kodoldrošības,
  drošības kontroles un kodolieroču neizplatīšanas
  pētniecības un mācību jomā. Lai optimizētu cilvēkresursus un novērstu pētniecības dublēšanos Savienībā, būtu jāanalizē ikviens jauns pasākums, ko veic JRC, lai pārbaudītu tā atbilstību pasākumiem, kuri jau tiek veikti dalībvalstīs. Pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"drošības aspektiem būtu jāaprobežojas tikai ar JRC tiešajām darbībām.

Grozījums Nr. 8

Regulas priekšlikums

14. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (14) | Visu tās dalībvalstu interesēs Savienības loma ir izstrādāt satvaru, lai sniegtu atbalstu kopīgiem progresīviem pētījumiem, zināšanu radīšanai un zināšanu saglabāšanai saistībā ar kodolskaldīšanas tehnoloģijām, īpaši uzsverot drošumu, drošību, aizsardzību pret radiāciju un kodolieroču neizplatīšanu. Tam vajadzīgi neatkarīgi zinātniski pierādījumi, un JRC tajā var dot būtisku ieguldījumu. Tas ir atzīts 2010. gada 6. oktobra Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Stratēģijas "Eiropa 2020"pamatiniciatīva "Inovācijas savienība"", kurā Komisija pauda nodomu ar JRC palīdzību stiprināt zinātniskos pierādījumus saistībā ar politikas veidošanu. JRC ierosina šī uzdevuma veikšanā savu kodoldrošuma un kodoldrošības pētniecību orientēt uz Savienības politikas prioritātēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(14)

Visu tās dalībvalstu interesēs Savienības loma ir izstrādāt satvaru, lai sniegtu atbalstu kopīgiem progresīviem pētījumiem, zināšanu radīšanai un zināšanu saglabāšanai saistībā ar kodolskaldīšanas tehnoloģijām, īpaši uzsverot drošumu, drošību, aizsardzību pret radiāciju un kodolieroču neizplatīšanu. Tam vajadzīgi neatkarīgi zinātniski pierādījumi, un JRC tajā var dot būtisku ieguldījumu. Tas ir atzīts 2010. gada 6. oktobra Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Stratēģijas "Eiropa 2020"pamatiniciatīva "Inovācijas savienība"", kurā Komisija pauda nodomu ar JRC palīdzību stiprināt zinātniskos pierādījumus saistībā ar politikas veidošanu. JRC ierosina šī uzdevuma veikšanā savu kodoldrošuma un kodoldrošības pētniecību orientēt uz Savienības politikas prioritātēm.

| (14) | Visu tās dalībvalstu interesēs Savienības loma ir izstrādāt satvaru, lai sniegtu atbalstu kopīgiem progresīviem pētījumiem, zināšanu radīšanai un zināšanu saglabāšanai saistībā ar kodolskaldīšanas tehnoloģijām, īpaši uzsverot drošumu, drošību,
  kodolatkritumu pārstrādi
  , aizsardzību pret radiāciju un kodolieroču neizplatīšanu. Tam vajadzīgi neatkarīgi zinātniski pierādījumi, un JRC tajā var dot būtisku ieguldījumu. Tas ir atzīts 2010. gada 6. oktobra Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Stratēģijas "Eiropa 2020"pamatiniciatīva "Inovācijas savienība"", kurā Komisija pauda nodomu ar JRC palīdzību stiprināt zinātniskos pierādījumus saistībā ar politikas veidošanu. JRC ierosina šī uzdevuma veikšanā savu kodoldrošuma un kodoldrošības pētniecību orientēt uz Savienības politikas prioritātēm. |
| --- | --- |

(14)

Visu tās dalībvalstu interesēs Savienības loma ir izstrādāt satvaru, lai sniegtu atbalstu kopīgiem progresīviem pētījumiem, zināšanu radīšanai un zināšanu saglabāšanai saistībā ar kodolskaldīšanas tehnoloģijām, īpaši uzsverot drošumu, drošību,
  kodolatkritumu pārstrādi
  , aizsardzību pret radiāciju un kodolieroču neizplatīšanu. Tam vajadzīgi neatkarīgi zinātniski pierādījumi, un JRC tajā var dot būtisku ieguldījumu. Tas ir atzīts 2010. gada 6. oktobra Komisijas paziņojumā Eiropas Parlamentam, Padomei, Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejai un Reģionu komitejai "Stratēģijas "Eiropa 2020"pamatiniciatīva "Inovācijas savienība"", kurā Komisija pauda nodomu ar JRC palīdzību stiprināt zinātniskos pierādījumus saistībā ar politikas veidošanu. JRC ierosina šī uzdevuma veikšanā savu kodoldrošuma un kodoldrošības pētniecību orientēt uz Savienības politikas prioritātēm.

Grozījums Nr. 9

Regulas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (15) | Lai nostiprinātu saikni starp zinātni un sabiedrību un palielinātu sabiedrības uzticēšanos zinātnei, Euratom programmai būtu
  jāveicina
  iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības
  informēta iesaistīšanās
  pētniecības un inovācijas jautājumu risināšanā, veicinot izglītību zinātnes jomā, padarot pieejamāku zinātnisko informāciju, attīstot atbildīgas pētniecības un inovācijas programmas, kurās ņemtas vērā iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības bažas un cerības, un veicinot to līdzdalību Euratom programmas pasākumos. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Lai nostiprinātu saikni starp zinātni un sabiedrību un palielinātu sabiedrības uzticēšanos zinātnei, Euratom programmai būtu
  jāveicina
  iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības
  informēta iesaistīšanās
  pētniecības un inovācijas jautājumu risināšanā, veicinot izglītību zinātnes jomā, padarot pieejamāku zinātnisko informāciju, attīstot atbildīgas pētniecības un inovācijas programmas, kurās ņemtas vērā iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības bažas un cerības, un veicinot to līdzdalību Euratom programmas pasākumos.

| (15) | Lai nostiprinātu saikni starp zinātni un sabiedrību un palielinātu sabiedrības uzticēšanos zinātnei, Euratom programmai būtu
  jānodrošina uzlabota informācijas sniegšana, lai sekmētu
  iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības
  informētu iesaistīšanos
  pētniecības un inovācijas jautājumu risināšanā, veicinot izglītību zinātnes jomā, padarot pieejamāku zinātnisko informāciju, attīstot atbildīgas pētniecības un inovācijas programmas, kurās ņemtas vērā iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības bažas un cerības, un veicinot to līdzdalību Euratom programmas pasākumos. |
| --- | --- |

(15)

Lai nostiprinātu saikni starp zinātni un sabiedrību un palielinātu sabiedrības uzticēšanos zinātnei, Euratom programmai būtu
  jānodrošina uzlabota informācijas sniegšana, lai sekmētu
  iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības
  informētu iesaistīšanos
  pētniecības un inovācijas jautājumu risināšanā, veicinot izglītību zinātnes jomā, padarot pieejamāku zinātnisko informāciju, attīstot atbildīgas pētniecības un inovācijas programmas, kurās ņemtas vērā iedzīvotāju un pilsoniskās sabiedrības bažas un cerības, un veicinot to līdzdalību Euratom programmas pasākumos.

Grozījums Nr. 10

Regulas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (17) | Diskusiju, kas risinājās simpozijā "Kodolskaldīšanas pētniecības priekšrocības un trūkumi attiecībā uz mazoglekļa ekonomiku", kurš tika sagatavots, veicot starpnozaru pētījumu, un kurā cita starpā piedalījās enerģētikas, ekonomikas un sociālo zinātņu jomas eksperti, un kuru kopīgi rīkoja Komisija un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja Briselē 2013. gada 26. un 27. februārī, iznākumā tika atzīta nepieciešamība turpināt kodolpētījumus Eiropas līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Diskusiju, kas risinājās simpozijā "Kodolskaldīšanas pētniecības priekšrocības un trūkumi attiecībā uz mazoglekļa ekonomiku", kurš tika sagatavots, veicot starpnozaru pētījumu, un kurā cita starpā piedalījās enerģētikas, ekonomikas un sociālo zinātņu jomas eksperti, un kuru kopīgi rīkoja Komisija un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja Briselē 2013. gada 26. un 27. februārī, iznākumā tika atzīta nepieciešamība turpināt kodolpētījumus Eiropas līmenī.

| (17) | Diskusiju, kas risinājās simpozijā "Kodolskaldīšanas pētniecības priekšrocības un trūkumi attiecībā uz mazoglekļa ekonomiku", kurš tika sagatavots, veicot starpnozaru pētījumu, un kurā cita starpā piedalījās enerģētikas, ekonomikas un sociālo zinātņu jomas eksperti, un kuru kopīgi rīkoja Komisija un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja Briselē 2013. gada 26. un 27. februārī, iznākumā tika atzīta nepieciešamība turpināt kodolpētījumus,
  tostarp kodolskaldīšanas pētījumus
  , Eiropas līmenī. |
| --- | --- |

(17)

Diskusiju, kas risinājās simpozijā "Kodolskaldīšanas pētniecības priekšrocības un trūkumi attiecībā uz mazoglekļa ekonomiku", kurš tika sagatavots, veicot starpnozaru pētījumu, un kurā cita starpā piedalījās enerģētikas, ekonomikas un sociālo zinātņu jomas eksperti, un kuru kopīgi rīkoja Komisija un Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komiteja Briselē 2013. gada 26. un 27. februārī, iznākumā tika atzīta nepieciešamība turpināt kodolpētījumus,
  tostarp kodolskaldīšanas pētījumus
  , Eiropas līmenī.

Grozījums Nr. 11

Regulas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (18) | Euratom programmai būtu jāpalielina pētnieka profesijas pievilcīgums Savienībā. Pienācīga uzmanība būtu jāvelta Eiropas Pētnieku hartai un Rīcības kodeksam pētnieku pieņemšanai (1), kā arī citiem atbilstīgiem atsauces pamatdokumentiem, kas noteikti saistībā ar Eiropas pētniecības telpu, vienlaikus ņemot vērā, ka to ievērošana ir brīvprātīga. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Euratom programmai būtu jāpalielina pētnieka profesijas pievilcīgums Savienībā. Pienācīga uzmanība būtu jāvelta Eiropas Pētnieku hartai un Rīcības kodeksam pētnieku pieņemšanai (1), kā arī citiem atbilstīgiem atsauces pamatdokumentiem, kas noteikti saistībā ar Eiropas pētniecības telpu, vienlaikus ņemot vērā, ka to ievērošana ir brīvprātīga.

| (18) | Euratom programmai būtu jāpalielina pētnieka profesijas pievilcīgums Savienībā
  un jāmudina jaunieši iesaistīties pētniecībā šajā jomā.
  Pienācīga uzmanība būtu jāvelta Eiropas Pētnieku hartai un Rīcības kodeksam pētnieku pieņemšanai (2), kā arī citiem atbilstīgiem atsauces pamatdokumentiem, kas noteikti saistībā ar Eiropas pētniecības telpu, vienlaikus ņemot vērā, ka to ievērošana ir brīvprātīga. |
| --- | --- |

(18)

Euratom programmai būtu jāpalielina pētnieka profesijas pievilcīgums Savienībā
  un jāmudina jaunieši iesaistīties pētniecībā šajā jomā.
  Pienācīga uzmanība būtu jāvelta Eiropas Pētnieku hartai un Rīcības kodeksam pētnieku pieņemšanai (2), kā arī citiem atbilstīgiem atsauces pamatdokumentiem, kas noteikti saistībā ar Eiropas pētniecības telpu, vienlaikus ņemot vērā, ka to ievērošana ir brīvprātīga.

Grozījums Nr. 12

Regulas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (19) | Euratom programmas ietvaros
  izstrādāties pasākumi būtu jāvērš uz
  sieviešu un vīriešu līdztiesības
  veicināšanu
  pētniecībā un inovācijā, jo īpaši novēršot dzimumu līdzsvara trūkuma pamatcēloņus, izmantojot pētnieku – gan sieviešu, gan vīriešu – potenciālu pilnā apjomā un
  integrējot dzimuma aspektu projektu saturā
  , lai paaugstinātu pētniecības kvalitāti un veicinātu inovāciju. Vienlaikus pasākumos būtu jācenšas īstenot principus, kas saistīti ar sieviešu un vīriešu līdztiesību un noteikti Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Euratom programmas ietvaros
  izstrādāties pasākumi būtu jāvērš uz
  sieviešu un vīriešu līdztiesības
  veicināšanu
  pētniecībā un inovācijā, jo īpaši novēršot dzimumu līdzsvara trūkuma pamatcēloņus, izmantojot pētnieku – gan sieviešu, gan vīriešu – potenciālu pilnā apjomā un
  integrējot dzimuma aspektu projektu saturā
  , lai paaugstinātu pētniecības kvalitāti un veicinātu inovāciju. Vienlaikus pasākumos būtu jācenšas īstenot principus, kas saistīti ar sieviešu un vīriešu līdztiesību un noteikti Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantā.

| (19) | Euratom programmas ietvaros
  izstrādātajos pasākumos jāievēro
  sieviešu un vīriešu līdztiesības
  principi
  pētniecībā un inovācijā, jo īpaši novēršot dzimumu līdzsvara trūkuma pamatcēloņus, izmantojot pētnieku — gan sieviešu, gan vīriešu — potenciālu pilnā apjomā un
  uzlabojot viņu piekļuvi pētniecības programmām
  , lai paaugstinātu pētniecības kvalitāti un veicinātu inovāciju. Vienlaikus pasākumos būtu jācenšas īstenot principus, kas saistīti ar sieviešu un vīriešu līdztiesību un noteikti Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantā. |
| --- | --- |

(19)

Euratom programmas ietvaros
  izstrādātajos pasākumos jāievēro
  sieviešu un vīriešu līdztiesības
  principi
  pētniecībā un inovācijā, jo īpaši novēršot dzimumu līdzsvara trūkuma pamatcēloņus, izmantojot pētnieku — gan sieviešu, gan vīriešu — potenciālu pilnā apjomā un
  uzlabojot viņu piekļuvi pētniecības programmām
  , lai paaugstinātu pētniecības kvalitāti un veicinātu inovāciju. Vienlaikus pasākumos būtu jācenšas īstenot principus, kas saistīti ar sieviešu un vīriešu līdztiesību un noteikti Līguma par Eiropas Savienību 2. un 3. pantā un Līguma par Eiropas Savienības darbību (LESD) 8. pantā.

Grozījums Nr. 13

Regulas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (20) | Euratom programmas atbalstītajos pētniecības un inovācijas pasākumos būtu jāievēro ētikas pamatprincipi. Vajadzības gadījumā ar enerģiju saistītajos jautājumos būtu jāņem vērā Eiropas grupas par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām atzinumi. Pētniecības pasākumos būtu arī jāņem vērā LESD 13. pants un būtu
  jāsamazina
  dzīvnieku izmantošana pētniecībā un testēšanā, ar nolūku galarezultātā
  aizstāt
  dzīvnieku izmantošanu. Visi pasākumi būtu jāveic,
  augstā
  līmenī nodrošinot cilvēku veselības aizsardzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Euratom programmas atbalstītajos pētniecības un inovācijas pasākumos būtu jāievēro ētikas pamatprincipi. Vajadzības gadījumā ar enerģiju saistītajos jautājumos būtu jāņem vērā Eiropas grupas par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām atzinumi. Pētniecības pasākumos būtu arī jāņem vērā LESD 13. pants un būtu
  jāsamazina
  dzīvnieku izmantošana pētniecībā un testēšanā, ar nolūku galarezultātā
  aizstāt
  dzīvnieku izmantošanu. Visi pasākumi būtu jāveic,
  augstā
  līmenī nodrošinot cilvēku veselības aizsardzību.

| (20) | Euratom programmas atbalstītajos pētniecības un inovācijas pasākumos būtu jāievēro ētikas pamatprincipi. Vajadzības gadījumā ar enerģiju saistītajos jautājumos būtu jāņem vērā Eiropas grupas par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām atzinumi. Pētniecības pasākumos būtu arī jāņem vērā LESD 13. pants un būtu
  jāaizstāj
  dzīvnieku izmantošana pētniecībā un testēšanā, ar nolūku galarezultātā
  aizliegt
  dzīvnieku izmantošanu. Visi pasākumi būtu jāveic,
  visaugstākajā
  līmenī nodrošinot cilvēku veselības aizsardzību. |
| --- | --- |

(20)

Euratom programmas atbalstītajos pētniecības un inovācijas pasākumos būtu jāievēro ētikas pamatprincipi. Vajadzības gadījumā ar enerģiju saistītajos jautājumos būtu jāņem vērā Eiropas grupas par dabaszinātņu ētiku un jaunām tehnoloģijām atzinumi. Pētniecības pasākumos būtu arī jāņem vērā LESD 13. pants un būtu
  jāaizstāj
  dzīvnieku izmantošana pētniecībā un testēšanā, ar nolūku galarezultātā
  aizliegt
  dzīvnieku izmantošanu. Visi pasākumi būtu jāveic,
  visaugstākajā
  līmenī nodrošinot cilvēku veselības aizsardzību.

Grozījums Nr. 14

Regulas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (21) | Būtu arī jāpanāk lielāka ietekme, kombinējot Euratom programmu ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās tajās galvenajās jomās, kur pētniecība un inovācija varētu veicināt Savienības plašāku konkurētspējas mērķu sasniegšanu. Īpaša vērība būtu jāvelta mazo un vidējo uzņēmumu iesaistei. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Būtu arī jāpanāk lielāka ietekme, kombinējot Euratom programmu ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās tajās galvenajās jomās, kur pētniecība un inovācija varētu veicināt Savienības plašāku konkurētspējas mērķu sasniegšanu. Īpaša vērība būtu jāvelta mazo un vidējo uzņēmumu iesaistei.

| (21) | Būtu arī jāpanāk lielāka ietekme, kombinējot Euratom programmu ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās tajās galvenajās jomās, kur pētniecība un inovācija varētu veicināt Savienības plašāku konkurētspējas mērķu sasniegšanu. Īpaša vērība būtu jāvelta mazo un vidējo uzņēmumu iesaistei,
  tostarp jaunu inovatīvu dalībnieku ienākšanai attiecīgajā pētniecības jomā
  . |
| --- | --- |

(21)

Būtu arī jāpanāk lielāka ietekme, kombinējot Euratom programmu ar privātā sektora līdzekļiem publiskā un privātā sektora partnerībās tajās galvenajās jomās, kur pētniecība un inovācija varētu veicināt Savienības plašāku konkurētspējas mērķu sasniegšanu. Īpaša vērība būtu jāvelta mazo un vidējo uzņēmumu iesaistei,
  tostarp jaunu inovatīvu dalībnieku ienākšanai attiecīgajā pētniecības jomā
  .

Grozījums Nr. 15

Regulas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (25) | Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā veicot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini samaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu piedziņu un – vajadzības gadījumā – sankciju piemērošanu. Pārskatītai kontroles stratēģijai, kurā galvenā uzmanība vairs nav veltīta kļūdu īpatsvara mazināšanai, bet gan uz riska novērtēšanu balstītai kontrolei un krāpšanas atklāšanai, būtu jāmazina kontroles slogs dalībniekiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā veicot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu, zaudēto, kļūdaini samaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu piedziņu un – vajadzības gadījumā – sankciju piemērošanu. Pārskatītai kontroles stratēģijai, kurā galvenā uzmanība vairs nav veltīta kļūdu īpatsvara mazināšanai, bet gan uz riska novērtēšanu balstītai kontrolei un krāpšanas atklāšanai, būtu jāmazina kontroles slogs dalībniekiem.

| (25) | Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā veicot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu
  (izmantojot kopīgas revīzijas procedūras)
  , zaudēto, kļūdaini samaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu piedziņu un – vajadzības gadījumā – sankciju piemērošanu. Pārskatītai kontroles stratēģijai, kurā galvenā uzmanība vairs nav veltīta kļūdu īpatsvara mazināšanai, bet gan uz riska novērtēšanu balstītai kontrolei un krāpšanas atklāšanai,
  kas pamatojas uz kopīgiem ES līmeņa principiem un kritērijiem
  , būtu jāmazina kontroles slogs dalībniekiem. |
| --- | --- |

(25)

Savienības finanšu intereses būtu jāaizsargā, visā izdevumu ciklā veicot samērīgus pasākumus, tostarp pārkāpumu novēršanu, atklāšanu un izmeklēšanu
  (izmantojot kopīgas revīzijas procedūras)
  , zaudēto, kļūdaini samaksāto vai nepareizi izlietoto līdzekļu piedziņu un – vajadzības gadījumā – sankciju piemērošanu. Pārskatītai kontroles stratēģijai, kurā galvenā uzmanība vairs nav veltīta kļūdu īpatsvara mazināšanai, bet gan uz riska novērtēšanu balstītai kontrolei un krāpšanas atklāšanai,
  kas pamatojas uz kopīgiem ES līmeņa principiem un kritērijiem
  , būtu jāmazina kontroles slogs dalībniekiem.

Grozījums Nr. 16

Regulas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (26) | Ir svarīgi nodrošināt Euratom programmas pareizu finanšu pārvaldību un tās īstenošanu visefektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā veidā, vienlaikus arī nodrošinot juridisko noteiktību un
  tās
  pieejamību visiem dalībniekiem. Ir jānodrošina atbilstība attiecīgajiem noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ("Finanšu regula") (3) un vienkāršošanas un labāka regulējuma prasībām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Ir svarīgi nodrošināt Euratom programmas pareizu finanšu pārvaldību un tās īstenošanu visefektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā veidā, vienlaikus arī nodrošinot juridisko noteiktību un
  tās
  pieejamību visiem dalībniekiem. Ir jānodrošina atbilstība attiecīgajiem noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ("Finanšu regula") (3) un vienkāršošanas un labāka regulējuma prasībām.

| (26) | Ir svarīgi nodrošināt Euratom programmas pareizu finanšu pārvaldību un tās īstenošanu visefektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā veidā, vienlaikus arī nodrošinot juridisko noteiktību un
  pienācīgi informējot potenciālos saņēmējus, lai palielinātu
  pieejamību visiem dalībniekiem. Ir jānodrošina atbilstība attiecīgajiem noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ("Finanšu regula") (4) un vienkāršošanas un labāka regulējuma prasībām. |
| --- | --- |

(26)

Ir svarīgi nodrošināt Euratom programmas pareizu finanšu pārvaldību un tās īstenošanu visefektīvākajā un lietotājam draudzīgākajā veidā, vienlaikus arī nodrošinot juridisko noteiktību un
  pienācīgi informējot potenciālos saņēmējus, lai palielinātu
  pieejamību visiem dalībniekiem. Ir jānodrošina atbilstība attiecīgajiem noteikumiem Eiropas Parlamenta un Padomes Regulā (ES, Euratom) Nr. 966/2012 ("Finanšu regula") (4) un vienkāršošanas un labāka regulējuma prasībām.

Grozījums Nr. 17

Regulas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (33) | Lai sasniegtu Euratom programmas mērķus attiecīgajās jomās, ir vajadzīgs atbalsts transversāliem pasākumiem – gan Euratom programmas ietvaros, gan apvienojumā ar pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"pasākumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Lai sasniegtu Euratom programmas mērķus attiecīgajās jomās, ir vajadzīgs atbalsts transversāliem pasākumiem – gan Euratom programmas ietvaros, gan apvienojumā ar pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"pasākumiem.

| (33) | Lai sasniegtu Euratom programmas mērķus attiecīgajās jomās, ir vajadzīgs atbalsts transversāliem pasākumiem — gan Euratom programmas ietvaros, gan apvienojumā ar pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"pasākumiem,
  piemēram, Marie Skłodowska Curie vārdā nosauktās darbības pētnieku mobilitātes atbalstam
  . |
| --- | --- |

(33)

Lai sasniegtu Euratom programmas mērķus attiecīgajās jomās, ir vajadzīgs atbalsts transversāliem pasākumiem — gan Euratom programmas ietvaros, gan apvienojumā ar pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"pasākumiem,
  piemēram, Marie Skłodowska Curie vārdā nosauktās darbības pētnieku mobilitātes atbalstam
  .

Grozījums Nr. 18

Regulas priekšlikums

3. pants – 1. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 1.   Euratom programmas vispārīgais mērķis ir īstenot kodolpētniecības un mācību pasākumus, uzsvaru liekot uz nepārtrauktu kodoldrošuma, kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju uzlabošanu, jo īpaši, lai
  potenciāli
  veicinātu energosistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju ilgtermiņā. Vispārīgo mērķi īsteno, veicot I pielikumā precizētos pasākumus, kas izpaužas kā tiešas un netiešas darbības, ar kurām sasniedz šā panta 2. un 3. punktā noteiktos konkrētos mērķus. | | 1.   Euratom programmas vispārīgais mērķis ir īstenot kodolpētniecības un mācību pasākumus, uzsvaru liekot uz nepārtrauktu kodoldrošuma, kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju uzlabošanu, jo īpaši, lai veicinātu energosistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju ilgtermiņā. Vispārīgo mērķi īsteno, veicot I pielikumā precizētos pasākumus, kas izpaužas kā tiešas un netiešas darbības, ar kurām sasniedz šā panta 2. un 3. punktā noteiktos konkrētos mērķus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1.   Euratom programmas vispārīgais mērķis ir īstenot kodolpētniecības un mācību pasākumus, uzsvaru liekot uz nepārtrauktu kodoldrošuma, kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju uzlabošanu, jo īpaši, lai
  potenciāli
  veicinātu energosistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju ilgtermiņā. Vispārīgo mērķi īsteno, veicot I pielikumā precizētos pasākumus, kas izpaužas kā tiešas un netiešas darbības, ar kurām sasniedz šā panta 2. un 3. punktā noteiktos konkrētos mērķus.

1.   Euratom programmas vispārīgais mērķis ir īstenot kodolpētniecības un mācību pasākumus, uzsvaru liekot uz nepārtrauktu kodoldrošuma, kodoldrošības un aizsardzības pret radiāciju uzlabošanu, jo īpaši, lai veicinātu energosistēmas drošu, efektīvu un nekaitīgu dekarbonizāciju ilgtermiņā. Vispārīgo mērķi īsteno, veicot I pielikumā precizētos pasākumus, kas izpaužas kā tiešas un netiešas darbības, ar kurām sasniedz šā panta 2. un 3. punktā noteiktos konkrētos mērķus.

Grozījums Nr. 19

Grozījums Nr. 19

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (a) | atbalstīt kodolsistēmu drošumu; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

atbalstīt kodolsistēmu drošumu;

| (a) | atbalstīt kodolsistēmu drošumu,
  tostarp veicot strukturālas pārrobežu pārbaudes, ja netālu no vienas vai vairākām valsts robežām ar citām dalībvalstīm atrodas kodoliekārtas
  ; |
| --- | --- |

(a)

atbalstīt kodolsistēmu drošumu,
  tostarp veicot strukturālas pārrobežu pārbaudes, ja netālu no vienas vai vairākām valsts robežām ar citām dalībvalstīm atrodas kodoliekārtas
  ;

tostarp veicot strukturālas pārrobežu pārbaudes, ja netālu no vienas vai vairākām valsts robežām ar citām dalībvalstīm atrodas kodoliekārtas

Grozījums Nr. 20

Grozījums Nr. 20

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

3. pants – 2. punkts – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (b) | veicināt
  drošu
  un ilgāka termiņa
  risinājumu izstrādi
  galīgo kodolatkritumu apsaimniekošanai, tostarp saistībā ar galīgo ģeoloģisko apglabāšanu, kā arī sadalīšanu un transmutāciju; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

veicināt
  drošu
  un ilgāka termiņa
  risinājumu izstrādi
  galīgo kodolatkritumu apsaimniekošanai, tostarp saistībā ar galīgo ģeoloģisko apglabāšanu, kā arī sadalīšanu un transmutāciju;

drošu

risinājumu izstrādi

| (b) | veicināt
  sadarbību ES līmenī un ar trešām valstīm, lai noteiktu un izstrādātu drošus
  un ilgāka termiņa
  risinājumus
  galīgo kodolatkritumu apsaimniekošanai, tostarp saistībā ar galīgo ģeoloģisko apglabāšanu, kā arī sadalīšanu un transmutāciju; |
| --- | --- |

(b)

veicināt
  sadarbību ES līmenī un ar trešām valstīm, lai noteiktu un izstrādātu drošus
  un ilgāka termiņa
  risinājumus
  galīgo kodolatkritumu apsaimniekošanai, tostarp saistībā ar galīgo ģeoloģisko apglabāšanu, kā arī sadalīšanu un transmutāciju;

sadarbību ES līmenī un ar trešām valstīm, lai noteiktu un izstrādātu drošus

risinājumus

Grozījums Nr. 21

Grozījums Nr. 21

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

3. pants – 3. punkts – 1. daļa – a apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (a) | uzlabot kodoldrošumu, ieskaitot: kodolreaktoru un kodoldegvielas drošumu, atkritumu apsaimniekošanu, ieskaitot galīgo ģeoloģisko apglabāšanu, kā arī sadalīšanu un transmutāciju;
  dezekspluatāciju
  un gatavību ārkārtas situācijām; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(a)

uzlabot kodoldrošumu, ieskaitot: kodolreaktoru un kodoldegvielas drošumu, atkritumu apsaimniekošanu, ieskaitot galīgo ģeoloģisko apglabāšanu, kā arī sadalīšanu un transmutāciju;
  dezekspluatāciju
  un gatavību ārkārtas situācijām;

dezekspluatāciju

| (a) | uzlabot kodoldrošumu, ieskaitot: kodolreaktoru un kodoldegvielas drošumu, atkritumu apsaimniekošanu,
  lai nepieļautu nekādu nevēlamu ietekmi uz cilvēku vai vidi
  , ieskaitot galīgo ģeoloģisko apglabāšanu, kā arī sadalīšanu un transmutāciju;
  ekspluatācijas pārtraukšanu
  un gatavību ārkārtas situācijām; |
| --- | --- |

(a)

uzlabot kodoldrošumu, ieskaitot: kodolreaktoru un kodoldegvielas drošumu, atkritumu apsaimniekošanu,
  lai nepieļautu nekādu nevēlamu ietekmi uz cilvēku vai vidi
  , ieskaitot galīgo ģeoloģisko apglabāšanu, kā arī sadalīšanu un transmutāciju;
  ekspluatācijas pārtraukšanu
  un gatavību ārkārtas situācijām;

lai nepieļautu nekādu nevēlamu ietekmi uz cilvēku vai vidi

ekspluatācijas pārtraukšanu

Grozījums Nr. 22

Grozījums Nr. 22

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

3. pants – 3. punkts – 1. daļa – b apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (b) | uzlabot kodoldrošību, ieskaitot: kodolmateriālu drošības kontroli, kodolieroču neizplatīšanu, kontrabandas apkarošanu un
  kodolkriminālistiku
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(b)

uzlabot kodoldrošību, ieskaitot: kodolmateriālu drošības kontroli, kodolieroču neizplatīšanu, kontrabandas apkarošanu un
  kodolkriminālistiku
  ;

kodolkriminālistiku

| (b) | uzlabot kodoldrošību, ieskaitot: kodolmateriālu drošības kontroli, kodolieroču neizplatīšanu, kontrabandas apkarošanu un
  ar kodolmateriāliem saistītu tiesu ekspertīzi, izejmateriālu un radioaktīvu atkritumu apglabāšanu, pret kodolelektrostacijām vērstu kiberuzbrukumu apkarošanu un terorisma risku mazināšanu, kā arī strukturālas pārrobežu pārbaudes, ja netālu no vienas vai vairākām valsts robežām ar citām dalībvalstīm atrodas kodoliekārtas
  ; |
| --- | --- |

(b)

uzlabot kodoldrošību, ieskaitot: kodolmateriālu drošības kontroli, kodolieroču neizplatīšanu, kontrabandas apkarošanu un
  ar kodolmateriāliem saistītu tiesu ekspertīzi, izejmateriālu un radioaktīvu atkritumu apglabāšanu, pret kodolelektrostacijām vērstu kiberuzbrukumu apkarošanu un terorisma risku mazināšanu, kā arī strukturālas pārrobežu pārbaudes, ja netālu no vienas vai vairākām valsts robežām ar citām dalībvalstīm atrodas kodoliekārtas
  ;

ar kodolmateriāliem saistītu tiesu ekspertīzi, izejmateriālu un radioaktīvu atkritumu apglabāšanu, pret kodolelektrostacijām vērstu kiberuzbrukumu apkarošanu un terorisma risku mazināšanu, kā arī strukturālas pārrobežu pārbaudes, ja netālu no vienas vai vairākām valsts robežām ar citām dalībvalstīm atrodas kodoliekārtas

Grozījums Nr. 23

Grozījums Nr. 23

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 3. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

3. pants – 3. punkts – 1. daļa – d apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (d) | veicināt zināšanu pārvaldību, izglītību un apmācību; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(d)

veicināt zināšanu pārvaldību, izglītību un apmācību;

| (d) | veicināt zināšanu pārvaldību, izglītību un apmācību,
  tostarp ilgtermiņa profesionālas apmācības, lai atspoguļotu pastāvīgo attīstību, kas iespējama, izmantojot jaunās tehnoloģijas
  ; |
| --- | --- |

(d)

veicināt zināšanu pārvaldību, izglītību un apmācību,
  tostarp ilgtermiņa profesionālas apmācības, lai atspoguļotu pastāvīgo attīstību, kas iespējama, izmantojot jaunās tehnoloģijas
  ;

tostarp ilgtermiņa profesionālas apmācības, lai atspoguļotu pastāvīgo attīstību, kas iespējama, izmantojot jaunās tehnoloģijas

Grozījums Nr. 24

Grozījums Nr. 24

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

3. pants – 4. punkts

3. pants – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 4.   Euratom programmu īsteno tā, lai nodrošinātu, ka atbalstītās prioritātes un pasākumi atbilst mainīgajām vajadzībām un tiek veiktas, ņemot vērā zinātnes, tehnoloģijas, inovācijas, politikas veidošanas, tirgu un sabiedrības nemitīgo attīstību, ar mērķi optimizēt cilvēkresursus un finanšu resursus un izvairīties no dublēšanās kodolpētniecības un izstrādes jomā Savienībā. | | 4.   Euratom programmu īsteno tā, lai nodrošinātu, ka atbalstītās prioritātes un pasākumi atbilst mainīgajām vajadzībām un tiek veiktas, ņemot vērā zinātnes, tehnoloģijas, inovācijas, politikas,
  jo īpaši enerģētikas un vides politikas
  , veidošanas, tirgu un sabiedrības nemitīgo attīstību, ar mērķi optimizēt cilvēkresursus un finanšu resursus,
  veidot lielāku sinerģiju starp pašreizējām programmām un projektiem
  un izvairīties no dublēšanās kodolpētniecības un izstrādes jomā Savienībā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4.   Euratom programmu īsteno tā, lai nodrošinātu, ka atbalstītās prioritātes un pasākumi atbilst mainīgajām vajadzībām un tiek veiktas, ņemot vērā zinātnes, tehnoloģijas, inovācijas, politikas veidošanas, tirgu un sabiedrības nemitīgo attīstību, ar mērķi optimizēt cilvēkresursus un finanšu resursus un izvairīties no dublēšanās kodolpētniecības un izstrādes jomā Savienībā.

4.   Euratom programmu īsteno tā, lai nodrošinātu, ka atbalstītās prioritātes un pasākumi atbilst mainīgajām vajadzībām un tiek veiktas, ņemot vērā zinātnes, tehnoloģijas, inovācijas, politikas,
  jo īpaši enerģētikas un vides politikas
  , veidošanas, tirgu un sabiedrības nemitīgo attīstību, ar mērķi optimizēt cilvēkresursus un finanšu resursus,
  veidot lielāku sinerģiju starp pašreizējām programmām un projektiem
  un izvairīties no dublēšanās kodolpētniecības un izstrādes jomā Savienībā.

Grozījums Nr. 25

Grozījums Nr. 25

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

4. pants – 2. punkts

4. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 2.   No Euratom programmas finansējuma var segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas pasākumiem, kuri vajadzīgi minētās programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši izdevumus pētījumiem un ekspertu sanāksmēm, ciktāl tie saistīti ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem, un izdevumus, kas saistīti ar informācijas apstrādei un apmaiņai paredzētiem informācijas tehnoloģijas tīkliem, kopā ar visiem citiem tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumiem, kas radušies Komisijai, pārvaldot Euratom programmu. Izdevumi, kas vajadzīgi nepārtrauktām un atkārtotām darbībām, piemēram, kontrolei, revīzijai un IT tīkliem, tiks segti Komisijas administratīvo izdevumu robežās, kas norādīti 1. punktā. | | 2.   No Euratom programmas finansējuma var segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas pasākumiem, kuri vajadzīgi minētās programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši izdevumus pētījumiem un ekspertu sanāksmēm, ciktāl tie saistīti ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem, un izdevumus, kas saistīti ar informācijas apstrādei un apmaiņai paredzētiem informācijas tehnoloģijas tīkliem
  un šo tīklu drošību
  , kopā ar visiem citiem tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumiem, kas radušies Komisijai, pārvaldot Euratom programmu. Izdevumi, kas vajadzīgi nepārtrauktām un atkārtotām darbībām, piemēram, kontrolei, revīzijai un IT tīkliem, tiks segti Komisijas administratīvo izdevumu robežās, kas norādīti 1. punktā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   No Euratom programmas finansējuma var segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas pasākumiem, kuri vajadzīgi minētās programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši izdevumus pētījumiem un ekspertu sanāksmēm, ciktāl tie saistīti ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem, un izdevumus, kas saistīti ar informācijas apstrādei un apmaiņai paredzētiem informācijas tehnoloģijas tīkliem, kopā ar visiem citiem tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumiem, kas radušies Komisijai, pārvaldot Euratom programmu. Izdevumi, kas vajadzīgi nepārtrauktām un atkārtotām darbībām, piemēram, kontrolei, revīzijai un IT tīkliem, tiks segti Komisijas administratīvo izdevumu robežās, kas norādīti 1. punktā.

2.   No Euratom programmas finansējuma var segt izdevumus, kas saistīti ar sagatavošanas, uzraudzības, kontroles, revīzijas un izvērtēšanas pasākumiem, kuri vajadzīgi minētās programmas pārvaldībai un tās mērķu sasniegšanai, jo īpaši izdevumus pētījumiem un ekspertu sanāksmēm, ciktāl tie saistīti ar šīs regulas vispārīgajiem mērķiem, un izdevumus, kas saistīti ar informācijas apstrādei un apmaiņai paredzētiem informācijas tehnoloģijas tīkliem
  un šo tīklu drošību
  , kopā ar visiem citiem tehniskā un administratīvā atbalsta izdevumiem, kas radušies Komisijai, pārvaldot Euratom programmu. Izdevumi, kas vajadzīgi nepārtrauktām un atkārtotām darbībām, piemēram, kontrolei, revīzijai un IT tīkliem, tiks segti Komisijas administratīvo izdevumu robežās, kas norādīti 1. punktā.

Grozījums Nr. 26

Grozījums Nr. 26

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

5. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

5. pants – 1. punkts – c apakšpunkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (c) | Euratom Septītās pamatprogrammas vai Euratom pētniecības un apmācības programmas (2014–2018) asociētās valstis vai teritorijas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(c)

Euratom Septītās pamatprogrammas vai Euratom pētniecības un apmācības programmas (2014–2018) asociētās valstis vai teritorijas.

| (c) | Euratom Septītās pamatprogrammas vai Euratom pētniecības un apmācības programmas (2014–2018) asociētās valstis vai teritorijas,
  vai dalībvalstis, kas piedalās šajās programmās
  . |
| --- | --- |

(c)

Euratom Septītās pamatprogrammas vai Euratom pētniecības un apmācības programmas (2014–2018) asociētās valstis vai teritorijas,
  vai dalībvalstis, kas piedalās šajās programmās
  .

vai dalībvalstis, kas piedalās šajās programmās

Grozījums Nr. 27

Grozījums Nr. 27

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

11. pants – 3. punkts

11. pants – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 3.   Darba programmās, kas minētas 1. un 2. punktā, ņem vērā situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valsts, Savienības un starptautiskā līmenī un attiecīgās norises politikā, tirgū un sabiedrībā. Vajadzības gadījumā darba programmas atjaunina. Vajadzības gadījumā darba programmas atjaunina. | | 3.   Darba programmās, kas minētas 1. un 2. punktā, ņem vērā situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valsts, Savienības un starptautiskā līmenī un attiecīgās norises politikā, tirgū un sabiedrībā. Vajadzības gadījumā darba programmas atjaunina. Vajadzības gadījumā darba programmas atjaunina,
  pienācīgi ņemot vērā attiecīgos ieteikumus, ko sagatavojušas neatkarīgo Komisijas ekspertu grupas, kas izveidotas EURATOM programmas novērtēšanai
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.   Darba programmās, kas minētas 1. un 2. punktā, ņem vērā situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valsts, Savienības un starptautiskā līmenī un attiecīgās norises politikā, tirgū un sabiedrībā. Vajadzības gadījumā darba programmas atjaunina. Vajadzības gadījumā darba programmas atjaunina.

3.   Darba programmās, kas minētas 1. un 2. punktā, ņem vērā situāciju zinātnē, tehnoloģijā un inovācijā valsts, Savienības un starptautiskā līmenī un attiecīgās norises politikā, tirgū un sabiedrībā. Vajadzības gadījumā darba programmas atjaunina. Vajadzības gadījumā darba programmas atjaunina,
  pienācīgi ņemot vērā attiecīgos ieteikumus, ko sagatavojušas neatkarīgo Komisijas ekspertu grupas, kas izveidotas EURATOM programmas novērtēšanai
  .

Grozījums Nr. 28

Grozījums Nr. 28

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

15. pants – 1. daļa

15. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Īpašu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un kopumā privātā sektora pienācīgu dalību Euratom programmā un inovācijas ietekmi uz tiem. Izvērtēšanas un uzraudzības pasākumu ietvaros veic MVU dalības kvantitatīvu un kvalitatīvu novērtēšanu. | | Īpašu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU),
  tostarp attiecīgās pētniecības jomas jauno inovatīvo dalībnieku
  , un kopumā privātā sektora pienācīgu dalību Euratom programmā un inovācijas ietekmi uz tiem. Izvērtēšanas un uzraudzības pasākumu ietvaros veic MVU dalības kvantitatīvu un kvalitatīvu novērtēšanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Īpašu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU) un kopumā privātā sektora pienācīgu dalību Euratom programmā un inovācijas ietekmi uz tiem. Izvērtēšanas un uzraudzības pasākumu ietvaros veic MVU dalības kvantitatīvu un kvalitatīvu novērtēšanu.

Īpašu uzmanību pievērš tam, lai nodrošinātu mazo un vidējo uzņēmumu (MVU),
  tostarp attiecīgās pētniecības jomas jauno inovatīvo dalībnieku
  , un kopumā privātā sektora pienācīgu dalību Euratom programmā un inovācijas ietekmi uz tiem. Izvērtēšanas un uzraudzības pasākumu ietvaros veic MVU dalības kvantitatīvu un kvalitatīvu novērtēšanu.

tostarp attiecīgās pētniecības jomas jauno inovatīvo dalībnieku

Grozījums Nr. 29

Grozījums Nr. 29

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

21. pants – 2. punkts

21. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 2.   Komisija paziņo un dara publiski pieejamus 1. punktā minētās uzraudzības rezultātus. | | 2.   Komisija paziņo un dara publiski pieejamus 1. punktā minētās uzraudzības rezultātus
  un iesniedz tos Parlamentam
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.   Komisija paziņo un dara publiski pieejamus 1. punktā minētās uzraudzības rezultātus.

2.   Komisija paziņo un dara publiski pieejamus 1. punktā minētās uzraudzības rezultātus
  un iesniedz tos Parlamentam
  .

Grozījums Nr. 30

Grozījums Nr. 30

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 2. daļa

I pielikums – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Kodolenerģija
  ir viens no tematiem debatēs par
  cīņu pret klimata pārmaiņām un
  to, kā mazināt
  Eiropas
  atkarību
  no enerģijas importa. Plašākā kontekstā, proti, saistībā ar ilgtspējīgas energoresursu struktūras izveidi nākotnē, Euratom programma ar tās pētniecības pasākumiem sekmēs arī
  debates par
  kodolskaldīšanas enerģijas
  priekšrocībām un trūkumiem
  attiecībā uz mazoglekļa ekonomiku. Nodrošinot kodoldrošuma nepārtrauktu uzlabošanu, progresīvākas kodoltehnoloģijas varētu arī piedāvāt iespējas būtiski uzlabot efektivitāti un resursu izmantošanu un radīt mazāk atkritumu nekā pašreizējās konstrukcijas. Kodoldrošuma aspektiem tiks pievērsta pēc iespējas lielāka uzmanība. | | Kodolenerģija
  būtiski sekmē
  cīņu pret klimata pārmaiņām un Eiropas
  atkarības
  no enerģijas importa
  mazināšanu
  . Plašākā kontekstā, proti, saistībā ar ilgtspējīgas energoresursu struktūras izveidi nākotnē, Euratom programma ar tās pētniecības pasākumiem sekmēs arī kodolskaldīšanas enerģijas
  tehnoloģisko priekšrocību saglabāšanu
  attiecībā uz mazoglekļa ekonomiku. Nodrošinot kodoldrošuma nepārtrauktu uzlabošanu, progresīvākas kodoltehnoloģijas varētu arī piedāvāt iespējas būtiski uzlabot efektivitāti un resursu izmantošanu un radīt mazāk atkritumu nekā pašreizējās konstrukcijas. Kodoldrošuma aspektiem tiks pievērsta pēc iespējas lielāka uzmanība. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Kodolenerģija
  ir viens no tematiem debatēs par
  cīņu pret klimata pārmaiņām un
  to, kā mazināt
  Eiropas
  atkarību
  no enerģijas importa. Plašākā kontekstā, proti, saistībā ar ilgtspējīgas energoresursu struktūras izveidi nākotnē, Euratom programma ar tās pētniecības pasākumiem sekmēs arī
  debates par
  kodolskaldīšanas enerģijas
  priekšrocībām un trūkumiem
  attiecībā uz mazoglekļa ekonomiku. Nodrošinot kodoldrošuma nepārtrauktu uzlabošanu, progresīvākas kodoltehnoloģijas varētu arī piedāvāt iespējas būtiski uzlabot efektivitāti un resursu izmantošanu un radīt mazāk atkritumu nekā pašreizējās konstrukcijas. Kodoldrošuma aspektiem tiks pievērsta pēc iespējas lielāka uzmanība.

ir viens no tematiem debatēs par

to, kā mazināt

atkarību

debates par

priekšrocībām un trūkumiem

Kodolenerģija
  būtiski sekmē
  cīņu pret klimata pārmaiņām un Eiropas
  atkarības
  no enerģijas importa
  mazināšanu
  . Plašākā kontekstā, proti, saistībā ar ilgtspējīgas energoresursu struktūras izveidi nākotnē, Euratom programma ar tās pētniecības pasākumiem sekmēs arī kodolskaldīšanas enerģijas
  tehnoloģisko priekšrocību saglabāšanu
  attiecībā uz mazoglekļa ekonomiku. Nodrošinot kodoldrošuma nepārtrauktu uzlabošanu, progresīvākas kodoltehnoloģijas varētu arī piedāvāt iespējas būtiski uzlabot efektivitāti un resursu izmantošanu un radīt mazāk atkritumu nekā pašreizējās konstrukcijas. Kodoldrošuma aspektiem tiks pievērsta pēc iespējas lielāka uzmanība.

būtiski sekmē

atkarības

mazināšanu

tehnoloģisko priekšrocību saglabāšanu

Grozījums Nr. 31

Grozījums Nr. 31

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 6. daļa – a punkts – 2. daļa

I pielikums – 6. daļa – a punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Saskaņā ar vispārīgo mērķi – atbalsts kopīgiem pētniecības pasākumiem attiecībā uz Savienībā izmantoto reaktoru sistēmu (tostarp kodoldegvielas cikla iekārtu) drošu ekspluatāciju un
  dezekspluatāciju
  vai, ciktāl tas vajadzīgs, lai saglabātu plašo lietpratību kodoldrošuma jomā Savienībā,
  to
  reaktoru
  veidu drošu ekspluatāciju, kuri
  var
  tikt izmantoti
  nākotnē,
  koncentrējoties tikai uz drošuma aspektiem, tostarp
  uz visiem kodoldegvielas cikla aspektiem, piemēram, sadalīšanu un transmutāciju. | | Saskaņā ar vispārīgo mērķi — atbalsts kopīgiem pētniecības pasākumiem attiecībā uz Savienībā izmantoto reaktoru sistēmu (tostarp kodoldegvielas cikla iekārtu) drošu ekspluatāciju un
  ekspluatācijas pārtraukšanu
  vai, ciktāl tas vajadzīgs, lai saglabātu plašo lietpratību kodoldrošuma jomā Savienībā,
  šos
  reaktoru
  veidus
  var
  izmantot
  nākotnē
  attiecībā
  uz visiem kodoldegvielas cikla aspektiem, piemēram, sadalīšanu un transmutāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Saskaņā ar vispārīgo mērķi – atbalsts kopīgiem pētniecības pasākumiem attiecībā uz Savienībā izmantoto reaktoru sistēmu (tostarp kodoldegvielas cikla iekārtu) drošu ekspluatāciju un
  dezekspluatāciju
  vai, ciktāl tas vajadzīgs, lai saglabātu plašo lietpratību kodoldrošuma jomā Savienībā,
  to
  reaktoru
  veidu drošu ekspluatāciju, kuri
  var
  tikt izmantoti
  nākotnē,
  koncentrējoties tikai uz drošuma aspektiem, tostarp
  uz visiem kodoldegvielas cikla aspektiem, piemēram, sadalīšanu un transmutāciju.

dezekspluatāciju

to

veidu drošu ekspluatāciju, kuri

tikt izmantoti

koncentrējoties tikai uz drošuma aspektiem, tostarp

Saskaņā ar vispārīgo mērķi — atbalsts kopīgiem pētniecības pasākumiem attiecībā uz Savienībā izmantoto reaktoru sistēmu (tostarp kodoldegvielas cikla iekārtu) drošu ekspluatāciju un
  ekspluatācijas pārtraukšanu
  vai, ciktāl tas vajadzīgs, lai saglabātu plašo lietpratību kodoldrošuma jomā Savienībā,
  šos
  reaktoru
  veidus
  var
  izmantot
  nākotnē
  attiecībā
  uz visiem kodoldegvielas cikla aspektiem, piemēram, sadalīšanu un transmutāciju.

ekspluatācijas pārtraukšanu

šos

veidus

izmantot

attiecībā

Grozījums Nr. 32

Grozījums Nr. 32

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 9. daļa – a punkts – 2. daļa – 3. punkts

I pielikums – 9. daļa – a punkts – 2. daļa – 3. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (3) | informācijas apmaiņu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai nostiprinātu Savienības spēju reaģēt uz kodolavārijām un incidentiem, veicot pētījumus par brīdināšanas sistēmām un modeļiem saistībā ar radioloģisko izkliedi gaisā un mobilizējot resursus un
  lietpratību
  kodolavāriju analīzei un modelēšanai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(3)

informācijas apmaiņu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai nostiprinātu Savienības spēju reaģēt uz kodolavārijām un incidentiem, veicot pētījumus par brīdināšanas sistēmām un modeļiem saistībā ar radioloģisko izkliedi gaisā un mobilizējot resursus un
  lietpratību
  kodolavāriju analīzei un modelēšanai.

lietpratību

| (3) | informācijas apmaiņu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai nostiprinātu Savienības spēju reaģēt uz kodolavārijām un incidentiem, veicot pētījumus par brīdināšanas sistēmām un modeļiem saistībā ar radioloģisko izkliedi
  vidē
  (gaisā,
  ūdenī un augsnē)
  un mobilizējot resursus un
  zinātību
  kodolavāriju analīzei un modelēšanai. |
| --- | --- |

(3)

informācijas apmaiņu ar attiecīgajām ieinteresētajām personām, lai nostiprinātu Savienības spēju reaģēt uz kodolavārijām un incidentiem, veicot pētījumus par brīdināšanas sistēmām un modeļiem saistībā ar radioloģisko izkliedi
  vidē
  (gaisā,
  ūdenī un augsnē)
  un mobilizējot resursus un
  zinātību
  kodolavāriju analīzei un modelēšanai.

vidē

ūdenī un augsnē)

zinātību

Grozījums Nr. 33

Grozījums Nr. 33

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

I pielikums – 11. daļa

I pielikums – 11. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Lai sasniegtu Euratom programmas mērķus, tiks nodrošināta atbilstoša saikne un mijiedarbība ar pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"īpašo programmu, piemēram, izziņojot kopīgus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus. | | Lai sasniegtu Euratom programmas mērķus
  un radītu sinerģiju starp darbībām, kas ir saistītas un kas nav saistītas ar kodolenerģijas izmantošanu un zināšanu pārnesi attiecīgajās jomās
  , tiks nodrošināta atbilstoša saikne un mijiedarbība ar pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"īpašo programmu, piemēram, izziņojot kopīgus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Lai sasniegtu Euratom programmas mērķus, tiks nodrošināta atbilstoša saikne un mijiedarbība ar pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"īpašo programmu, piemēram, izziņojot kopīgus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus.

Lai sasniegtu Euratom programmas mērķus
  un radītu sinerģiju starp darbībām, kas ir saistītas un kas nav saistītas ar kodolenerģijas izmantošanu un zināšanu pārnesi attiecīgajās jomās
  , tiks nodrošināta atbilstoša saikne un mijiedarbība ar pamatprogrammas "Apvārsnis 2020"īpašo programmu, piemēram, izziņojot kopīgus uzaicinājumus iesniegt piedāvājumus.

un radītu sinerģiju starp darbībām, kas ir saistītas un kas nav saistītas ar kodolenerģijas izmantošanu un zināšanu pārnesi attiecīgajās jomās

Grozījums Nr. 34

Grozījums Nr. 34

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. daļa – b punkts – ievaddaļa

II pielikums – 1. daļa – b punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| b) | Veicināt drošu un ilgtermiņa risinājumu izstrādi galīgo kodolatkritumu apsaimniekošanai, tostarp saistībā ar galīgo ģeoloģisko apglabāšanu, sadalīšanu un transmutāciju |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

b)

Veicināt drošu un ilgtermiņa risinājumu izstrādi galīgo kodolatkritumu apsaimniekošanai, tostarp saistībā ar galīgo ģeoloģisko apglabāšanu, sadalīšanu un transmutāciju

(uz latviešu valodas versiju neattiecas)

(uz latviešu valodas versiju neattiecas)

Grozījums Nr. 36

Grozījums Nr. 36

Regulas priekšlikums

Regulas priekšlikums

II pielikums – 1. daļa – g punkts – ievaddaļa

II pielikums – 1. daļa – g punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| g) | Veicināt inovāciju
  un rūpniecības konkurētspēju |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

g)

Veicināt inovāciju
  un rūpniecības konkurētspēju

un rūpniecības konkurētspēju

| g) | Veicināt inovāciju |
| --- | --- |

g)

Veicināt inovāciju

---

(1)  Komisijas 2005. gada 11. marta ieteikums par Eiropas pētnieku hartu un par Uzvedības kodeksu pētnieku pieņemšanai darbā (OV L 75, 22.3.2005., 67. lpp.).

1

(2)  Komisijas 2005. gada 11. marta ieteikums par Eiropas pētnieku hartu un par Uzvedības kodeksu pētnieku pieņemšanai darbā (OV L 75, 22.3.2005., 67. lpp.).

2

(3)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

3

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Regula (ES, Euratom) Nr. 966/2012 par finanšu noteikumiem, ko piemēro Savienības vispārējam budžetam, un par Padomes Regulas (EK, Euratom) Nr. 1605/2002 atcelšanu (OV L 298, 26.10.2012., 1. lpp.).

4

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/244 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/244

---

P8_TA(2018)0334

Nominālie daudzumi, lai Savienības tirgū laistu vienreizējas destilācijas ceļā ražotu šoču ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai, ar ko Regulu (EK) Nr. 110/2008 groza attiecībā uz nominālajiem daudzumiem, lai Savienības tirgū laistu vienreizējas destilācijas ceļā ar “pot still”veida destilatoru Japānā ražotu un pudelēs pildītu šoču (COM(2018)0199 – C8-0156/2018 – 2018/0097(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2019/C 433/33)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0199), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2018)0199),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0156/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 114. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0156/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2018. gada 11. jūlija atzinumu (1),

| — | ņemot vērā Padomes pārstāvja 2018. gada 10. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Padomes pārstāvja 2018. gada 10. jūlija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0255/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Vides, sabiedrības veselības un pārtikas nekaitīguma komitejas ziņojumu (A8-0255/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  Oficiālajā Vēstnesī vēl nav publicēts.

---

P8_TC1-COD(2018)0097

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko Regulu (EK) Nr. 110/2008 groza attiecībā uz nominālajiem daudzumiem, lai Savienības tirgū laistu vienreizējas destilācijas ceļā ar pot still veida destilatoru Japānā ražotu un pudelēs pildītu šoču

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1670.)

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/246 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/246

---

P8_TA(2018)0335

ASV un ES Sadarbības memoranda NAT-I-9406 1. grozījuma noslēgšana (gaisa satiksmes vadības sistēmu ieviešana) ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Eiropas Savienības vārdā noslēgtu Sadarbības memoranda NAT-I-9406 starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību 1. grozījumu (05800/2018 – C8-0122/2018 – 2018/0009(NLE))

(Piekrišana)

(2019/C 433/34)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05800/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (05800/2018),

| — | ņemot vērā Sadarbības memoranda NAT-I-9406 starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību 1. grozījumu (14031/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Sadarbības memoranda NAT-I-9406 starp Amerikas Savienotajām Valstīm un Eiropas Savienību 1. grozījumu (14031/2017),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8-0122/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu, 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu un 218. panta 7. punktu (C8-0122/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0214/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Rūpniecības, pētniecības un enerģētikas komitejas ieteikumu (A8-0214/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu nolīguma slēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, kā arī dalībvalstu un Amerikas Savienoto Valstu valdībām un parlamentiem. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/247 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/247

---

P8_TA(2018)0336

Gaisa transporta nolīgums starp Kanādu un ES (Horvātijas pievienošanās) ***

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes lēmumam par to, lai Savienības un tās dalībvalstu vārdā noslēgtu protokolu, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12256/2014 – C8-0080/2017 – 2014/0023(NLE))

(Piekrišana)

(2019/C 433/35)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12256/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (12256/2014),

| — | ņemot vērā priekšlikumu protokolam, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12255/2014), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā priekšlikumu protokolam, ar ko groza Gaisa transporta nolīgumu starp Kanādu un Eiropas Kopienu un tās dalībvalstīm, lai ņemtu vērā Horvātijas Republikas pievienošanos Eiropas Savienībai (12255/2014),

| — | ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0080/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā piekrišanas pieprasījumu, ko Padome iesniegusi saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 100. panta 2. punktu un 218. panta 6. punkta otrās daļas a) apakšpunktu (C8-0080/2017),

| — | ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 99. panta 1. un 4. punktu un 108. panta 7. punktu,

| — | ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0256/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Transporta un tūrisma komitejas ieteikumu (A8-0256/2018),

| 1. | sniedz piekrišanu protokola noslēgšanai; |
| --- | --- |

1.

| 2. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai, dalībvalstu valdībām un parlamentiem, kā arī Kanādas valdībai un parlamentam. |
| --- | --- |

2.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/248 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/248

---

P8_TA(2018)0337

Autortiesības digitālajā vienotajā tirgū ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembrī pieņemtie grozījumi priekšlikumā Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvaipar autortiesībām digitālajā vienotajā tirgū (COM(2016)0593 – C8-0383/2016 – 2016/0280(COD)) (1)

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2019/C 433/36)

Grozījums Nr. 1

Direktīvas priekšlikums

2. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (2) | Autortiesību un blakustiesību jomā pieņemtās Savienības direktīvas tiesību īpašniekiem nodrošina augstu aizsardzības līmeni un izveido regulējumu tam, kā iespējams izmantot darbus un citus ar tiesībām aizsargātus objektus. Šis saskaņotais tiesiskais regulējums sekmē iekšējā tirgus labu funkcionēšanu: tas stimulē inovāciju, radošumu, ieguldījumus un jauna satura radīšanu, arī digitālajā vidē. Šā tiesiskā regulējuma nodrošinātā aizsardzība arī palīdz sasniegt Savienības mērķi ievērot un veicināt kultūru daudzveidību, vienlaikus pievēršot uzmanību ES kopīgajam kultūras mantojumam. Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. panta 4. punkts prasa, lai Savienība savā rīcībā ņemtu vērā kultūras aspektus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(2)

Autortiesību un blakustiesību jomā pieņemtās Savienības direktīvas tiesību īpašniekiem nodrošina augstu aizsardzības līmeni un izveido regulējumu tam, kā iespējams izmantot darbus un citus ar tiesībām aizsargātus objektus. Šis saskaņotais tiesiskais regulējums sekmē iekšējā tirgus labu funkcionēšanu: tas stimulē inovāciju, radošumu, ieguldījumus un jauna satura radīšanu, arī digitālajā vidē. Šā tiesiskā regulējuma nodrošinātā aizsardzība arī palīdz sasniegt Savienības mērķi ievērot un veicināt kultūru daudzveidību, vienlaikus pievēršot uzmanību ES kopīgajam kultūras mantojumam. Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. panta 4. punkts prasa, lai Savienība savā rīcībā ņemtu vērā kultūras aspektus.

| (2) | Autortiesību un blakustiesību jomā pieņemtās Savienības direktīvas
  sniedz ieguldījumu iekšējā tirgus darbībā
  , tiesību īpašniekiem nodrošina augstu aizsardzības līmeni,
  atvieglo tiesību nokārtošanu
  un izveido regulējumu tam, kā iespējams izmantot darbus un citus ar tiesībām aizsargātus objektus. Šis saskaņotais tiesiskais regulējums sekmē
  patiesi integrēta
  iekšējā tirgus labu funkcionēšanu: tas stimulē inovāciju, radošumu, ieguldījumus un jauna satura radīšanu, arī digitālajā vidē,
  lai nepieļautu iekšējā tirgus sadrumstalotību
  . Šā tiesiskā regulējuma nodrošinātā aizsardzība arī palīdz sasniegt Savienības mērķi ievērot un veicināt kultūru daudzveidību, vienlaikus pievēršot uzmanību ES kopīgajam kultūras mantojumam. Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. panta 4. punkts prasa, lai Savienība savā rīcībā ņemtu vērā kultūras aspektus. |
| --- | --- |

(2)

Autortiesību un blakustiesību jomā pieņemtās Savienības direktīvas
  sniedz ieguldījumu iekšējā tirgus darbībā
  , tiesību īpašniekiem nodrošina augstu aizsardzības līmeni,
  atvieglo tiesību nokārtošanu
  un izveido regulējumu tam, kā iespējams izmantot darbus un citus ar tiesībām aizsargātus objektus. Šis saskaņotais tiesiskais regulējums sekmē
  patiesi integrēta
  iekšējā tirgus labu funkcionēšanu: tas stimulē inovāciju, radošumu, ieguldījumus un jauna satura radīšanu, arī digitālajā vidē,
  lai nepieļautu iekšējā tirgus sadrumstalotību
  . Šā tiesiskā regulējuma nodrošinātā aizsardzība arī palīdz sasniegt Savienības mērķi ievērot un veicināt kultūru daudzveidību, vienlaikus pievēršot uzmanību ES kopīgajam kultūras mantojumam. Līguma par Eiropas Savienības darbību 167. panta 4. punkts prasa, lai Savienība savā rīcībā ņemtu vērā kultūras aspektus.

Grozījums Nr. 2

Direktīvas priekšlikums

3. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (3) | Straujas tehnoloģiju attīstības ietekmē joprojām mainās darbu un citu tiesību objektu radīšanas, producēšanas, izplatīšanas un izmantošanas veidi. Joprojām parādās jauni darījumdarbības modeļi un jauni darītāji. Savienības autortiesību regulējumā noteiktie principi un mērķi joprojām ir stabili. Tomēr attiecībā uz noteiktiem darbu un citu tiesību objektu izmantošanas veidiem digitālajā vidē, arī pārrobežu izmantošanu, gan tiesību īpašniekiem, gan lietotājiem joprojām trūkst juridiskās noteiktības. Kā teikts Komisijas paziņojumā “Ceļā uz modernu un eiropeisku autortiesību regulējumu” (2), spēkā esošo Savienības autortiesību regulējumu dažās jomās vajag pielāgot un papildināt. Šajā direktīvā paredzēti noteikumi, kā digitālajai videi un pārrobežu videi pielāgot noteiktus izņēmumus un ierobežojumus, un tādi pasākumi, kas, lai nodrošinātu plašāku piekļuvi saturam, atvieglo noteiktu licencēšanas praksi attiecībā uz vairs netirgotu darbu izplatīšanu un attiecībā uz audiovizuālo darbu tiešsaistes pieejamību pieprasījumvideo platformās. Lai izveidotos no autortiesību viedokļa labi funkcionējošs tirgus, būtu nepieciešami arī noteikumi par
  tiesībām attiecībā uz izdevumiem, par to, kā darbus
  un
  citus tiesību objektus izmanto tiešsaistes pakalpojumu sniedzēji, kas glabā
  un
  dara piekļūstamu lietotāju augšupielādētu saturu, un par autoru un izpildītāju līgumu pārredzamību
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(3)

Straujas tehnoloģiju attīstības ietekmē joprojām mainās darbu un citu tiesību objektu radīšanas, producēšanas, izplatīšanas un izmantošanas veidi. Joprojām parādās jauni darījumdarbības modeļi un jauni darītāji. Savienības autortiesību regulējumā noteiktie principi un mērķi joprojām ir stabili. Tomēr attiecībā uz noteiktiem darbu un citu tiesību objektu izmantošanas veidiem digitālajā vidē, arī pārrobežu izmantošanu, gan tiesību īpašniekiem, gan lietotājiem joprojām trūkst juridiskās noteiktības. Kā teikts Komisijas paziņojumā “Ceļā uz modernu un eiropeisku autortiesību regulējumu” (2), spēkā esošo Savienības autortiesību regulējumu dažās jomās vajag pielāgot un papildināt. Šajā direktīvā paredzēti noteikumi, kā digitālajai videi un pārrobežu videi pielāgot noteiktus izņēmumus un ierobežojumus, un tādi pasākumi, kas, lai nodrošinātu plašāku piekļuvi saturam, atvieglo noteiktu licencēšanas praksi attiecībā uz vairs netirgotu darbu izplatīšanu un attiecībā uz audiovizuālo darbu tiešsaistes pieejamību pieprasījumvideo platformās. Lai izveidotos no autortiesību viedokļa labi funkcionējošs tirgus, būtu nepieciešami arī noteikumi par
  tiesībām attiecībā uz izdevumiem, par to, kā darbus
  un
  citus tiesību objektus izmanto tiešsaistes pakalpojumu sniedzēji, kas glabā
  un
  dara piekļūstamu lietotāju augšupielādētu saturu, un par autoru un izpildītāju līgumu pārredzamību
  .

| (3) | Straujas tehnoloģiju attīstības ietekmē joprojām mainās darbu un citu tiesību objektu radīšanas, producēšanas, izplatīšanas un izmantošanas veidi,
  un attiecīgajiem tiesību aktiem jāatbilst nākotnes vajadzībām, lai tie neierobežotu tehnoloģiju attīstību
  . Joprojām parādās jauni darījumdarbības modeļi un jauni darītāji. Savienības autortiesību regulējumā noteiktie principi un mērķi joprojām ir stabili. Tomēr attiecībā uz noteiktiem darbu un citu tiesību objektu izmantošanas veidiem digitālajā vidē, arī pārrobežu izmantošanu, gan tiesību īpašniekiem, gan lietotājiem joprojām trūkst juridiskās noteiktības. Kā teikts Komisijas paziņojumā “Ceļā uz modernu un eiropeisku autortiesību regulējumu” (3), spēkā esošo Savienības autortiesību regulējumu dažās jomās vajag pielāgot un papildināt. Šajā direktīvā paredzēti noteikumi, kā digitālajai videi un pārrobežu videi pielāgot noteiktus izņēmumus un ierobežojumus, un tādi pasākumi, kas, lai nodrošinātu plašāku piekļuvi saturam, atvieglo noteiktu licencēšanas praksi attiecībā uz vairs netirgotu darbu izplatīšanu un attiecībā uz audiovizuālo darbu tiešsaistes pieejamību pieprasījumvideo platformās. Lai izveidotos no autortiesību viedokļa labi funkcionējošs
  un taisnīgs
  tirgus, būtu nepieciešami arī noteikumi par
  darbu un citu tiesību objektu lietošanas tiešsaistes pakalpojumu sniedzēju platformās īstenošanu
  un
  izpildi, kā arī par autoru un izpildītāju līgumu pārredzamību
  un
  norēķinu pārredzamību saistībā ar aizsargātu darbu izmantošanu saskaņā ar minētajiem līgumiem
  . |
| --- | --- |

(3)

Straujas tehnoloģiju attīstības ietekmē joprojām mainās darbu un citu tiesību objektu radīšanas, producēšanas, izplatīšanas un izmantošanas veidi,
  un attiecīgajiem tiesību aktiem jāatbilst nākotnes vajadzībām, lai tie neierobežotu tehnoloģiju attīstību
  . Joprojām parādās jauni darījumdarbības modeļi un jauni darītāji. Savienības autortiesību regulējumā noteiktie principi un mērķi joprojām ir stabili. Tomēr attiecībā uz noteiktiem darbu un citu tiesību objektu izmantošanas veidiem digitālajā vidē, arī pārrobežu izmantošanu, gan tiesību īpašniekiem, gan lietotājiem joprojām trūkst juridiskās noteiktības. Kā teikts Komisijas paziņojumā “Ceļā uz modernu un eiropeisku autortiesību regulējumu” (3), spēkā esošo Savienības autortiesību regulējumu dažās jomās vajag pielāgot un papildināt. Šajā direktīvā paredzēti noteikumi, kā digitālajai videi un pārrobežu videi pielāgot noteiktus izņēmumus un ierobežojumus, un tādi pasākumi, kas, lai nodrošinātu plašāku piekļuvi saturam, atvieglo noteiktu licencēšanas praksi attiecībā uz vairs netirgotu darbu izplatīšanu un attiecībā uz audiovizuālo darbu tiešsaistes pieejamību pieprasījumvideo platformās. Lai izveidotos no autortiesību viedokļa labi funkcionējošs
  un taisnīgs
  tirgus, būtu nepieciešami arī noteikumi par
  darbu un citu tiesību objektu lietošanas tiešsaistes pakalpojumu sniedzēju platformās īstenošanu
  un
  izpildi, kā arī par autoru un izpildītāju līgumu pārredzamību
  un
  norēķinu pārredzamību saistībā ar aizsargātu darbu izmantošanu saskaņā ar minētajiem līgumiem
  .

Grozījums Nr. 3

Direktīvas priekšlikums

4. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (4) | Šī direktīva balstās uz noteikumiem, kas noteikti ar šajā jomā patlaban spēkā esošajām direktīvām, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/9/EK (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/29/EK (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/115/EK (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/24/EK (7), Eiropas Parlamenta un Padomes 2012/28/ES (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/26/ES (9). |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(4)

Šī direktīva balstās uz noteikumiem, kas noteikti ar šajā jomā patlaban spēkā esošajām direktīvām, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/9/EK (4), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/29/EK (5), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/115/EK (6), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/24/EK (7), Eiropas Parlamenta un Padomes 2012/28/ES (8) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/26/ES (9).

| (4) | Šī direktīva balstās uz noteikumiem, kas noteikti ar šajā jomā patlaban spēkā esošajām direktīvām, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/9/EK (10),
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK

   (11), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/29/EK (12), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/115/EK (13), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/24/EK (14), Eiropas Parlamenta un Padomes 2012/28/ES (15) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/26/ES (16). |
| --- | --- |

(4)

Šī direktīva balstās uz noteikumiem, kas noteikti ar šajā jomā patlaban spēkā esošajām direktīvām, jo īpaši Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 96/9/EK (10),
  Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/31/EK

   (11), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2001/29/EK (12), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2006/115/EK (13), Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2009/24/EK (14), Eiropas Parlamenta un Padomes 2012/28/ES (15) un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2014/26/ES (16).

Grozījums Nr. 4

Direktīvas priekšlikums

5. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (5) | Pētniecībā, izglītībā un kultūras mantojuma saglabāšanā digitālās tehnoloģijas paver jaunus izmantošanas veidus, ko spēkā esošie Savienības noteikumi par izņēmumiem un ierobežojumiem skaidri neaptver. Turklāt izņēmumi un ierobežojumi, ko šajās jomās paredz Direktīvas 2001/29/EK, 96/9/EK un 2009/24/EK, ir brīvprātīgi un tāpēc var nelabvēlīgi ietekmēt iekšējā tirgus funkcionēšanu. Tas ir īpaši relevanti attiecībā uz izmantošanu pāri robežām, kura digitālajā vidē gūst arvien lielāku nozīmi. Tāpēc spēkā esošie Savienības tiesību izņēmumi un ierobežojumi, kas ir relevanti zinātniskajā pētniecībā, mācību darbā un kultūras mantojuma saglabāšanā, būtu jāpārvērtē šo jauno izmantošanas veidu gaismā. Būtu jāievieš obligāti izņēmumi vai ierobežojumi attiecībā uz tekstizraces un datizraces tehnoloģijām zinātniskajā pētniecībā, mācīšanas ilustrēšanu digitālajā vidē un kultūras mantojuma saglabāšanu. Izmantošanai, uz ko neattiecas šajā direktīvā paredzētie izņēmumi vai ierobežojums, joprojām būtu jāpiemēro Savienības tiesībās pastāvošie izņēmumi un ierobežojumi. Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK būtu jāpielāgo. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(5)

Pētniecībā, izglītībā un kultūras mantojuma saglabāšanā digitālās tehnoloģijas paver jaunus izmantošanas veidus, ko spēkā esošie Savienības noteikumi par izņēmumiem un ierobežojumiem skaidri neaptver. Turklāt izņēmumi un ierobežojumi, ko šajās jomās paredz Direktīvas 2001/29/EK, 96/9/EK un 2009/24/EK, ir brīvprātīgi un tāpēc var nelabvēlīgi ietekmēt iekšējā tirgus funkcionēšanu. Tas ir īpaši relevanti attiecībā uz izmantošanu pāri robežām, kura digitālajā vidē gūst arvien lielāku nozīmi. Tāpēc spēkā esošie Savienības tiesību izņēmumi un ierobežojumi, kas ir relevanti zinātniskajā pētniecībā, mācību darbā un kultūras mantojuma saglabāšanā, būtu jāpārvērtē šo jauno izmantošanas veidu gaismā. Būtu jāievieš obligāti izņēmumi vai ierobežojumi attiecībā uz tekstizraces un datizraces tehnoloģijām zinātniskajā pētniecībā, mācīšanas ilustrēšanu digitālajā vidē un kultūras mantojuma saglabāšanu. Izmantošanai, uz ko neattiecas šajā direktīvā paredzētie izņēmumi vai ierobežojums, joprojām būtu jāpiemēro Savienības tiesībās pastāvošie izņēmumi un ierobežojumi. Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK būtu jāpielāgo.

| (5) | Pētniecībā,
  inovācijā
  , izglītībā un kultūras mantojuma saglabāšanā digitālās tehnoloģijas paver jaunus izmantošanas veidus, ko spēkā esošie Savienības noteikumi par izņēmumiem un ierobežojumiem skaidri neaptver. Turklāt izņēmumi un ierobežojumi, ko šajās jomās paredz Direktīvas 2001/29/EK, 96/9/EK un 2009/24/EK, ir brīvprātīgi un tāpēc var nelabvēlīgi ietekmēt iekšējā tirgus funkcionēšanu. Tas ir īpaši relevanti attiecībā uz izmantošanu pāri robežām, kura digitālajā vidē gūst arvien lielāku nozīmi. Tāpēc spēkā esošie Savienības tiesību izņēmumi un ierobežojumi, kas ir relevanti
  inovācijā
  , zinātniskajā pētniecībā, mācību darbā un kultūras mantojuma saglabāšanā, būtu jāpārvērtē šo jauno izmantošanas veidu gaismā. Būtu jāievieš obligāti izņēmumi vai ierobežojumi attiecībā uz tekstizraces un datizraces tehnoloģijām
  inovācijā un
  zinātniskajā pētniecībā, mācīšanas ilustrēšanu digitālajā vidē un kultūras mantojuma saglabāšanu. Izmantošanai, uz ko neattiecas šajā direktīvā paredzētie izņēmumi vai ierobežojums, joprojām būtu jāpiemēro Savienības tiesībās pastāvošie izņēmumi un ierobežojumi.
  Tādēļ būtu jāatļauj dalībvalstīs saglabāt spēkā esošos labi funkcionējošos izņēmumus minētajās jomās, ja vien tie neierobežo šajā direktīvā paredzēto izņēmumu vai ierobežojumu darbības jomu
  . Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK būtu jāpielāgo. |
| --- | --- |

(5)

Pētniecībā,
  inovācijā
  , izglītībā un kultūras mantojuma saglabāšanā digitālās tehnoloģijas paver jaunus izmantošanas veidus, ko spēkā esošie Savienības noteikumi par izņēmumiem un ierobežojumiem skaidri neaptver. Turklāt izņēmumi un ierobežojumi, ko šajās jomās paredz Direktīvas 2001/29/EK, 96/9/EK un 2009/24/EK, ir brīvprātīgi un tāpēc var nelabvēlīgi ietekmēt iekšējā tirgus funkcionēšanu. Tas ir īpaši relevanti attiecībā uz izmantošanu pāri robežām, kura digitālajā vidē gūst arvien lielāku nozīmi. Tāpēc spēkā esošie Savienības tiesību izņēmumi un ierobežojumi, kas ir relevanti
  inovācijā
  , zinātniskajā pētniecībā, mācību darbā un kultūras mantojuma saglabāšanā, būtu jāpārvērtē šo jauno izmantošanas veidu gaismā. Būtu jāievieš obligāti izņēmumi vai ierobežojumi attiecībā uz tekstizraces un datizraces tehnoloģijām
  inovācijā un
  zinātniskajā pētniecībā, mācīšanas ilustrēšanu digitālajā vidē un kultūras mantojuma saglabāšanu. Izmantošanai, uz ko neattiecas šajā direktīvā paredzētie izņēmumi vai ierobežojums, joprojām būtu jāpiemēro Savienības tiesībās pastāvošie izņēmumi un ierobežojumi.
  Tādēļ būtu jāatļauj dalībvalstīs saglabāt spēkā esošos labi funkcionējošos izņēmumus minētajās jomās, ja vien tie neierobežo šajā direktīvā paredzēto izņēmumu vai ierobežojumu darbības jomu
  . Direktīvas 96/9/EK un 2001/29/EK būtu jāpielāgo.

Grozījums Nr. 5

Direktīvas priekšlikums

6. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (6) | Šajā direktīvā izklāstīto izņēmumu un
  ierobežojuma
  nolūks ir panākt taisnīgu līdzsvaru starp autoru un citu tiesību īpašnieku tiesībām un interesēm, no vienas puses, un lietotāju tiesībām un interesēm, no otras puses. Tos var piemērot tikai konkrētos īpašos gadījumos, kas nav pretrunā darba vai citu tiesību objektu parastajai izmantošanai un nepamatoti neaizskar tiesību īpašnieku likumīgās intereses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(6)

Šajā direktīvā izklāstīto izņēmumu un
  ierobežojuma
  nolūks ir panākt taisnīgu līdzsvaru starp autoru un citu tiesību īpašnieku tiesībām un interesēm, no vienas puses, un lietotāju tiesībām un interesēm, no otras puses. Tos var piemērot tikai konkrētos īpašos gadījumos, kas nav pretrunā darba vai citu tiesību objektu parastajai izmantošanai un nepamatoti neaizskar tiesību īpašnieku likumīgās intereses.

| (6) | Šajā direktīvā izklāstīto izņēmumu un
  ierobežojumu
  nolūks ir panākt taisnīgu līdzsvaru starp autoru un citu tiesību īpašnieku tiesībām un interesēm, no vienas puses, un lietotāju tiesībām un interesēm, no otras puses. Tos var piemērot tikai konkrētos īpašos gadījumos, kas nav pretrunā darba vai citu tiesību objektu parastajai izmantošanai un nepamatoti neaizskar tiesību īpašnieku likumīgās intereses. |
| --- | --- |

(6)

Šajā direktīvā izklāstīto izņēmumu un
  ierobežojumu
  nolūks ir panākt taisnīgu līdzsvaru starp autoru un citu tiesību īpašnieku tiesībām un interesēm, no vienas puses, un lietotāju tiesībām un interesēm, no otras puses. Tos var piemērot tikai konkrētos īpašos gadījumos, kas nav pretrunā darba vai citu tiesību objektu parastajai izmantošanai un nepamatoti neaizskar tiesību īpašnieku likumīgās intereses.

Grozījums Nr. 6

Direktīvas priekšlikums

8. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (8) | Jaunas tehnoloģijas paver iespēju automātiski datorizēti analizēt tādu digitālas formas informāciju kā teksts, skaņas, attēli vai dati — šo procesu parasti sauc par tekstizraci un datizraci.
  Šādas tehnoloģijas pētniekiem
  dod iespēju
  apstrādāt
  lielus informācijas daudzumus, lai varētu iegūt jaunas zināšanas un atklāt jaunas tendences. Tekstizraces un datizraces tehnoloģijas digitālajā ekonomikā ir vispārizplatītas, taču ir plaši atzīts, ka tekstizrace un datizrace īpašu labumu var dot pētnieku aprindām un tādējādi sekmēt inovāciju. Tomēr Savienībā tādas pētniecības organizācijas kā universitātes un pētniecības institūti saskaras ar juridisku nenoteiktību attiecībā uz to, kādā apjomā tie drīkst veikt tekstizraci un datizraci. Dažos gadījumos tekstizrace un datizrace var būt saistītas ar darbībām, ko aizsargā autortiesības un/vai sui generis datubāzes tiesības, proti, ar darbu vai citu tiesību objektu reproducēšanu un/vai satura ekstrahēšanu no kādas datubāzes. Ja netiek piemērots izņēmums vai ierobežojums, šādu darbību veikšanai būtu vajadzīga tiesību īpašnieku atļauja. Tekstizraci un datizraci var veikt arī attiecībā uz tīriem faktiem vai datiem, ko neaizsargā autortiesības, un šādos gadījumos atļauja nebūtu vajadzīga. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8)

Jaunas tehnoloģijas paver iespēju automātiski datorizēti analizēt tādu digitālas formas informāciju kā teksts, skaņas, attēli vai dati — šo procesu parasti sauc par tekstizraci un datizraci.
  Šādas tehnoloģijas pētniekiem
  dod iespēju
  apstrādāt
  lielus informācijas daudzumus, lai varētu iegūt jaunas zināšanas un atklāt jaunas tendences. Tekstizraces un datizraces tehnoloģijas digitālajā ekonomikā ir vispārizplatītas, taču ir plaši atzīts, ka tekstizrace un datizrace īpašu labumu var dot pētnieku aprindām un tādējādi sekmēt inovāciju. Tomēr Savienībā tādas pētniecības organizācijas kā universitātes un pētniecības institūti saskaras ar juridisku nenoteiktību attiecībā uz to, kādā apjomā tie drīkst veikt tekstizraci un datizraci. Dažos gadījumos tekstizrace un datizrace var būt saistītas ar darbībām, ko aizsargā autortiesības un/vai sui generis datubāzes tiesības, proti, ar darbu vai citu tiesību objektu reproducēšanu un/vai satura ekstrahēšanu no kādas datubāzes. Ja netiek piemērots izņēmums vai ierobežojums, šādu darbību veikšanai būtu vajadzīga tiesību īpašnieku atļauja. Tekstizraci un datizraci var veikt arī attiecībā uz tīriem faktiem vai datiem, ko neaizsargā autortiesības, un šādos gadījumos atļauja nebūtu vajadzīga.

| (8) | Jaunas tehnoloģijas paver iespēju automātiski datorizēti analizēt tādu digitālas formas informāciju kā teksts, skaņas, attēli vai dati — šo procesu parasti sauc par tekstizraci un datizraci.
  Tekstizrace un datizrace
  dod iespēju
  lasīt un analizēt
  lielus
  digitāli saglabātas
  informācijas daudzumus, lai varētu iegūt jaunas zināšanas un atklāt jaunas tendences. Tekstizraces un datizraces tehnoloģijas digitālajā ekonomikā ir vispārizplatītas, taču ir plaši atzīts, ka tekstizrace un datizrace īpašu labumu var dot pētnieku aprindām un tādējādi sekmēt inovāciju. Tomēr Savienībā tādas pētniecības organizācijas kā universitātes un pētniecības institūti saskaras ar juridisku nenoteiktību attiecībā uz to, kādā apjomā tie drīkst veikt tekstizraci un datizraci. Dažos gadījumos tekstizrace un datizrace var būt saistītas ar darbībām, ko aizsargā autortiesības un/vai sui generis datubāzes tiesības, proti, ar darbu vai citu tiesību objektu reproducēšanu un/vai satura ekstrahēšanu no kādas datubāzes. Ja netiek piemērots izņēmums vai ierobežojums, šādu darbību veikšanai būtu vajadzīga tiesību īpašnieku atļauja. Tekstizraci un datizraci var veikt arī attiecībā uz tīriem faktiem vai datiem, ko neaizsargā autortiesības, un šādos gadījumos atļauja nebūtu vajadzīga. |
| --- | --- |

(8)

Jaunas tehnoloģijas paver iespēju automātiski datorizēti analizēt tādu digitālas formas informāciju kā teksts, skaņas, attēli vai dati — šo procesu parasti sauc par tekstizraci un datizraci.
  Tekstizrace un datizrace
  dod iespēju
  lasīt un analizēt
  lielus
  digitāli saglabātas
  informācijas daudzumus, lai varētu iegūt jaunas zināšanas un atklāt jaunas tendences. Tekstizraces un datizraces tehnoloģijas digitālajā ekonomikā ir vispārizplatītas, taču ir plaši atzīts, ka tekstizrace un datizrace īpašu labumu var dot pētnieku aprindām un tādējādi sekmēt inovāciju. Tomēr Savienībā tādas pētniecības organizācijas kā universitātes un pētniecības institūti saskaras ar juridisku nenoteiktību attiecībā uz to, kādā apjomā tie drīkst veikt tekstizraci un datizraci. Dažos gadījumos tekstizrace un datizrace var būt saistītas ar darbībām, ko aizsargā autortiesības un/vai sui generis datubāzes tiesības, proti, ar darbu vai citu tiesību objektu reproducēšanu un/vai satura ekstrahēšanu no kādas datubāzes. Ja netiek piemērots izņēmums vai ierobežojums, šādu darbību veikšanai būtu vajadzīga tiesību īpašnieku atļauja. Tekstizraci un datizraci var veikt arī attiecībā uz tīriem faktiem vai datiem, ko neaizsargā autortiesības, un šādos gadījumos atļauja nebūtu vajadzīga.

Grozījums Nr. 7

Direktīvas priekšlikums

8.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (8a) | Lai notiktu tekstizrace un datizrace, lielākajā skaitā gadījumu ir nepieciešama piekļuve informācijai un pēc tam — tās reproducēšana. Parasti informāciju var apstrādāt, izmantojot tekstizraci un datizraci, tikai pēc tam, kad informācija ir normalizēta. Kad ir iegūta likumīga piekļuve informācijai, ar autortiesībām aizsargāta izmantošana notiek tad, kad šī informācija tiek normalizēta, jo tas noved pie reproducēšanas, mainot informācijas formātu vai ekstrahējot to no datubāzes formātā, kuru var pakļaut tekstizracei un datizracei. No autortiesību viedokļa nozīmīgais process tekstizraces un datizraces tehnoloģiju izmantošanas gaitā attiecīgi nav vis tekstizraces un datizraces process, kuru veido digitāli saglabātas un normalizētas informācijas lasīšana un analīze, bet gan piekļuves process un process, kura rezultātā informāciju normalizē, lai pavērtu iespēju to automātiski datorizēti analizēt, ciktāl šis process ietver ekstrahēšanu no datubāzes vai reproducēšanu. Šajā direktīvā paredzētie izņēmumi attiecībā uz tekstizraces un datizraces mērķiem būtu jāsaprot kā tādi, kas attiecas uz tādām ar autortiesībām saistītām procedūrām, kuras vajadzīgas, lai varētu veikt tekstizraci un datizraci. Ja pašreizējie tiesību akti autortiesību jomā nav piemērojami tekstizraces un datizraces izmantojumiem, šai direktīva joprojām nevajadzētu uz tiem attiekties. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(8a)

Lai notiktu tekstizrace un datizrace, lielākajā skaitā gadījumu ir nepieciešama piekļuve informācijai un pēc tam — tās reproducēšana. Parasti informāciju var apstrādāt, izmantojot tekstizraci un datizraci, tikai pēc tam, kad informācija ir normalizēta. Kad ir iegūta likumīga piekļuve informācijai, ar autortiesībām aizsargāta izmantošana notiek tad, kad šī informācija tiek normalizēta, jo tas noved pie reproducēšanas, mainot informācijas formātu vai ekstrahējot to no datubāzes formātā, kuru var pakļaut tekstizracei un datizracei. No autortiesību viedokļa nozīmīgais process tekstizraces un datizraces tehnoloģiju izmantošanas gaitā attiecīgi nav vis tekstizraces un datizraces process, kuru veido digitāli saglabātas un normalizētas informācijas lasīšana un analīze, bet gan piekļuves process un process, kura rezultātā informāciju normalizē, lai pavērtu iespēju to automātiski datorizēti analizēt, ciktāl šis process ietver ekstrahēšanu no datubāzes vai reproducēšanu. Šajā direktīvā paredzētie izņēmumi attiecībā uz tekstizraces un datizraces mērķiem būtu jāsaprot kā tādi, kas attiecas uz tādām ar autortiesībām saistītām procedūrām, kuras vajadzīgas, lai varētu veikt tekstizraci un datizraci. Ja pašreizējie tiesību akti autortiesību jomā nav piemērojami tekstizraces un datizraces izmantojumiem, šai direktīva joprojām nevajadzētu uz tiem attiekties.

Grozījums Nr. 8

Direktīvas priekšlikums

10. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (10) | Šī juridiskā nenoteiktība būtu jārisina, attiecībā uz reproducēšanas tiesībām un arī tiesībām liegt ekstrahēšanu no datubāzes nosakot obligātu izņēmumu. Jaunais izņēmums nedrīkstētu skart līdzšinējo obligāto izņēmumu, kas Direktīvas 2001/29 5. panta 1. punktā paredzēts attiecībā uz pagaidu reproducēšanas darbībām un kas būtu arī turpmāk jāpiemēro tekstizraces un datizraces paņēmieniem, kuri nav saistīti ar kopēšanu ārpus minētā izņēmuma tvēruma.
  Pētniecības organizācijām būtu jāizmanto izņēmums, arī iesaistoties publiskā un privātā sektora partnerībās. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(10)

Šī juridiskā nenoteiktība būtu jārisina, attiecībā uz reproducēšanas tiesībām un arī tiesībām liegt ekstrahēšanu no datubāzes nosakot obligātu izņēmumu. Jaunais izņēmums nedrīkstētu skart līdzšinējo obligāto izņēmumu, kas Direktīvas 2001/29 5. panta 1. punktā paredzēts attiecībā uz pagaidu reproducēšanas darbībām un kas būtu arī turpmāk jāpiemēro tekstizraces un datizraces paņēmieniem, kuri nav saistīti ar kopēšanu ārpus minētā izņēmuma tvēruma.
  Pētniecības organizācijām būtu jāizmanto izņēmums, arī iesaistoties publiskā un privātā sektora partnerībās.

| (10) | Šī juridiskā nenoteiktība būtu jārisina, attiecībā uz reproducēšanas tiesībām un arī tiesībām liegt ekstrahēšanu no datubāzes nosakot obligātu izņēmumu
  pētniecības organizācijām
  . Jaunais izņēmums nedrīkstētu skart līdzšinējo obligāto izņēmumu, kas Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 1. punktā paredzēts attiecībā uz pagaidu reproducēšanas darbībām un kas būtu arī turpmāk jāpiemēro tekstizraces un datizraces paņēmieniem, kuri nav saistīti ar kopēšanu ārpus minētā izņēmuma tvēruma.
  Tekstizraces un datizraces izņēmums būtu jāattiecina arī uz izglītības iestādēm un kultūras mantojuma iestādēm, kas veic zinātnisko pētniecību, ar noteikumu, ka pētījumu rezultāti nedod labumu uzņēmumam, kam ir konkrēta izšķiroša ietekme uz šādām organizācijām. Gadījumā, ja pētniecību veic publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros, uzņēmumam, kas piedalās publiskā un privātā sektora partnerībā, arī vajadzētu būt likumīgai piekļuvei darbiem un citiem tiesību objektiem. Reproducēšanas un ekstrahēšanas, ko veic tekstizraces un datizraces mērķiem, rezultāti būtu jāglabā drošā veidā un tā, lai nodrošinātu, ka kopijas tiek izmantotas tikai zinātniskās pētniecības nolūkos. |
| --- | --- |

(10)

Šī juridiskā nenoteiktība būtu jārisina, attiecībā uz reproducēšanas tiesībām un arī tiesībām liegt ekstrahēšanu no datubāzes nosakot obligātu izņēmumu
  pētniecības organizācijām
  . Jaunais izņēmums nedrīkstētu skart līdzšinējo obligāto izņēmumu, kas Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 1. punktā paredzēts attiecībā uz pagaidu reproducēšanas darbībām un kas būtu arī turpmāk jāpiemēro tekstizraces un datizraces paņēmieniem, kuri nav saistīti ar kopēšanu ārpus minētā izņēmuma tvēruma.
  Tekstizraces un datizraces izņēmums būtu jāattiecina arī uz izglītības iestādēm un kultūras mantojuma iestādēm, kas veic zinātnisko pētniecību, ar noteikumu, ka pētījumu rezultāti nedod labumu uzņēmumam, kam ir konkrēta izšķiroša ietekme uz šādām organizācijām. Gadījumā, ja pētniecību veic publiskā un privātā sektora partnerības ietvaros, uzņēmumam, kas piedalās publiskā un privātā sektora partnerībā, arī vajadzētu būt likumīgai piekļuvei darbiem un citiem tiesību objektiem. Reproducēšanas un ekstrahēšanas, ko veic tekstizraces un datizraces mērķiem, rezultāti būtu jāglabā drošā veidā un tā, lai nodrošinātu, ka kopijas tiek izmantotas tikai zinātniskās pētniecības nolūkos.

Grozījums Nr. 9

Direktīvas priekšlikums

13.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (13a) | Lai veicinātu inovāciju arī privātajā sektorā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt izņēmumu, kas ir vairāk nekā obligātais izņēmums, ja darbu un citu tajā minētu tiesību objektu lietojumu nav skaidri rezervējis to tiesību īpašnieks, tostarp ar mašīnlasāmiem līdzekļiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(13a)

Lai veicinātu inovāciju arī privātajā sektorā, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai paredzēt izņēmumu, kas ir vairāk nekā obligātais izņēmums, ja darbu un citu tajā minētu tiesību objektu lietojumu nav skaidri rezervējis to tiesību īpašnieks, tostarp ar mašīnlasāmiem līdzekļiem.

Grozījums Nr. 10

Direktīvas priekšlikums

15. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (15) | Tālmācība un pārrobežu izglītības programmas gan galvenokārt tiek izstrādātas augstākās izglītības līmenī, taču digitālie instrumenti un resursi tiek arvien vairāk izmantoti visos izglītības līmeņos, jo īpaši mācību pieredzes pilnveidošanai un bagātināšanai. Tāpēc vajadzētu būt tā, ka šajā direktīvā paredzēto izņēmumu vai ierobežojumu izmanto visas primārās un sekundārās izglītības, kā arī profesionālās un augstākās izglītības iestādes tiktāl, ciktāl tās nekomerciālā nolūkā veic izglītošanas darbu. Nosakot, vai kādas izglītības iestādes darbība ir nekomerciāla, izšķiroši faktori nav tās organizatoriskā struktūra un finansēšanas veids. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(15)

Tālmācība un pārrobežu izglītības programmas gan galvenokārt tiek izstrādātas augstākās izglītības līmenī, taču digitālie instrumenti un resursi tiek arvien vairāk izmantoti visos izglītības līmeņos, jo īpaši mācību pieredzes pilnveidošanai un bagātināšanai. Tāpēc vajadzētu būt tā, ka šajā direktīvā paredzēto izņēmumu vai ierobežojumu izmanto visas primārās un sekundārās izglītības, kā arī profesionālās un augstākās izglītības iestādes tiktāl, ciktāl tās nekomerciālā nolūkā veic izglītošanas darbu. Nosakot, vai kādas izglītības iestādes darbība ir nekomerciāla, izšķiroši faktori nav tās organizatoriskā struktūra un finansēšanas veids.

| (15) | Tālmācība un pārrobežu izglītības programmas gan galvenokārt tiek izstrādātas augstākās izglītības līmenī, taču digitālie instrumenti un resursi tiek arvien vairāk izmantoti visos izglītības līmeņos, jo īpaši mācību pieredzes pilnveidošanai un bagātināšanai. Tāpēc vajadzētu būt tā, ka šajā direktīvā paredzēto izņēmumu vai ierobežojumu izmanto visas primārās un sekundārās izglītības, kā arī profesionālās un augstākās izglītības iestādes tiktāl, ciktāl tās nekomerciālā nolūkā veic izglītošanas darbu. Nosakot, vai kādas izglītības iestādes darbība ir nekomerciāla, izšķiroši faktori nav tās organizatoriskā struktūra un finansēšanas veids.
  Ja kultūras mantojuma iestādes tiecas sasniegt izglītības mērķi un ir iesaistītas mācīšanas darbībās, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai uzskatīt minētās iestādes par izglītības iestādēm saskaņā ar šo izņēmumu, ciktāl tas attiecas uz to mācīšanas darbībām. |
| --- | --- |

(15)

Tālmācība un pārrobežu izglītības programmas gan galvenokārt tiek izstrādātas augstākās izglītības līmenī, taču digitālie instrumenti un resursi tiek arvien vairāk izmantoti visos izglītības līmeņos, jo īpaši mācību pieredzes pilnveidošanai un bagātināšanai. Tāpēc vajadzētu būt tā, ka šajā direktīvā paredzēto izņēmumu vai ierobežojumu izmanto visas primārās un sekundārās izglītības, kā arī profesionālās un augstākās izglītības iestādes tiktāl, ciktāl tās nekomerciālā nolūkā veic izglītošanas darbu. Nosakot, vai kādas izglītības iestādes darbība ir nekomerciāla, izšķiroši faktori nav tās organizatoriskā struktūra un finansēšanas veids.
  Ja kultūras mantojuma iestādes tiecas sasniegt izglītības mērķi un ir iesaistītas mācīšanas darbībās, dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai uzskatīt minētās iestādes par izglītības iestādēm saskaņā ar šo izņēmumu, ciktāl tas attiecas uz to mācīšanas darbībām.

Grozījums Nr. 11

Direktīvas priekšlikums

16. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (16) | Izņēmumam vai ierobežojumam vajadzētu aptvert darbu un citu tiesību objektu digitālu izmantošanu,
  piemēram
  ,
  ka darbu daļas
  vai
  fragmentus izmanto
  ,
  lai atbalstītu, bagātinātu
  vai
  papildinātu mācīšanu
  , tostarp
  ar to saistīto mācīšanos
  . Izņēmuma vai ierobežojuma aptvertie darbi vai citi tiesību objekti būtu jāizmanto tikai izglītības iestāžu atbildībā īstenotas mācīšanas un mācīšanās sakarā, arī eksāmenos, un tikai tik, cik šādu darbību nolūkā vajadzīgs. Izņēmumam vai ierobežojumam,
  aptverot digitālus līdzekļus
  mācību
  telpā un tiešsaistes izmantošanu
  izglītības iestādes drošajā elektroniskajā
  tīklā
  ,
  kuras
  piekļuvei vajadzētu būt aizsargātai jo īpaši ar autentificēšanas procedūru,
  būtu jāattiecas uz izmantošanu abos veidos
  . Būtu jāuzskata, ka mācīšanas ilustrēšanas kontekstā izņēmums vai ierobežojums aptver specifiskās piekļuves vajadzības, kādas ir personām ar invaliditāti. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16)

Izņēmumam vai ierobežojumam vajadzētu aptvert darbu un citu tiesību objektu digitālu izmantošanu,
  piemēram
  ,
  ka darbu daļas
  vai
  fragmentus izmanto
  ,
  lai atbalstītu, bagātinātu
  vai
  papildinātu mācīšanu
  , tostarp
  ar to saistīto mācīšanos
  . Izņēmuma vai ierobežojuma aptvertie darbi vai citi tiesību objekti būtu jāizmanto tikai izglītības iestāžu atbildībā īstenotas mācīšanas un mācīšanās sakarā, arī eksāmenos, un tikai tik, cik šādu darbību nolūkā vajadzīgs. Izņēmumam vai ierobežojumam,
  aptverot digitālus līdzekļus
  mācību
  telpā un tiešsaistes izmantošanu
  izglītības iestādes drošajā elektroniskajā
  tīklā
  ,
  kuras
  piekļuvei vajadzētu būt aizsargātai jo īpaši ar autentificēšanas procedūru,
  būtu jāattiecas uz izmantošanu abos veidos
  . Būtu jāuzskata, ka mācīšanas ilustrēšanas kontekstā izņēmums vai ierobežojums aptver specifiskās piekļuves vajadzības, kādas ir personām ar invaliditāti.

| (16) | Izņēmumam vai ierobežojumam vajadzētu aptvert darbu un citu tiesību objektu digitālu izmantošanu,
  lai atbalstītu
  ,
  bagātinātu vai papildinātu mācīšanu, tostarp ar to saistīto mācīšanos. Izmantošanas izņēmums vai ierobežojums būtu jāpiešķir tikai tad, ja izmantotajā darbā vai citos tiesību objektos ir norādīts avots, tostarp autoru vārdi, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams praktisku iemeslu dēļ.
  Izņēmuma vai ierobežojuma aptvertie darbi vai citi tiesību objekti būtu jāizmanto tikai izglītības iestāžu atbildībā īstenotas mācīšanas un mācīšanās sakarā, arī eksāmenos, un tikai tik, cik šādu darbību nolūkā vajadzīgs. Izņēmumam vai ierobežojumam
  vajadzētu aptvert gan izmantojumus tur, kur
  mācību
  darbība fiziski notiek, arī tad, ja tā notiek ārpus
  izglītības iestādes
  telpām, piemēram, bibliotēkās vai kultūras mantojuma iestādēs, ciktāl par to ir atbildīga attiecīgā izglītības iestāde, gan izmantojumus
  drošajā elektroniskajā
  vidē
  ,
  kuras
  piekļuvei vajadzētu būt aizsargātai jo īpaši ar autentificēšanas procedūru,
  būtu jāattiecas uz izmantošanu abos veidos
  . Būtu jāuzskata, ka mācīšanas ilustrēšanas kontekstā izņēmums vai ierobežojums aptver specifiskās piekļuves vajadzības, kādas ir personām ar invaliditāti. |
| --- | --- |

(16)

Izņēmumam vai ierobežojumam vajadzētu aptvert darbu un citu tiesību objektu digitālu izmantošanu,
  lai atbalstītu
  ,
  bagātinātu vai papildinātu mācīšanu, tostarp ar to saistīto mācīšanos. Izmantošanas izņēmums vai ierobežojums būtu jāpiešķir tikai tad, ja izmantotajā darbā vai citos tiesību objektos ir norādīts avots, tostarp autoru vārdi, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams praktisku iemeslu dēļ.
  Izņēmuma vai ierobežojuma aptvertie darbi vai citi tiesību objekti būtu jāizmanto tikai izglītības iestāžu atbildībā īstenotas mācīšanas un mācīšanās sakarā, arī eksāmenos, un tikai tik, cik šādu darbību nolūkā vajadzīgs. Izņēmumam vai ierobežojumam
  vajadzētu aptvert gan izmantojumus tur, kur
  mācību
  darbība fiziski notiek, arī tad, ja tā notiek ārpus
  izglītības iestādes
  telpām, piemēram, bibliotēkās vai kultūras mantojuma iestādēs, ciktāl par to ir atbildīga attiecīgā izglītības iestāde, gan izmantojumus
  drošajā elektroniskajā
  vidē
  ,
  kuras
  piekļuvei vajadzētu būt aizsargātai jo īpaši ar autentificēšanas procedūru,
  būtu jāattiecas uz izmantošanu abos veidos
  . Būtu jāuzskata, ka mācīšanas ilustrēšanas kontekstā izņēmums vai ierobežojums aptver specifiskās piekļuves vajadzības, kādas ir personām ar invaliditāti.

Grozījums Nr. 12

Direktīvas priekšlikums

16.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (16a) | Droša elektroniskā vide būtu jāsaprot kā digitālā mācīšanas un mācīšanās vide, kurai ar atbilstošu autentifikācijas procedūru var piekļūt vienīgi izglītības iestādes mācībspēki un skolēni vai studenti, kas uzņemti studiju programmā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(16a)

Droša elektroniskā vide būtu jāsaprot kā digitālā mācīšanas un mācīšanās vide, kurai ar atbilstošu autentifikācijas procedūru var piekļūt vienīgi izglītības iestādes mācībspēki un skolēni vai studenti, kas uzņemti studiju programmā.

Grozījums Nr. 13

Direktīvas priekšlikums

17. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (17) | Lai darbus un citus tiesību objektus būtu vieglāk izmantot izglītībā, vairākās dalībvalstīs ir noteikta atšķirīga kārtība, kas balstās uz Direktīvā 2001/29/EK paredzētā izņēmuma īstenošanu vai uz licencēšanas nolīgumiem, kuri aptver tālāku izmantošanu. Šāda kārtība parasti ir izstrādāta, ņemot vērā izglītības iestāžu vajadzības un atšķirīgos izglītības līmeņus. Lai gan jaunā obligātā izņēmuma vai ierobežojuma tvērumu attiecībā uz digitālu izmantošanu un pārrobežu izglītojošo darbību ir būtiski vajadzīgs saskaņot, īstenošana dažādās dalībvalstīs var notikt atšķirīgi, ja vien tas nekavē izņēmuma vai ierobežojuma piemērošanu vai pārrobežu izmantošanu. Tādējādi dalībvalstīm būtu jārodas iespējai tālāk attīstīt līdzšinējās valstu līmenī noslēgtās vienošanās. Dalībvalstis jo īpaši varētu noteikt, ka izņēmuma vai ierobežojuma pilnīga vai daļēja piemērošana ir atkarīga no tā, vai ir pieejamas attiecīgas licences,
  kas aptver
  vismaz
  to pašu
  ar izņēmumu
  atļauto izmantošanu
  . Šāds mehānisms, piemēram, dotu iespēju par preferenciālām uzskatīt licences
  uz
  galvenokārt izglītības tirgum
  paredzētiem materiāliem
  . Lai nepieļautu, ka šāds mehānisms izglītības iestādēm rada juridisku nenoteiktību vai administratīvu slogu, dalībvalstīm, kas izmanto šo pieeju, būtu jāpieņem konkrēti pasākumi, kuri nodrošinātu, ka licencēšanas shēmas, kas mācīšanas ilustrēšanas nolūkam atļauj darbu vai citu tiesību objektu digitālu izmantošanu, ir viegli pieejamas un ka izglītības iestādes zina, ka šādas licencēšanas shēmas pastāv. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17)

Lai darbus un citus tiesību objektus būtu vieglāk izmantot izglītībā, vairākās dalībvalstīs ir noteikta atšķirīga kārtība, kas balstās uz Direktīvā 2001/29/EK paredzētā izņēmuma īstenošanu vai uz licencēšanas nolīgumiem, kuri aptver tālāku izmantošanu. Šāda kārtība parasti ir izstrādāta, ņemot vērā izglītības iestāžu vajadzības un atšķirīgos izglītības līmeņus. Lai gan jaunā obligātā izņēmuma vai ierobežojuma tvērumu attiecībā uz digitālu izmantošanu un pārrobežu izglītojošo darbību ir būtiski vajadzīgs saskaņot, īstenošana dažādās dalībvalstīs var notikt atšķirīgi, ja vien tas nekavē izņēmuma vai ierobežojuma piemērošanu vai pārrobežu izmantošanu. Tādējādi dalībvalstīm būtu jārodas iespējai tālāk attīstīt līdzšinējās valstu līmenī noslēgtās vienošanās. Dalībvalstis jo īpaši varētu noteikt, ka izņēmuma vai ierobežojuma pilnīga vai daļēja piemērošana ir atkarīga no tā, vai ir pieejamas attiecīgas licences,
  kas aptver
  vismaz
  to pašu
  ar izņēmumu
  atļauto izmantošanu
  . Šāds mehānisms, piemēram, dotu iespēju par preferenciālām uzskatīt licences
  uz
  galvenokārt izglītības tirgum
  paredzētiem materiāliem
  . Lai nepieļautu, ka šāds mehānisms izglītības iestādēm rada juridisku nenoteiktību vai administratīvu slogu, dalībvalstīm, kas izmanto šo pieeju, būtu jāpieņem konkrēti pasākumi, kuri nodrošinātu, ka licencēšanas shēmas, kas mācīšanas ilustrēšanas nolūkam atļauj darbu vai citu tiesību objektu digitālu izmantošanu, ir viegli pieejamas un ka izglītības iestādes zina, ka šādas licencēšanas shēmas pastāv.

| (17) | Lai darbus un citus tiesību objektus būtu vieglāk izmantot izglītībā, vairākās dalībvalstīs ir noteikta atšķirīga kārtība, kas balstās uz Direktīvā 2001/29/EK paredzētā izņēmuma īstenošanu vai uz licencēšanas nolīgumiem, kuri aptver tālāku izmantošanu. Šāda kārtība parasti ir izstrādāta, ņemot vērā izglītības iestāžu vajadzības un atšķirīgos izglītības līmeņus. Lai gan jaunā obligātā izņēmuma vai ierobežojuma tvērumu attiecībā uz digitālu izmantošanu un pārrobežu izglītojošo darbību ir būtiski vajadzīgs saskaņot, īstenošana dažādās dalībvalstīs var notikt atšķirīgi, ja vien tas nekavē izņēmuma vai ierobežojuma piemērošanu vai pārrobežu izmantošanu. Tādējādi dalībvalstīm būtu jārodas iespējai tālāk attīstīt līdzšinējās valstu līmenī noslēgtās vienošanās. Dalībvalstis jo īpaši varētu noteikt, ka izņēmuma vai ierobežojuma pilnīga vai daļēja piemērošana ir atkarīga no tā, vai ir pieejamas attiecīgas licences.
  Lai izvairītos no tā, ka izglītības iestādēm ir individuāli jārisina sarunas ar tiesību īpašniekiem, šādas licences var būt kolektīvās licencēšanas līgumi, paplašinātas kolektīvās licencēšanas līgumi un licences, par kurām tiek noslēgti kolektīvi līgumi, piemēram, “vispārējās licences”. Šādām licencēm vajadzētu būt finansiāli pieejamām un jāaptver
  vismaz
  tie paši
  ar izņēmumu
  atļautie izmantojumi
  . Šāds mehānisms, piemēram, dotu iespēju par preferenciālām uzskatīt licences
  materiāliem, kas
  galvenokārt
  paredzēti
  izglītības tirgum
  vai mācīšanai izglītības iestādēs vai nošu partitūrām
  . Lai nepieļautu, ka šāds mehānisms izglītības iestādēm rada juridisku nenoteiktību vai administratīvu slogu, dalībvalstīm, kas izmanto šo pieeju, būtu jāpieņem konkrēti pasākumi, kuri nodrošinātu, ka
  šādas
  licencēšanas shēmas, kas mācīšanas ilustrēšanas nolūkam atļauj darbu vai citu tiesību objektu digitālu izmantošanu, ir viegli pieejamas un ka izglītības iestādes zina, ka šādas licencēšanas shēmas pastāv.
  Dalībvalstīm būtu jāspēj paredzēt sistēmas, lai nodrošinātu, ka tiesību īpašniekiem ir pieejama taisnīga kompensācija par izmantojumiem saskaņā ar minētajiem izņēmumiem vai ierobežojumiem. Būtu jāmudina dalībvalstis izmantot sistēmas, kas nerada administratīvu slogu, piemēram, sistēmas, kas paredz vienreizējus maksājumus. |
| --- | --- |

(17)

Lai darbus un citus tiesību objektus būtu vieglāk izmantot izglītībā, vairākās dalībvalstīs ir noteikta atšķirīga kārtība, kas balstās uz Direktīvā 2001/29/EK paredzētā izņēmuma īstenošanu vai uz licencēšanas nolīgumiem, kuri aptver tālāku izmantošanu. Šāda kārtība parasti ir izstrādāta, ņemot vērā izglītības iestāžu vajadzības un atšķirīgos izglītības līmeņus. Lai gan jaunā obligātā izņēmuma vai ierobežojuma tvērumu attiecībā uz digitālu izmantošanu un pārrobežu izglītojošo darbību ir būtiski vajadzīgs saskaņot, īstenošana dažādās dalībvalstīs var notikt atšķirīgi, ja vien tas nekavē izņēmuma vai ierobežojuma piemērošanu vai pārrobežu izmantošanu. Tādējādi dalībvalstīm būtu jārodas iespējai tālāk attīstīt līdzšinējās valstu līmenī noslēgtās vienošanās. Dalībvalstis jo īpaši varētu noteikt, ka izņēmuma vai ierobežojuma pilnīga vai daļēja piemērošana ir atkarīga no tā, vai ir pieejamas attiecīgas licences.
  Lai izvairītos no tā, ka izglītības iestādēm ir individuāli jārisina sarunas ar tiesību īpašniekiem, šādas licences var būt kolektīvās licencēšanas līgumi, paplašinātas kolektīvās licencēšanas līgumi un licences, par kurām tiek noslēgti kolektīvi līgumi, piemēram, “vispārējās licences”. Šādām licencēm vajadzētu būt finansiāli pieejamām un jāaptver
  vismaz
  tie paši
  ar izņēmumu
  atļautie izmantojumi
  . Šāds mehānisms, piemēram, dotu iespēju par preferenciālām uzskatīt licences
  materiāliem, kas
  galvenokārt
  paredzēti
  izglītības tirgum
  vai mācīšanai izglītības iestādēs vai nošu partitūrām
  . Lai nepieļautu, ka šāds mehānisms izglītības iestādēm rada juridisku nenoteiktību vai administratīvu slogu, dalībvalstīm, kas izmanto šo pieeju, būtu jāpieņem konkrēti pasākumi, kuri nodrošinātu, ka
  šādas
  licencēšanas shēmas, kas mācīšanas ilustrēšanas nolūkam atļauj darbu vai citu tiesību objektu digitālu izmantošanu, ir viegli pieejamas un ka izglītības iestādes zina, ka šādas licencēšanas shēmas pastāv.
  Dalībvalstīm būtu jāspēj paredzēt sistēmas, lai nodrošinātu, ka tiesību īpašniekiem ir pieejama taisnīga kompensācija par izmantojumiem saskaņā ar minētajiem izņēmumiem vai ierobežojumiem. Būtu jāmudina dalībvalstis izmantot sistēmas, kas nerada administratīvu slogu, piemēram, sistēmas, kas paredz vienreizējus maksājumus.

Grozījums Nr. 14

Direktīvas priekšlikums

17.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (17a) | Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, kad dalībvalsts nolemj, ka izņēmuma piemērošana ir atkarīga no atbilstīgu licenču pieejamības, ir jāprecizē nosacījumi, kas izglītības iestādei jāievēro, lai izmantotu aizsargātu darbu vai citu tiesību objektu, uz kuru attiecas minētais izņēmums, un pretēji — kad tai jārīkojas saskaņā ar licencēšanas shēmu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(17a)

Lai nodrošinātu juridisko noteiktību, kad dalībvalsts nolemj, ka izņēmuma piemērošana ir atkarīga no atbilstīgu licenču pieejamības, ir jāprecizē nosacījumi, kas izglītības iestādei jāievēro, lai izmantotu aizsargātu darbu vai citu tiesību objektu, uz kuru attiecas minētais izņēmums, un pretēji — kad tai jārīkojas saskaņā ar licencēšanas shēmu.

Grozījums Nr. 15

Direktīvas priekšlikums

18. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (18) | Saglabāšanas darbībai var būt nepieciešams kādas kultūras mantojuma iestādes kolekcijā esošu darbu vai citu tiesību objektu reproducēt un tātad no attiecīgajiem tiesību īpašniekiem saņemt attiecīgu atļauju. Kultūras mantojuma iestādes ir iesaistītas savu kolekciju saglabāšanā nākamajām paaudzēm. Jaunus šo kolekciju mantojuma saglabāšanas veidus piedāvā digitālās tehnoloģijas, taču tās rada arī jaunas problēmas. Ņemot vērā jaunās problēmas, vajadzīgs koriģēt spēkā esošo tiesisko regulējumu, paredzot obligātu izņēmumu attiecībā uz tādām reproducēšanas tiesībām, kas dara iespējamas minētās saglabāšanas darbības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(18)

Saglabāšanas darbībai var būt nepieciešams kādas kultūras mantojuma iestādes kolekcijā esošu darbu vai citu tiesību objektu reproducēt un tātad no attiecīgajiem tiesību īpašniekiem saņemt attiecīgu atļauju. Kultūras mantojuma iestādes ir iesaistītas savu kolekciju saglabāšanā nākamajām paaudzēm. Jaunus šo kolekciju mantojuma saglabāšanas veidus piedāvā digitālās tehnoloģijas, taču tās rada arī jaunas problēmas. Ņemot vērā jaunās problēmas, vajadzīgs koriģēt spēkā esošo tiesisko regulējumu, paredzot obligātu izņēmumu attiecībā uz tādām reproducēšanas tiesībām, kas dara iespējamas minētās saglabāšanas darbības.

| (18) | Saglabāšanas darbībai var būt nepieciešams kādas kultūras mantojuma iestādes kolekcijā esošu darbu vai citu tiesību objektu reproducēt un tātad no attiecīgajiem tiesību īpašniekiem saņemt attiecīgu atļauju. Kultūras mantojuma iestādes ir iesaistītas savu kolekciju saglabāšanā nākamajām paaudzēm. Jaunus šo kolekciju mantojuma saglabāšanas veidus piedāvā digitālās tehnoloģijas, taču tās rada arī jaunas problēmas. Ņemot vērā jaunās problēmas, vajadzīgs koriģēt spēkā esošo tiesisko regulējumu, paredzot obligātu izņēmumu attiecībā uz tādām reproducēšanas tiesībām, kas dara iespējamas minētās saglabāšanas darbības
  šādām iestādēm
  . |
| --- | --- |

(18)

Saglabāšanas darbībai var būt nepieciešams kādas kultūras mantojuma iestādes kolekcijā esošu darbu vai citu tiesību objektu reproducēt un tātad no attiecīgajiem tiesību īpašniekiem saņemt attiecīgu atļauju. Kultūras mantojuma iestādes ir iesaistītas savu kolekciju saglabāšanā nākamajām paaudzēm. Jaunus šo kolekciju mantojuma saglabāšanas veidus piedāvā digitālās tehnoloģijas, taču tās rada arī jaunas problēmas. Ņemot vērā jaunās problēmas, vajadzīgs koriģēt spēkā esošo tiesisko regulējumu, paredzot obligātu izņēmumu attiecībā uz tādām reproducēšanas tiesībām, kas dara iespējamas minētās saglabāšanas darbības
  šādām iestādēm
  .

Grozījums Nr. 16

Direktīvas priekšlikums

19. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (19) | Dažādu valstu pieeja kultūras mantojuma iestāžu veiktām saglabāšanas darbībām atšķiras
  ,
  un tas, apgrūtinot pārrobežu sadarbību
  un
  to, kā kultūras mantojuma iestādes kopējā tirgū koplieto saglabāšanas līdzekļus
  ,
  noved pie neefektīvas resursu izmantošanas
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(19)

Dažādu valstu pieeja kultūras mantojuma iestāžu veiktām saglabāšanas darbībām atšķiras
  ,
  un tas, apgrūtinot pārrobežu sadarbību
  un
  to, kā kultūras mantojuma iestādes kopējā tirgū koplieto saglabāšanas līdzekļus
  ,
  noved pie neefektīvas resursu izmantošanas
  .

| (19) | Atšķirīgas pieejas reproducēšanas darbībām saglabāšanas nolūkā dalībvalstīs kavē pārrobežu sadarbību
  ,
  saglabāšanas līdzekļu kopīgu izmantošanu
  un
  pārrobežu saglabāšanas tīklu izveidi iekšējā tirgus organizācijās, kas ir iesaistītas saglabāšanā
  ,
  kā rezultātā resursi tiek izmantoti neefektīvi
  .
  Tas var negatīvi ietekmēt kultūras mantojuma saglabāšanu. |
| --- | --- |

(19)

Atšķirīgas pieejas reproducēšanas darbībām saglabāšanas nolūkā dalībvalstīs kavē pārrobežu sadarbību
  ,
  saglabāšanas līdzekļu kopīgu izmantošanu
  un
  pārrobežu saglabāšanas tīklu izveidi iekšējā tirgus organizācijās, kas ir iesaistītas saglabāšanā
  ,
  kā rezultātā resursi tiek izmantoti neefektīvi
  .
  Tas var negatīvi ietekmēt kultūras mantojuma saglabāšanu.

Grozījums Nr. 17

Direktīvas priekšlikums

20. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (20) | Tāpēc būtu jāizvirza prasība, ka dalībvalstīm jānosaka izņēmums, kas kultūras mantojuma iestādēm atļautu saglabāšanas nolūkā,
  piemēram
  , lai risinātu tehnoloģiskas novecošanas problēmu vai sākotnējā datneša nolietošanos, reproducēt to kolekcijās pastāvīgi esošus darbus un citus tiesību objektus Šādam izņēmumam vajadzētu pavērt iespēju, ka ar attiecīgu saglabāšanas rīku, līdzekli vai tehnoloģiju ir iespējams vajadzīgajā skaitā un jebkurā darba vai cita tiesību objekta dzīvescikla brīdī izgatavot tā kopijas tādā apmērā, kāds vajadzīgs, lai varētu izgatavot kopiju vienīgi saglabāšanas nolūkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(20)

Tāpēc būtu jāizvirza prasība, ka dalībvalstīm jānosaka izņēmums, kas kultūras mantojuma iestādēm atļautu saglabāšanas nolūkā,
  piemēram
  , lai risinātu tehnoloģiskas novecošanas problēmu vai sākotnējā datneša nolietošanos, reproducēt to kolekcijās pastāvīgi esošus darbus un citus tiesību objektus Šādam izņēmumam vajadzētu pavērt iespēju, ka ar attiecīgu saglabāšanas rīku, līdzekli vai tehnoloģiju ir iespējams vajadzīgajā skaitā un jebkurā darba vai cita tiesību objekta dzīvescikla brīdī izgatavot tā kopijas tādā apmērā, kāds vajadzīgs, lai varētu izgatavot kopiju vienīgi saglabāšanas nolūkā.

| (20) | Tāpēc būtu jāizvirza prasība, ka dalībvalstīm jānosaka izņēmums, kas kultūras mantojuma iestādēm atļautu saglabāšanas nolūkā, lai risinātu tehnoloģiskas novecošanas problēmu vai sākotnējā datneša nolietošanos, reproducēt to kolekcijās pastāvīgi esošus darbus un citus tiesību objektus
  vai apdrošināt darbus.
  Šādam izņēmumam vajadzētu pavērt iespēju, ka ar attiecīgu saglabāšanas rīku, līdzekli vai tehnoloģiju
  jebkurā formātā vai datnesī
  ir iespējams vajadzīgajā skaitā un jebkurā darba vai cita tiesību objekta dzīvescikla brīdī izgatavot tā kopijas tādā apmērā, kāds vajadzīgs, lai varētu izgatavot kopiju vienīgi saglabāšanas nolūkā.
  Pētniecības organizāciju vai sabiedrisko raidorganizāciju arhīvi būtu jāuzskata par kultūras mantojuma iestādēm un līdz ar to arī par šā izņēmuma labumguvējiem. Šā izņēmuma nolūkos dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai saglabāt noteikumus, kas paredz publiski pieejamas galerijas uzskatīt par muzejiem. |
| --- | --- |

(20)

Tāpēc būtu jāizvirza prasība, ka dalībvalstīm jānosaka izņēmums, kas kultūras mantojuma iestādēm atļautu saglabāšanas nolūkā, lai risinātu tehnoloģiskas novecošanas problēmu vai sākotnējā datneša nolietošanos, reproducēt to kolekcijās pastāvīgi esošus darbus un citus tiesību objektus
  vai apdrošināt darbus.
  Šādam izņēmumam vajadzētu pavērt iespēju, ka ar attiecīgu saglabāšanas rīku, līdzekli vai tehnoloģiju
  jebkurā formātā vai datnesī
  ir iespējams vajadzīgajā skaitā un jebkurā darba vai cita tiesību objekta dzīvescikla brīdī izgatavot tā kopijas tādā apmērā, kāds vajadzīgs, lai varētu izgatavot kopiju vienīgi saglabāšanas nolūkā.
  Pētniecības organizāciju vai sabiedrisko raidorganizāciju arhīvi būtu jāuzskata par kultūras mantojuma iestādēm un līdz ar to arī par šā izņēmuma labumguvējiem. Šā izņēmuma nolūkos dalībvalstīm vajadzētu būt iespējai saglabāt noteikumus, kas paredz publiski pieejamas galerijas uzskatīt par muzejiem.

Grozījums Nr. 18

Direktīvas priekšlikums

21. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (21) | Šajā direktīvā darbi un citi tiesību objekti par kādas kultūras mantojuma iestādes kolekcijā pastāvīgi esošiem būtu jāuzskata, ja, piemēram, īpašumtiesību nodošanas vai
  licences nolīgumu rezultātā kultūras mantojuma iestādes
  īpašumā vai pastāvīgā valdījumā ir
  tā
  eksemplāri. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21)

Šajā direktīvā darbi un citi tiesību objekti par kādas kultūras mantojuma iestādes kolekcijā pastāvīgi esošiem būtu jāuzskata, ja, piemēram, īpašumtiesību nodošanas vai
  licences nolīgumu rezultātā kultūras mantojuma iestādes
  īpašumā vai pastāvīgā valdījumā ir
  tā
  eksemplāri.

| (21) | Šajā direktīvā darbi un citi tiesību objekti par kādas kultūras mantojuma iestādes kolekcijā pastāvīgi esošiem būtu jāuzskata, ja, piemēram, īpašumtiesību nodošanas,
  licences nolīgumu
  vai
  obligātā eksemplāra vai ilgtermiņa patapinājuma rezultātā minēto organizāciju
  īpašumā vai pastāvīgā valdījumā ir
  šādu darbu vai citu tiesību objektu
  eksemplāri.
  Darbus vai citus tiesību objektus, kuriem kultūras mantojuma iestādes īslaicīgi piekļūst ar trešās personas servera starpniecību, neuzskata par pastāvīgi pieejamiem to kolekcijās. |
| --- | --- |

(21)

Šajā direktīvā darbi un citi tiesību objekti par kādas kultūras mantojuma iestādes kolekcijā pastāvīgi esošiem būtu jāuzskata, ja, piemēram, īpašumtiesību nodošanas,
  licences nolīgumu
  vai
  obligātā eksemplāra vai ilgtermiņa patapinājuma rezultātā minēto organizāciju
  īpašumā vai pastāvīgā valdījumā ir
  šādu darbu vai citu tiesību objektu
  eksemplāri.
  Darbus vai citus tiesību objektus, kuriem kultūras mantojuma iestādes īslaicīgi piekļūst ar trešās personas servera starpniecību, neuzskata par pastāvīgi pieejamiem to kolekcijās.

Grozījums Nr. 19

Direktīvas priekšlikums

21.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (21a) | Tehnoloģiju attīstība ir radījusi informācijas sabiedrības pakalpojumus, kas ļauj lietotājiem augšupielādēt saturu un padarīt to pieejamu dažādās formās un dažādiem nolūkiem, tostarp idejas ilustrēšanai, kritikai, parodijai vai stilizācijai. Šāds saturs var ietvert jau esošu aizsargāto darbu vai citu tiesību objektu īsus izvilkumus, ko šie lietotāji varētu būt mainījuši, apvienojuši vai citādi pārveidojuši. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21a)

Tehnoloģiju attīstība ir radījusi informācijas sabiedrības pakalpojumus, kas ļauj lietotājiem augšupielādēt saturu un padarīt to pieejamu dažādās formās un dažādiem nolūkiem, tostarp idejas ilustrēšanai, kritikai, parodijai vai stilizācijai. Šāds saturs var ietvert jau esošu aizsargāto darbu vai citu tiesību objektu īsus izvilkumus, ko šie lietotāji varētu būt mainījuši, apvienojuši vai citādi pārveidojuši.

Grozījums Nr. 20

Direktīvas priekšlikums

21.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (21b) | Neraugoties uz dažiem pārklāšanās gadījumiem ar esošiem izņēmumiem vai ierobežojumiem, piemēram, attiecībā uz citēšanu un parodiju, ne visam saturam, ko ir augšupielādējis vai darījis pieejamu lietotājs un kas ietver samērīgus aizsargātu darbu vai citu tiesību objektu fragmentus, piemēro Direktīvas 2001/29/EK 5. pantu. Šāda veida situācija rada juridisko nenoteiktību gan lietotājiem, gan tiesību īpašniekiem. Šajā nolūkā jāievieš jauns īpašs izņēmums, kas nodrošina fragmentu no jau esošiem aizsargātiem darbiem vai citiem tiesību objektiem lietotāju augšupielādētā vai publiskotā saturā likumīgu izmantošanu. Ja lietotāja radīts vai darīts pieejams saturs ietver īsu un samērīgu kāda aizsargāta darba citāta vai fragmenta vai cita tiesību objekta izmantojumu likumīgiem mērķiem, šāds izmantojums būtu jāaizsargā ar šajā direktīvā paredzēto izņēmumu. Šis izņēmums būtu jāpiemēro tikai dažos īpašos gadījumos, kas nekonfliktē ar darba vai cita tiesību objekta parasto izmantošanu un kas nepamatoti neskar tiesību īpašnieka likumīgās intereses. Lai novērtētu šādu kaitējumu, ir būtiski, lai attiecīgā satura oriģinalitātes pakāpe, izmantotā citāta vai fragmenta garums/apjoms, konkrētā satura profesionālais raksturs vai ekonomiskā kaitējuma pakāpe attiecīgā gadījumā tiktu pārbaudīta, vienlaikus neizslēdzot izņēmuma likumīgo izmantošanu. Šim izņēmumam nevajadzētu skart attiecīgā darba vai cita tiesību objekta autoru morālās tiesības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21b)

Neraugoties uz dažiem pārklāšanās gadījumiem ar esošiem izņēmumiem vai ierobežojumiem, piemēram, attiecībā uz citēšanu un parodiju, ne visam saturam, ko ir augšupielādējis vai darījis pieejamu lietotājs un kas ietver samērīgus aizsargātu darbu vai citu tiesību objektu fragmentus, piemēro Direktīvas 2001/29/EK 5. pantu. Šāda veida situācija rada juridisko nenoteiktību gan lietotājiem, gan tiesību īpašniekiem. Šajā nolūkā jāievieš jauns īpašs izņēmums, kas nodrošina fragmentu no jau esošiem aizsargātiem darbiem vai citiem tiesību objektiem lietotāju augšupielādētā vai publiskotā saturā likumīgu izmantošanu. Ja lietotāja radīts vai darīts pieejams saturs ietver īsu un samērīgu kāda aizsargāta darba citāta vai fragmenta vai cita tiesību objekta izmantojumu likumīgiem mērķiem, šāds izmantojums būtu jāaizsargā ar šajā direktīvā paredzēto izņēmumu. Šis izņēmums būtu jāpiemēro tikai dažos īpašos gadījumos, kas nekonfliktē ar darba vai cita tiesību objekta parasto izmantošanu un kas nepamatoti neskar tiesību īpašnieka likumīgās intereses. Lai novērtētu šādu kaitējumu, ir būtiski, lai attiecīgā satura oriģinalitātes pakāpe, izmantotā citāta vai fragmenta garums/apjoms, konkrētā satura profesionālais raksturs vai ekonomiskā kaitējuma pakāpe attiecīgā gadījumā tiktu pārbaudīta, vienlaikus neizslēdzot izņēmuma likumīgo izmantošanu. Šim izņēmumam nevajadzētu skart attiecīgā darba vai cita tiesību objekta autoru morālās tiesības.

Grozījums Nr. 21

Direktīvas priekšlikums

21.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (21c) | Informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, uz kuriem attiecas šīs direktīvas 13. panta darbības joma, nevajadzētu būt iespējai nolūkā ierobežot savas saistības, ko uzliek šīs direktīvas 13. pants, atsaukties uz šajā direktīvā paredzēto esošo darbu fragmentu izmantošanas izņēmumu attiecībā uz tādu aizsargāto darbu vai citu tiesību objektu citātu vai fragmentu izmantošanu, kurus šo informācijas sabiedrības pakalpojumu lietotāji ir augšupielādējuši vai darījuši pieejamus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(21c)

Informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, uz kuriem attiecas šīs direktīvas 13. panta darbības joma, nevajadzētu būt iespējai nolūkā ierobežot savas saistības, ko uzliek šīs direktīvas 13. pants, atsaukties uz šajā direktīvā paredzēto esošo darbu fragmentu izmantošanas izņēmumu attiecībā uz tādu aizsargāto darbu vai citu tiesību objektu citātu vai fragmentu izmantošanu, kurus šo informācijas sabiedrības pakalpojumu lietotāji ir augšupielādējuši vai darījuši pieejamus.

Grozījums Nr. 22

Direktīvas priekšlikums

22. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (22) | Vajadzētu būt tā, ka kultūras mantojuma iestādes attiecībā uz vairs netirgotiem darbiem vai citiem tiesību objektiem var izmantot skaidru (arī pārrobežu vidē īstenotas) digitalizācijas un izplatīšanas regulējumu. Tomēr vairs netirgotu darbu kolekciju īpatnības nozīmē, ka atsevišķo tiesību īpašnieku iepriekšēju piekrišanu iegūt var būt ļoti grūti. Tas var būt, piemēram, sakarā ar darbu vai citu tiesību objektu vecumu, to ierobežoto komercvērtību vai tādā sakarā, ka tos vispār nav bijis paredzēts izmantot komerciālām vajadzībām. Tāpēc nepieciešams paredzēt pasākumus, kas atvieglina
  tiesību licencēšanu attiecībā uz
  kultūras mantojuma iestāžu kolekcijās
  esošiem
  vairs
  netirgotiem darbiem
  un tādējādi jāpaver iespēja slēgt nolīgumus, kam iekšējā tirgū ir pārrobežu spēks. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22)

Vajadzētu būt tā, ka kultūras mantojuma iestādes attiecībā uz vairs netirgotiem darbiem vai citiem tiesību objektiem var izmantot skaidru (arī pārrobežu vidē īstenotas) digitalizācijas un izplatīšanas regulējumu. Tomēr vairs netirgotu darbu kolekciju īpatnības nozīmē, ka atsevišķo tiesību īpašnieku iepriekšēju piekrišanu iegūt var būt ļoti grūti. Tas var būt, piemēram, sakarā ar darbu vai citu tiesību objektu vecumu, to ierobežoto komercvērtību vai tādā sakarā, ka tos vispār nav bijis paredzēts izmantot komerciālām vajadzībām. Tāpēc nepieciešams paredzēt pasākumus, kas atvieglina
  tiesību licencēšanu attiecībā uz
  kultūras mantojuma iestāžu kolekcijās
  esošiem
  vairs
  netirgotiem darbiem
  un tādējādi jāpaver iespēja slēgt nolīgumus, kam iekšējā tirgū ir pārrobežu spēks.

| (22) | Vajadzētu būt tā, ka kultūras mantojuma iestādes attiecībā uz vairs netirgotiem darbiem vai citiem tiesību objektiem var izmantot skaidru (arī pārrobežu vidē īstenotas) digitalizācijas un izplatīšanas regulējumu. Tomēr vairs netirgotu darbu kolekciju īpatnības nozīmē, ka atsevišķo tiesību īpašnieku iepriekšēju piekrišanu iegūt var būt ļoti grūti. Tas var būt, piemēram, sakarā ar darbu vai citu tiesību objektu vecumu, to ierobežoto komercvērtību vai tādā sakarā, ka tos vispār nav bijis paredzēts izmantot komerciālām vajadzībām
  vai tie šādām vajadzībām nekad nav izmantoti
  . Tāpēc nepieciešams paredzēt pasākumus, kas atvieglina kultūras mantojuma iestāžu kolekcijās
  esošu
  vairs
  netirgotu darbu izmantošanu
  , un tādējādi jāpaver iespēja slēgt nolīgumus, kam iekšējā tirgū ir pārrobežu spēks. |
| --- | --- |

(22)

Vajadzētu būt tā, ka kultūras mantojuma iestādes attiecībā uz vairs netirgotiem darbiem vai citiem tiesību objektiem var izmantot skaidru (arī pārrobežu vidē īstenotas) digitalizācijas un izplatīšanas regulējumu. Tomēr vairs netirgotu darbu kolekciju īpatnības nozīmē, ka atsevišķo tiesību īpašnieku iepriekšēju piekrišanu iegūt var būt ļoti grūti. Tas var būt, piemēram, sakarā ar darbu vai citu tiesību objektu vecumu, to ierobežoto komercvērtību vai tādā sakarā, ka tos vispār nav bijis paredzēts izmantot komerciālām vajadzībām
  vai tie šādām vajadzībām nekad nav izmantoti
  . Tāpēc nepieciešams paredzēt pasākumus, kas atvieglina kultūras mantojuma iestāžu kolekcijās
  esošu
  vairs
  netirgotu darbu izmantošanu
  , un tādējādi jāpaver iespēja slēgt nolīgumus, kam iekšējā tirgū ir pārrobežu spēks.

Grozījums Nr. 23

Direktīvas priekšlikums

22.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (22a) | Vairākas dalībvalstis jau ir pieņēmušas paplašinātus kolektīvās licencēšanas režīmus, juridiskās pilnvaras vai juridiskos pieņēmumus, kas atvieglo vairs netirgotu darbu licencēšanu. Tomēr, ņemot vērā darbu un citu tiesību objektu daudzveidību kultūras mantojuma iestāžu kolekcijās un atšķirības starp kolektīvās pārvaldības praksi dalībvalstīs un kultūras ražošanas nozarēs, šādi pasākumi nevar visos gadījumos nodrošināt risinājumu, piemēram, tāpēc, ka nepastāv noteiktu veida darba vai citu tiesību objektu kolektīvā pārvaldība. Tādēļ šādos īpašos gadījumos ir jāļauj kultūras mantojuma iestādēm saskaņā ar autortiesību un blakustiesību izņēmumiem padarīt pieejamus tiešsaistē to pastāvīgajā kolekcijā esošus vairs netirgotus darbus. Kaut gan ir būtiski saskaņot jaunā obligātā izņēmuma darbības jomu, lai varētu izmantot vairs netirgotus darbus pāri robežām, tomēr būtu jāļauj dalībvalstīm izmantot vai turpināt izmantot paplašinātu kolektīvās licencēšanas kārtību, kas valsts līmenī noslēgta ar kultūras mantojuma iestādēm, attiecībā uz tādu darbu kategorijām, kuras pastāvīgi atrodas kultūras mantojuma iestāžu kolekcijās. Vienošanās par licences nosacījumiem neesamību nevajadzētu interpretēt kā uz licenci balstītu risinājumu nepieejamību. Jebkādai šādai izmantošanai saskaņā ar minēto izņēmumu būtu jāpiemēro tādas pašas atteikšanās un publicitātes prasības kā izmantošanai, ko atļauj licencēšanas mehānisms. Lai nodrošinātu, ka izņēmums ir piemērojams tikai tad, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi, un lai nodrošinātu juridisko noteiktību, dalībvalstīm, apspriežoties ar tiesību īpašniekiem, kolektīvā pārvaldījuma organizācijām un kultūras mantojuma organizācijām, atbilstošos laika intervālos būtu jānosaka, kādām nozarēm un kādu veidu darbiem nav pieejami atbilstīgi uz licenci balstīti risinājumi, un tādā gadījumā būtu jāpiemēro izņēmums. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(22a)

Vairākas dalībvalstis jau ir pieņēmušas paplašinātus kolektīvās licencēšanas režīmus, juridiskās pilnvaras vai juridiskos pieņēmumus, kas atvieglo vairs netirgotu darbu licencēšanu. Tomēr, ņemot vērā darbu un citu tiesību objektu daudzveidību kultūras mantojuma iestāžu kolekcijās un atšķirības starp kolektīvās pārvaldības praksi dalībvalstīs un kultūras ražošanas nozarēs, šādi pasākumi nevar visos gadījumos nodrošināt risinājumu, piemēram, tāpēc, ka nepastāv noteiktu veida darba vai citu tiesību objektu kolektīvā pārvaldība. Tādēļ šādos īpašos gadījumos ir jāļauj kultūras mantojuma iestādēm saskaņā ar autortiesību un blakustiesību izņēmumiem padarīt pieejamus tiešsaistē to pastāvīgajā kolekcijā esošus vairs netirgotus darbus. Kaut gan ir būtiski saskaņot jaunā obligātā izņēmuma darbības jomu, lai varētu izmantot vairs netirgotus darbus pāri robežām, tomēr būtu jāļauj dalībvalstīm izmantot vai turpināt izmantot paplašinātu kolektīvās licencēšanas kārtību, kas valsts līmenī noslēgta ar kultūras mantojuma iestādēm, attiecībā uz tādu darbu kategorijām, kuras pastāvīgi atrodas kultūras mantojuma iestāžu kolekcijās. Vienošanās par licences nosacījumiem neesamību nevajadzētu interpretēt kā uz licenci balstītu risinājumu nepieejamību. Jebkādai šādai izmantošanai saskaņā ar minēto izņēmumu būtu jāpiemēro tādas pašas atteikšanās un publicitātes prasības kā izmantošanai, ko atļauj licencēšanas mehānisms. Lai nodrošinātu, ka izņēmums ir piemērojams tikai tad, ja ir izpildīti konkrēti nosacījumi, un lai nodrošinātu juridisko noteiktību, dalībvalstīm, apspriežoties ar tiesību īpašniekiem, kolektīvā pārvaldījuma organizācijām un kultūras mantojuma organizācijām, atbilstošos laika intervālos būtu jānosaka, kādām nozarēm un kādu veidu darbiem nav pieejami atbilstīgi uz licenci balstīti risinājumi, un tādā gadījumā būtu jāpiemēro izņēmums.

Grozījums Nr. 24

Direktīvas priekšlikums

23. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (23) | Dalībvalstīm saskaņā ar savām juridiskajām tradīcijām, praksi vai situāciju vajadzētu spēt šīs direktīvas satvarā elastīgi izvēlēties konkrēta veida mehānismu, ar kuru vairs netirgotu darbu licences iespējams attiecināt uz to tiesību īpašnieku tiesībām, kurus nepārstāv kolektīvā pārvaldījuma organizācija. Pie šādiem mehānismiem var piederēt kolektīva licencēšana un prezumpcija par pārstāvību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(23)

Dalībvalstīm saskaņā ar savām juridiskajām tradīcijām, praksi vai situāciju vajadzētu spēt šīs direktīvas satvarā elastīgi izvēlēties konkrēta veida mehānismu, ar kuru vairs netirgotu darbu licences iespējams attiecināt uz to tiesību īpašnieku tiesībām, kurus nepārstāv kolektīvā pārvaldījuma organizācija. Pie šādiem mehānismiem var piederēt kolektīva licencēšana un prezumpcija par pārstāvību.

| (23) | Dalībvalstīm saskaņā ar savām juridiskajām tradīcijām, praksi vai situāciju vajadzētu spēt šīs direktīvas satvarā elastīgi izvēlēties konkrēta veida mehānismu, ar kuru vairs netirgotu darbu licences iespējams attiecināt uz to tiesību īpašnieku tiesībām, kurus nepārstāv
  attiecīgā
  kolektīvā pārvaldījuma organizācija. Pie šādiem mehānismiem var piederēt kolektīva licencēšana un prezumpcija par pārstāvību. |
| --- | --- |

(23)

Dalībvalstīm saskaņā ar savām juridiskajām tradīcijām, praksi vai situāciju vajadzētu spēt šīs direktīvas satvarā elastīgi izvēlēties konkrēta veida mehānismu, ar kuru vairs netirgotu darbu licences iespējams attiecināt uz to tiesību īpašnieku tiesībām, kurus nepārstāv
  attiecīgā
  kolektīvā pārvaldījuma organizācija. Pie šādiem mehānismiem var piederēt kolektīva licencēšana un prezumpcija par pārstāvību.

Grozījums Nr. 25

Direktīvas priekšlikums

24. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (24) | Minētajos licencēšanas mehānismos liela nozīme ir stingrai un labi funkcionējošai kolektīvā pārvaldījuma sistēmai. Konkrētāk, minētajā sistēmā ietilpst Direktīvā 2014/26/ES paredzētie noteikumi par labu pārvaldību, pārredzamību un paziņošanu, kā arī par atsevišķiem tiesību īpašniekiem pienākošos summu regulāru, pienācīgu un precīzu sadalīšanu un samaksu. Vajadzētu būt tā, ka attiecīgi papildu aizsardzības mehānismi ir pieejami visiem tiesību īpašniekiem, kuriem būtu jāsaņem iespēja izslēgt šādu mehānismu piemērošanu saviem darbiem vai citiem tiesību objektiem. Šo mehānismu pavadnosacījumi nedrīkstētu ietekmēt to praktisko nozīmību attiecībā uz kultūras mantojuma iestādēm. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(24)

Minētajos licencēšanas mehānismos liela nozīme ir stingrai un labi funkcionējošai kolektīvā pārvaldījuma sistēmai. Konkrētāk, minētajā sistēmā ietilpst Direktīvā 2014/26/ES paredzētie noteikumi par labu pārvaldību, pārredzamību un paziņošanu, kā arī par atsevišķiem tiesību īpašniekiem pienākošos summu regulāru, pienācīgu un precīzu sadalīšanu un samaksu. Vajadzētu būt tā, ka attiecīgi papildu aizsardzības mehānismi ir pieejami visiem tiesību īpašniekiem, kuriem būtu jāsaņem iespēja izslēgt šādu mehānismu piemērošanu saviem darbiem vai citiem tiesību objektiem. Šo mehānismu pavadnosacījumi nedrīkstētu ietekmēt to praktisko nozīmību attiecībā uz kultūras mantojuma iestādēm.

| (24) | Minētajos licencēšanas mehānismos liela nozīme ir stingrai un labi funkcionējošai kolektīvā pārvaldījuma sistēmai,
  un dalībvalstu uzdevums būtu veicināt tās izveidi
  . Konkrētāk, minētajā sistēmā ietilpst Direktīvā 2014/26/ES paredzētie noteikumi par labu pārvaldību, pārredzamību un paziņošanu, kā arī par atsevišķiem tiesību īpašniekiem pienākošos summu regulāru, pienācīgu un precīzu sadalīšanu un samaksu. Vajadzētu būt tā, ka attiecīgi papildu aizsardzības mehānismi ir pieejami visiem tiesību īpašniekiem, kuriem būtu jāsaņem iespēja izslēgt šādu
  licencēšanas
  mehānismu
  vai šādu izņēmumu
  piemērošanu saviem darbiem vai citiem tiesību objektiem. Šo mehānismu pavadnosacījumi nedrīkstētu ietekmēt to praktisko nozīmību attiecībā uz kultūras mantojuma iestādēm. |
| --- | --- |

(24)

Minētajos licencēšanas mehānismos liela nozīme ir stingrai un labi funkcionējošai kolektīvā pārvaldījuma sistēmai,
  un dalībvalstu uzdevums būtu veicināt tās izveidi
  . Konkrētāk, minētajā sistēmā ietilpst Direktīvā 2014/26/ES paredzētie noteikumi par labu pārvaldību, pārredzamību un paziņošanu, kā arī par atsevišķiem tiesību īpašniekiem pienākošos summu regulāru, pienācīgu un precīzu sadalīšanu un samaksu. Vajadzētu būt tā, ka attiecīgi papildu aizsardzības mehānismi ir pieejami visiem tiesību īpašniekiem, kuriem būtu jāsaņem iespēja izslēgt šādu
  licencēšanas
  mehānismu
  vai šādu izņēmumu
  piemērošanu saviem darbiem vai citiem tiesību objektiem. Šo mehānismu pavadnosacījumi nedrīkstētu ietekmēt to praktisko nozīmību attiecībā uz kultūras mantojuma iestādēm.

Grozījums Nr. 26

Direktīvas priekšlikums

25. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (25) | Ņemot vērā, ka kultūras mantojuma iestāžu kolekcijās esošie darbi un citi tiesību objekti ir daudzveidīgi, ir svarīgi, lai ar šo direktīvu ieviestie licencēšanas mehānismi būtu pieejami un praksē izmantojami dažāda veida darbiem un citiem tiesību objektiem, arī fotogrāfijām, skaņu ierakstiem un audiovizuāliem darbiem. Lai būtu atspoguļotas dažādu kategoriju darbu un citu tiesību objektu publicēšanas un izplatīšanas veidu īpatnības un lai
  minētie mehānismi
  būtu vieglāk izmantojami, var būt tā, ka dalībvalstīm jāiedibina specifiskas prasības un procedūras attiecībā uz šo licencēšanas mehānismu praktisko piemērošanu. Ir lietderīgi, ka dalībvalstis to dara, konsultējoties ar tiesību īpašniekiem,
  lietotājiem
  un kolektīvā pārvaldījuma organizācijām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(25)

Ņemot vērā, ka kultūras mantojuma iestāžu kolekcijās esošie darbi un citi tiesību objekti ir daudzveidīgi, ir svarīgi, lai ar šo direktīvu ieviestie licencēšanas mehānismi būtu pieejami un praksē izmantojami dažāda veida darbiem un citiem tiesību objektiem, arī fotogrāfijām, skaņu ierakstiem un audiovizuāliem darbiem. Lai būtu atspoguļotas dažādu kategoriju darbu un citu tiesību objektu publicēšanas un izplatīšanas veidu īpatnības un lai
  minētie mehānismi
  būtu vieglāk izmantojami, var būt tā, ka dalībvalstīm jāiedibina specifiskas prasības un procedūras attiecībā uz šo licencēšanas mehānismu praktisko piemērošanu. Ir lietderīgi, ka dalībvalstis to dara, konsultējoties ar tiesību īpašniekiem,
  lietotājiem
  un kolektīvā pārvaldījuma organizācijām.

| (25) | Ņemot vērā, ka kultūras mantojuma iestāžu kolekcijās esošie darbi un citi tiesību objekti ir daudzveidīgi, ir svarīgi, lai ar šo direktīvu ieviestie licencēšanas mehānismi būtu pieejami un praksē izmantojami dažāda veida darbiem un citiem tiesību objektiem, arī fotogrāfijām, skaņu ierakstiem un audiovizuāliem darbiem. Lai būtu atspoguļotas dažādu kategoriju darbu un citu tiesību objektu publicēšanas un izplatīšanas veidu īpatnības un lai
  ar šo direktīvu ieviestie risinājumi attiecībā uz vairs netirgotu darbu izmantošanu
  būtu vieglāk izmantojami, var būt tā, ka dalībvalstīm jāiedibina specifiskas prasības un procedūras attiecībā uz šo licencēšanas mehānismu praktisko piemērošanu. Ir lietderīgi, ka dalībvalstis to dara, konsultējoties ar tiesību īpašniekiem,
  kultūras mantojuma iestādēm
  un kolektīvā pārvaldījuma organizācijām. |
| --- | --- |

(25)

Ņemot vērā, ka kultūras mantojuma iestāžu kolekcijās esošie darbi un citi tiesību objekti ir daudzveidīgi, ir svarīgi, lai ar šo direktīvu ieviestie licencēšanas mehānismi būtu pieejami un praksē izmantojami dažāda veida darbiem un citiem tiesību objektiem, arī fotogrāfijām, skaņu ierakstiem un audiovizuāliem darbiem. Lai būtu atspoguļotas dažādu kategoriju darbu un citu tiesību objektu publicēšanas un izplatīšanas veidu īpatnības un lai
  ar šo direktīvu ieviestie risinājumi attiecībā uz vairs netirgotu darbu izmantošanu
  būtu vieglāk izmantojami, var būt tā, ka dalībvalstīm jāiedibina specifiskas prasības un procedūras attiecībā uz šo licencēšanas mehānismu praktisko piemērošanu. Ir lietderīgi, ka dalībvalstis to dara, konsultējoties ar tiesību īpašniekiem,
  kultūras mantojuma iestādēm
  un kolektīvā pārvaldījuma organizācijām.

Grozījums Nr. 27

Direktīvas priekšlikums

26. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (26) | Starptautisku savstarpējas atzīšanas apsvērumu dēļ šajā direktīvā paredzētie licencēšanas mehānismi, kas attiecas uz vairs netirgotu darbu digitalizāciju un izplatīšanu, nebūtu jāattiecina uz tādiem darbiem vai citiem tiesību objektiem, kuri pirmo reizi publicēti vai, ja nenotiek publicēšana, pirmo reizi pārraidīti trešā valstī, vai, ja tie ir kinematogrāfiski vai audiovizuāli darbi, uz tāda producenta darbiem, kam trešā valstī atrodas galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta. Šie mehānismi nebūtu jāattiecina arī uz trešo valstu valstspiederīgo darbiem vai citiem tiesību objektiem, ja vien tie pirmo reizi nav publicēti, vai, ja nenotiek publicēšana, pirmo reizi pārraidīti kādas dalībvalsts teritorijā, vai, ja tie ir kinematogrāfiski vai audiovizuāli darbi, uz tāda producenta darbiem, kam dalībvalstī atrodas galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(26)

Starptautisku savstarpējas atzīšanas apsvērumu dēļ šajā direktīvā paredzētie licencēšanas mehānismi, kas attiecas uz vairs netirgotu darbu digitalizāciju un izplatīšanu, nebūtu jāattiecina uz tādiem darbiem vai citiem tiesību objektiem, kuri pirmo reizi publicēti vai, ja nenotiek publicēšana, pirmo reizi pārraidīti trešā valstī, vai, ja tie ir kinematogrāfiski vai audiovizuāli darbi, uz tāda producenta darbiem, kam trešā valstī atrodas galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta. Šie mehānismi nebūtu jāattiecina arī uz trešo valstu valstspiederīgo darbiem vai citiem tiesību objektiem, ja vien tie pirmo reizi nav publicēti, vai, ja nenotiek publicēšana, pirmo reizi pārraidīti kādas dalībvalsts teritorijā, vai, ja tie ir kinematogrāfiski vai audiovizuāli darbi, uz tāda producenta darbiem, kam dalībvalstī atrodas galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta.

| (26) | Starptautisku savstarpējas atzīšanas apsvērumu dēļ šajā direktīvā paredzētie licencēšanas mehānismi
  un izņēmums
  , kas attiecas uz vairs netirgotu darbu digitalizāciju un izplatīšanu, nebūtu jāattiecina uz tādiem darbiem vai citiem tiesību objektiem, kuri pirmo reizi publicēti vai, ja nenotiek publicēšana, pirmo reizi pārraidīti trešā valstī, vai, ja tie ir kinematogrāfiski vai audiovizuāli darbi, uz tāda producenta darbiem, kam trešā valstī atrodas galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta. Šie mehānismi nebūtu jāattiecina arī uz trešo valstu valstspiederīgo darbiem vai citiem tiesību objektiem, ja vien tie pirmo reizi nav publicēti, vai, ja nenotiek publicēšana, pirmo reizi pārraidīti kādas dalībvalsts teritorijā, vai, ja tie ir kinematogrāfiski vai audiovizuāli darbi, uz tāda producenta darbiem, kam dalībvalstī atrodas galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta. |
| --- | --- |

(26)

Starptautisku savstarpējas atzīšanas apsvērumu dēļ šajā direktīvā paredzētie licencēšanas mehānismi
  un izņēmums
  , kas attiecas uz vairs netirgotu darbu digitalizāciju un izplatīšanu, nebūtu jāattiecina uz tādiem darbiem vai citiem tiesību objektiem, kuri pirmo reizi publicēti vai, ja nenotiek publicēšana, pirmo reizi pārraidīti trešā valstī, vai, ja tie ir kinematogrāfiski vai audiovizuāli darbi, uz tāda producenta darbiem, kam trešā valstī atrodas galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta. Šie mehānismi nebūtu jāattiecina arī uz trešo valstu valstspiederīgo darbiem vai citiem tiesību objektiem, ja vien tie pirmo reizi nav publicēti, vai, ja nenotiek publicēšana, pirmo reizi pārraidīti kādas dalībvalsts teritorijā, vai, ja tie ir kinematogrāfiski vai audiovizuāli darbi, uz tāda producenta darbiem, kam dalībvalstī atrodas galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta.

Grozījums Nr. 28

Direktīvas priekšlikums

27. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (27) | Masveida digitalizācijas projekti var būt saistīti ar kultūras mantojuma iestāžu izdarītiem būtiskiem ieguldījumiem, tādēļ ar licencēm, kas piešķirtas saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajiem mehānismiem, nevajadzētu iestādēm liegt
  gūt tādus saprātīgus ieņēmumus, lai tiktu segtas
  licences izmaksas un licences aptverto darbu un citu tiesību objektu digitalizēšanas un izplatīšanas izmaksas. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(27)

Masveida digitalizācijas projekti var būt saistīti ar kultūras mantojuma iestāžu izdarītiem būtiskiem ieguldījumiem, tādēļ ar licencēm, kas piešķirtas saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajiem mehānismiem, nevajadzētu iestādēm liegt
  gūt tādus saprātīgus ieņēmumus, lai tiktu segtas
  licences izmaksas un licences aptverto darbu un citu tiesību objektu digitalizēšanas un izplatīšanas izmaksas.

| (27) | Masveida digitalizācijas projekti var būt saistīti ar kultūras mantojuma iestāžu izdarītiem būtiskiem ieguldījumiem, tādēļ ar licencēm, kas piešķirtas saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajiem mehānismiem, nevajadzētu iestādēm liegt
  segt
  licences izmaksas un licences aptverto darbu un citu tiesību objektu digitalizēšanas un izplatīšanas izmaksas. |
| --- | --- |

(27)

Masveida digitalizācijas projekti var būt saistīti ar kultūras mantojuma iestāžu izdarītiem būtiskiem ieguldījumiem, tādēļ ar licencēm, kas piešķirtas saskaņā ar šajā direktīvā paredzētajiem mehānismiem, nevajadzētu iestādēm liegt
  segt
  licences izmaksas un licences aptverto darbu un citu tiesību objektu digitalizēšanas un izplatīšanas izmaksas.

Grozījums Nr. 29

Direktīvas priekšlikums

28. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (28) | Informācija par to, kā kultūras mantojuma iestādes, balstoties uz šajā direktīvā paredzētajiem licencēšanas mehānismiem un visiem tiesību īpašniekiem ieviesto kārtību, kā izslēgt licenču piemērošanu to darbiem vai citiem tiesību objektiem, turpmāk un pastāvīgi izmanto vairs netirgotus darbus un citus tiesību objektus, būtu attiecīgi jāpublisko. Tas ir īpaši svarīgi, ja izmantošana notiek iekšējā tirgū pāri robežām. Tāpēc ir lietderīgi noteikt normu, kas paredz izveidot vienu publiski piekļūstamu Savienības portālu, kurā, pirms notiek pārrobežu izmantošana, šāda informācija publikai ir pieejama saprātīgi ilgu laiku. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 386/2012 Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma aģentūrai ir uzticēti noteikti uzdevumi un darbības, kuri tiek finansēti, izmantojot pašas Aģentūras budžeta pasākumus, un kuru nolūks ir veicināt un atbalstīt valstu iestāžu, privātā sektora un Savienības iestāžu darbību intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu apkarošanā, arī šo pārkāpumu novēršanā. Tāpēc ir lietderīgi, ka izveidot un pārvaldīt Eiropas portālu, kurā tiek darīta pieejama šāda informācija, tiek uzticēts šai Aģentūrai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28)

Informācija par to, kā kultūras mantojuma iestādes, balstoties uz šajā direktīvā paredzētajiem licencēšanas mehānismiem un visiem tiesību īpašniekiem ieviesto kārtību, kā izslēgt licenču piemērošanu to darbiem vai citiem tiesību objektiem, turpmāk un pastāvīgi izmanto vairs netirgotus darbus un citus tiesību objektus, būtu attiecīgi jāpublisko. Tas ir īpaši svarīgi, ja izmantošana notiek iekšējā tirgū pāri robežām. Tāpēc ir lietderīgi noteikt normu, kas paredz izveidot vienu publiski piekļūstamu Savienības portālu, kurā, pirms notiek pārrobežu izmantošana, šāda informācija publikai ir pieejama saprātīgi ilgu laiku. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 386/2012 Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma aģentūrai ir uzticēti noteikti uzdevumi un darbības, kuri tiek finansēti, izmantojot pašas Aģentūras budžeta pasākumus, un kuru nolūks ir veicināt un atbalstīt valstu iestāžu, privātā sektora un Savienības iestāžu darbību intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu apkarošanā, arī šo pārkāpumu novēršanā. Tāpēc ir lietderīgi, ka izveidot un pārvaldīt Eiropas portālu, kurā tiek darīta pieejama šāda informācija, tiek uzticēts šai Aģentūrai.

| (28) | Informācija par to, kā kultūras mantojuma iestādes, balstoties uz šajā direktīvā paredzētajiem licencēšanas mehānismiem
  vai izņēmumu
  un visiem tiesību īpašniekiem ieviesto kārtību, kā izslēgt licenču
  vai izņēmuma
  piemērošanu to darbiem vai citiem tiesību objektiem, turpmāk un pastāvīgi izmanto vairs netirgotus darbus un citus tiesību objektus, būtu attiecīgi jāpublisko. Tas ir īpaši svarīgi, ja izmantošana notiek iekšējā tirgū pāri robežām. Tāpēc ir lietderīgi noteikt normu, kas paredz izveidot vienu publiski piekļūstamu Savienības portālu, kurā, pirms notiek pārrobežu izmantošana, šāda informācija publikai ir pieejama saprātīgi ilgu laiku. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 386/2012 Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma aģentūrai ir uzticēti noteikti uzdevumi un darbības, kuri tiek finansēti, izmantojot pašas Aģentūras budžeta pasākumus, un kuru nolūks ir veicināt un atbalstīt valstu iestāžu, privātā sektora un Savienības iestāžu darbību intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu apkarošanā, arī šo pārkāpumu novēršanā. Tāpēc ir lietderīgi, ka izveidot un pārvaldīt Eiropas portālu, kurā tiek darīta pieejama šāda informācija, tiek uzticēts šai Aģentūrai. |
| --- | --- |

(28)

Informācija par to, kā kultūras mantojuma iestādes, balstoties uz šajā direktīvā paredzētajiem licencēšanas mehānismiem
  vai izņēmumu
  un visiem tiesību īpašniekiem ieviesto kārtību, kā izslēgt licenču
  vai izņēmuma
  piemērošanu to darbiem vai citiem tiesību objektiem, turpmāk un pastāvīgi izmanto vairs netirgotus darbus un citus tiesību objektus, būtu attiecīgi jāpublisko. Tas ir īpaši svarīgi, ja izmantošana notiek iekšējā tirgū pāri robežām. Tāpēc ir lietderīgi noteikt normu, kas paredz izveidot vienu publiski piekļūstamu Savienības portālu, kurā, pirms notiek pārrobežu izmantošana, šāda informācija publikai ir pieejama saprātīgi ilgu laiku. Saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) Nr. 386/2012 Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma aģentūrai ir uzticēti noteikti uzdevumi un darbības, kuri tiek finansēti, izmantojot pašas Aģentūras budžeta pasākumus, un kuru nolūks ir veicināt un atbalstīt valstu iestāžu, privātā sektora un Savienības iestāžu darbību intelektuālā īpašuma tiesību pārkāpumu apkarošanā, arī šo pārkāpumu novēršanā. Tāpēc ir lietderīgi, ka izveidot un pārvaldīt Eiropas portālu, kurā tiek darīta pieejama šāda informācija, tiek uzticēts šai Aģentūrai.

Grozījums Nr. 30

Direktīvas priekšlikums

28.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (28a) | Lai nodrošinātu, ka attiecībā uz vairs netirgotiem darbiem noteiktie licencēšanas mehānismi ir atbilstīgi un pienācīgi darbojas, ka šie mehānismi nodrošina pienācīgu aizsardzību tiesību īpašniekiem, ka licences ir pienācīgi publiskotas un ka ir nodrošināta juridiskā noteiktība attiecībā uz kolektīvā pārvaldījuma organizāciju pārstāvību un darbu kategorizēšanu, dalībvalstīm būtu jāveicina nozares ieinteresēto personu dialogs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(28a)

Lai nodrošinātu, ka attiecībā uz vairs netirgotiem darbiem noteiktie licencēšanas mehānismi ir atbilstīgi un pienācīgi darbojas, ka šie mehānismi nodrošina pienācīgu aizsardzību tiesību īpašniekiem, ka licences ir pienācīgi publiskotas un ka ir nodrošināta juridiskā noteiktība attiecībā uz kolektīvā pārvaldījuma organizāciju pārstāvību un darbu kategorizēšanu, dalībvalstīm būtu jāveicina nozares ieinteresēto personu dialogs.

Grozījums Nr. 31

Direktīvas priekšlikums

30. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (30) | Lai tiesības uz audiovizuāliem darbiem būtu vieglāk licencēt pieprasījumvideo platformās,
  šī direktīva prasa
  ,
  lai dalībvalstis izveidotu sarunu mehānismu
  ,
  kas
  pusēm, kuras vēlas slēgt nolīgumu,
  dotu iespēju
  paļauties uz neitrālas
  institūcijas
  palīdzību.
  Institūcijai
  būtu ar pusēm jātiekas un jāpalīdz risināt sarunas, sniedzot profesionālas un ārējas konsultācijas. Ņemot vērā šo kontekstu, dalībvalstīm būtu jālemj par sarunu mehānisma darbības nosacījumiem, arī par to, kurā laikā un cik ilgi sarunvedībā palīdzēt un kā
  segt attiecīgās izmaksas
  . Lai tiktu garantēta sarunu foruma efektivitāte, dalībvalstīm būtu jāgādā, lai administratīvais un finansiālais slogs joprojām būtu samērīgs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30)

Lai tiesības uz audiovizuāliem darbiem būtu vieglāk licencēt pieprasījumvideo platformās,
  šī direktīva prasa
  ,
  lai dalībvalstis izveidotu sarunu mehānismu
  ,
  kas
  pusēm, kuras vēlas slēgt nolīgumu,
  dotu iespēju
  paļauties uz neitrālas
  institūcijas
  palīdzību.
  Institūcijai
  būtu ar pusēm jātiekas un jāpalīdz risināt sarunas, sniedzot profesionālas un ārējas konsultācijas. Ņemot vērā šo kontekstu, dalībvalstīm būtu jālemj par sarunu mehānisma darbības nosacījumiem, arī par to, kurā laikā un cik ilgi sarunvedībā palīdzēt un kā
  segt attiecīgās izmaksas
  . Lai tiktu garantēta sarunu foruma efektivitāte, dalībvalstīm būtu jāgādā, lai administratīvais un finansiālais slogs joprojām būtu samērīgs.

| (30) | Lai tiesības uz audiovizuāliem darbiem būtu vieglāk licencēt pieprasījumvideo platformās,
  dalībvalstīm būtu jāizveido sarunu mehānisms
  ,
  ko pārvalda esoša vai jaunizveidota valsts struktūra
  ,
  sniedzot iespēju
  pusēm, kuras vēlas slēgt nolīgumu, paļauties uz neitrālas
  struktūras
  palīdzību.
  Līdzdalībai šajā sarunu mehānismā un turpmākai nolīgumu noslēgšanai vajadzētu būt brīvprātīgai. Kad sarunās ir iesaistītas puses no dažādām dalībvalstīm, minētajām pusēm būtu iepriekš jāvienojas par kompetento dalībvalsti, ja tās nolemj paļauties uz sarunu mehānismu. Struktūrai
  būtu ar pusēm jātiekas un jāpalīdz risināt sarunas, sniedzot profesionālas,
  neitrālas
  un ārējas konsultācijas. Ņemot vērā šo kontekstu, dalībvalstīm būtu jālemj par sarunu mehānisma darbības nosacījumiem, arī par to, kurā laikā un cik ilgi sarunvedībā palīdzēt un
  kādam jābūt radušos izmaksu sadalījumam
  , kā
  arī šādu struktūru sastāvam
  . Lai tiktu garantēta sarunu foruma efektivitāte, dalībvalstīm būtu jāgādā, lai administratīvais un finansiālais slogs joprojām būtu samērīgs. |
| --- | --- |

(30)

Lai tiesības uz audiovizuāliem darbiem būtu vieglāk licencēt pieprasījumvideo platformās,
  dalībvalstīm būtu jāizveido sarunu mehānisms
  ,
  ko pārvalda esoša vai jaunizveidota valsts struktūra
  ,
  sniedzot iespēju
  pusēm, kuras vēlas slēgt nolīgumu, paļauties uz neitrālas
  struktūras
  palīdzību.
  Līdzdalībai šajā sarunu mehānismā un turpmākai nolīgumu noslēgšanai vajadzētu būt brīvprātīgai. Kad sarunās ir iesaistītas puses no dažādām dalībvalstīm, minētajām pusēm būtu iepriekš jāvienojas par kompetento dalībvalsti, ja tās nolemj paļauties uz sarunu mehānismu. Struktūrai
  būtu ar pusēm jātiekas un jāpalīdz risināt sarunas, sniedzot profesionālas,
  neitrālas
  un ārējas konsultācijas. Ņemot vērā šo kontekstu, dalībvalstīm būtu jālemj par sarunu mehānisma darbības nosacījumiem, arī par to, kurā laikā un cik ilgi sarunvedībā palīdzēt un
  kādam jābūt radušos izmaksu sadalījumam
  , kā
  arī šādu struktūru sastāvam
  . Lai tiktu garantēta sarunu foruma efektivitāte, dalībvalstīm būtu jāgādā, lai administratīvais un finansiālais slogs joprojām būtu samērīgs.

Grozījums Nr. 32

Direktīvas priekšlikums

30.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (30a) | Savienības mantojuma saglabāšana ir ārkārtīgi svarīga un būtu jānostiprina nākamo paaudžu labā. Tas konkrēti būtu jāpanāk, aizsargājot publicēto mantojumu. Šajā nolūkā būtu jāizveido Savienības obligātais eksemplārs, lai nodrošinātu, ka publikācijas, kas attiecas uz Savienību, piemēram, Savienības tiesību akti, publikācijas par Savienības vēsturi un integrāciju, Savienības politikas jomām un Savienības demokrātiju, institucionālajām un parlamentārajām lietām un politiku, respektīvi, dokumentētais Savienības intelektuālais darbs un turpmāk publicētais mantojums tiek sistemātiski apkopots. Šāds mantojums būtu ne tikai jāsaglabā, izveidojot Savienības publikāciju arhīvu, kas nodarbotos ar jautājumiem, kuri ir saistīti ar Savienību, bet tas būtu arī jāpadara pieejams Savienības iedzīvotājiem un turpmākajām paaudzēm. Eiropas Parlamenta kā vienīgās Savienības iestādes, kas tieši pārstāv Savienības pilsoņus, bibliotēka būtu jānosaka par Savienības depozitāro bibliotēku. Lai neradītu pārmērīgu slogu izdevējiem, iespiedējiem un importētājiem, tikai elektroniskas publikācijas, piemēram, e-grāmatas un e-žurnāli, būtu jādeponē Eiropas Parlamenta bibliotēkā, kurai būtu lasītajiem jādara pieejamas publikācijas, uz kurām attiecas pētniecības vai studiju nolūkiem paredzētais un Eiropas Parlamenta bibliotēkas kontrolē esošais Savienības obligātais eksemplārs tajā. Šādas publikācijas nevajadzētu darīt ārēji pieejamas tiešsaistē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(30a)

Savienības mantojuma saglabāšana ir ārkārtīgi svarīga un būtu jānostiprina nākamo paaudžu labā. Tas konkrēti būtu jāpanāk, aizsargājot publicēto mantojumu. Šajā nolūkā būtu jāizveido Savienības obligātais eksemplārs, lai nodrošinātu, ka publikācijas, kas attiecas uz Savienību, piemēram, Savienības tiesību akti, publikācijas par Savienības vēsturi un integrāciju, Savienības politikas jomām un Savienības demokrātiju, institucionālajām un parlamentārajām lietām un politiku, respektīvi, dokumentētais Savienības intelektuālais darbs un turpmāk publicētais mantojums tiek sistemātiski apkopots. Šāds mantojums būtu ne tikai jāsaglabā, izveidojot Savienības publikāciju arhīvu, kas nodarbotos ar jautājumiem, kuri ir saistīti ar Savienību, bet tas būtu arī jāpadara pieejams Savienības iedzīvotājiem un turpmākajām paaudzēm. Eiropas Parlamenta kā vienīgās Savienības iestādes, kas tieši pārstāv Savienības pilsoņus, bibliotēka būtu jānosaka par Savienības depozitāro bibliotēku. Lai neradītu pārmērīgu slogu izdevējiem, iespiedējiem un importētājiem, tikai elektroniskas publikācijas, piemēram, e-grāmatas un e-žurnāli, būtu jādeponē Eiropas Parlamenta bibliotēkā, kurai būtu lasītajiem jādara pieejamas publikācijas, uz kurām attiecas pētniecības vai studiju nolūkiem paredzētais un Eiropas Parlamenta bibliotēkas kontrolē esošais Savienības obligātais eksemplārs tajā. Šādas publikācijas nevajadzētu darīt ārēji pieejamas tiešsaistē.

Grozījums Nr. 33 un 137

Direktīvas priekšlikums

31. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (31) | Lai nodrošinātu kvalitatīvu žurnālistiku un pilsoņu piekļuvi informācijai, nepieciešama ir brīva un plurālistiska prese. Tā sniedz fundamentālu ieguldījumu sabiedriskās diskusijās un demokrātiskas sabiedrības pareizā funkcionēšanā. Pārejā no drukas formāta uz digitālo formātu preses izdevumu izdevēji saskaras ar problēmām, kā licencēt savu izdevumu tiešsaistes izmantošanu un atgūt savus ieguldījumus. Preses izdevumu izdevējus neatzīstot par tiesību īpašniekiem, licencēšana un tiesību piemērošana digitālajā vidē bieži vien kļūst sarežģīta un neefektīva. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(31)

Lai nodrošinātu kvalitatīvu žurnālistiku un pilsoņu piekļuvi informācijai, nepieciešama ir brīva un plurālistiska prese. Tā sniedz fundamentālu ieguldījumu sabiedriskās diskusijās un demokrātiskas sabiedrības pareizā funkcionēšanā. Pārejā no drukas formāta uz digitālo formātu preses izdevumu izdevēji saskaras ar problēmām, kā licencēt savu izdevumu tiešsaistes izmantošanu un atgūt savus ieguldījumus. Preses izdevumu izdevējus neatzīstot par tiesību īpašniekiem, licencēšana un tiesību piemērošana digitālajā vidē bieži vien kļūst sarežģīta un neefektīva.

| (31) | Lai nodrošinātu kvalitatīvu žurnālistiku un pilsoņu piekļuvi informācijai, nepieciešama ir brīva un plurālistiska prese. Tā sniedz fundamentālu ieguldījumu sabiedriskās diskusijās un demokrātiskas sabiedrības pareizā funkcionēšanā.
  Pieaugošā nelīdzsvarotība starp ietekmīgām platformām un preses izdevējiem, kas var būt arī ziņu aģentūras, jau ir izraisījusi ievērojamu plašsaziņas līdzekļu ainavas pasliktināšanos reģionālā līmenī.
  Pārejā no drukas formāta uz digitālo formātu preses izdevumu izdevēji
  un ziņu aģentūras
  saskaras ar problēmām, kā licencēt savu izdevumu tiešsaistes izmantošanu un atgūt savus ieguldījumus. Preses izdevumu izdevējus neatzīstot par tiesību īpašniekiem, licencēšana un tiesību piemērošana digitālajā vidē bieži vien kļūst sarežģīta un neefektīva. |
| --- | --- |

(31)

Lai nodrošinātu kvalitatīvu žurnālistiku un pilsoņu piekļuvi informācijai, nepieciešama ir brīva un plurālistiska prese. Tā sniedz fundamentālu ieguldījumu sabiedriskās diskusijās un demokrātiskas sabiedrības pareizā funkcionēšanā.
  Pieaugošā nelīdzsvarotība starp ietekmīgām platformām un preses izdevējiem, kas var būt arī ziņu aģentūras, jau ir izraisījusi ievērojamu plašsaziņas līdzekļu ainavas pasliktināšanos reģionālā līmenī.
  Pārejā no drukas formāta uz digitālo formātu preses izdevumu izdevēji
  un ziņu aģentūras
  saskaras ar problēmām, kā licencēt savu izdevumu tiešsaistes izmantošanu un atgūt savus ieguldījumus. Preses izdevumu izdevējus neatzīstot par tiesību īpašniekiem, licencēšana un tiesību piemērošana digitālajā vidē bieži vien kļūst sarežģīta un neefektīva.

Grozījums Nr. 34 un 138

Direktīvas priekšlikums

32. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (32) | Lai būtu nodrošināta izdevējnozares ilgtspējība,
  vajag
  atzīt un joprojām atbalstīt izdevēju organizatorisko un finansiālo ieguldījumu preses izdevumu radīšanā. Tāpēc attiecībā uz preses izdevumu digitālu izmantošanu
  Savienības līmenī vajag nodrošināt saskaņotu juridisko aizsardzību
  . Šāda aizsardzība būtu faktiski jāgarantē, Savienības tiesībās ieviešot tiesības, kas saistītas ar autortiesībām attiecībā uz to, kā digitālā izmantošanā reproducē un publikai pieejamus dara preses izdevumus. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(32)

Lai būtu nodrošināta izdevējnozares ilgtspējība,
  vajag
  atzīt un joprojām atbalstīt izdevēju organizatorisko un finansiālo ieguldījumu preses izdevumu radīšanā. Tāpēc attiecībā uz preses izdevumu digitālu izmantošanu
  Savienības līmenī vajag nodrošināt saskaņotu juridisko aizsardzību
  . Šāda aizsardzība būtu faktiski jāgarantē, Savienības tiesībās ieviešot tiesības, kas saistītas ar autortiesībām attiecībā uz to, kā digitālā izmantošanā reproducē un publikai pieejamus dara preses izdevumus.

| (32) | Lai būtu nodrošināta izdevējnozares ilgtspējība,
  ir nepieciešams
  atzīt un joprojām atbalstīt izdevēju organizatorisko un finansiālo ieguldījumu preses izdevumu radīšanā
  un tādējādi garantēt uzticamas informācijas pieejamību
  . Tāpēc
  dalībvalstīm
  attiecībā uz preses izdevumu digitālu izmantošanu
  Savienībā ir jānodrošina juridiskā aizsardzība
  . Šāda aizsardzība būtu faktiski jāgarantē, Savienības tiesībās ieviešot tiesības, kas saistītas ar autortiesībām attiecībā uz to, kā digitālā izmantošanā reproducē un publikai pieejamus dara preses izdevumus
  digitālai izmantošanai, lai būtu iespējams saņemt taisnīgu un samērīgu atlīdzību par šādu izmantošanu
  .
  No šīs atsauces būtu jāizslēdz privāta izmantošana. Turklāt atsauces iekļaušana meklētājprogrammā nebūtu jāuzskata par taisnīgu un samērīgu atlīdzību. |
| --- | --- |

(32)

Lai būtu nodrošināta izdevējnozares ilgtspējība,
  ir nepieciešams
  atzīt un joprojām atbalstīt izdevēju organizatorisko un finansiālo ieguldījumu preses izdevumu radīšanā
  un tādējādi garantēt uzticamas informācijas pieejamību
  . Tāpēc
  dalībvalstīm
  attiecībā uz preses izdevumu digitālu izmantošanu
  Savienībā ir jānodrošina juridiskā aizsardzība
  . Šāda aizsardzība būtu faktiski jāgarantē, Savienības tiesībās ieviešot tiesības, kas saistītas ar autortiesībām attiecībā uz to, kā digitālā izmantošanā reproducē un publikai pieejamus dara preses izdevumus
  digitālai izmantošanai, lai būtu iespējams saņemt taisnīgu un samērīgu atlīdzību par šādu izmantošanu
  .
  No šīs atsauces būtu jāizslēdz privāta izmantošana. Turklāt atsauces iekļaušana meklētājprogrammā nebūtu jāuzskata par taisnīgu un samērīgu atlīdzību.

Grozījums Nr. 139

Direktīvas priekšlikums

33. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (33) | Šajā direktīvā ir nepieciešams definēt preses izdevuma jēdzienu, ar to aptverot tikai žurnālistiskus izdevumus, kuri paredzēti informēšanai vai izklaidēšanai un kurus jebkādā datnesī publicē un periodiski vai regulāri atjaunina kāds pakalpojumu sniedzējs. Pie tādiem izdevumiem piederētu, piemēram, dienas laikraksti, vispārīgām vai speciālām interesēm veltīti nedēļas vai mēneša žurnāli un ziņu vietnes. Preses izdevumiem ar šo direktīvu piešķirtā aizsardzība nebūtu jāattiecina uz tādiem zinātniskā vai akadēmiskā nolūkā publicētiem periodiskiem izdevumiem kā zinātniski žurnāli. Šī aizsardzība neattiecas uz
  tādu
  hipersaites ievietošanu,
  kas nav publiskošana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(33)

Šajā direktīvā ir nepieciešams definēt preses izdevuma jēdzienu, ar to aptverot tikai žurnālistiskus izdevumus, kuri paredzēti informēšanai vai izklaidēšanai un kurus jebkādā datnesī publicē un periodiski vai regulāri atjaunina kāds pakalpojumu sniedzējs. Pie tādiem izdevumiem piederētu, piemēram, dienas laikraksti, vispārīgām vai speciālām interesēm veltīti nedēļas vai mēneša žurnāli un ziņu vietnes. Preses izdevumiem ar šo direktīvu piešķirtā aizsardzība nebūtu jāattiecina uz tādiem zinātniskā vai akadēmiskā nolūkā publicētiem periodiskiem izdevumiem kā zinātniski žurnāli. Šī aizsardzība neattiecas uz
  tādu
  hipersaites ievietošanu,
  kas nav publiskošana.

| (33) | Šajā direktīvā ir nepieciešams definēt preses izdevuma jēdzienu, ar to aptverot tikai žurnālistiskus izdevumus, kuri paredzēti informēšanai vai izklaidēšanai un kurus jebkādā datnesī publicē un periodiski vai regulāri atjaunina kāds pakalpojumu sniedzējs. Pie tādiem izdevumiem piederētu, piemēram, dienas laikraksti, vispārīgām vai speciālām interesēm veltīti nedēļas vai mēneša žurnāli un ziņu vietnes. Preses izdevumiem ar šo direktīvu piešķirtā aizsardzība nebūtu jāattiecina uz tādiem zinātniskā vai akadēmiskā nolūkā publicētiem periodiskiem izdevumiem kā zinātniski žurnāli. Šī aizsardzība neattiecas uz hipersaites ievietošanu.
  Šī aizsardzība neattiecas arī uz faktisku informāciju, ko preses izdevums ziņo žurnālistiskos rakstos, un līdz ar to nevienam neliedz ziņot šādu faktisku informāciju. |
| --- | --- |

(33)

Šajā direktīvā ir nepieciešams definēt preses izdevuma jēdzienu, ar to aptverot tikai žurnālistiskus izdevumus, kuri paredzēti informēšanai vai izklaidēšanai un kurus jebkādā datnesī publicē un periodiski vai regulāri atjaunina kāds pakalpojumu sniedzējs. Pie tādiem izdevumiem piederētu, piemēram, dienas laikraksti, vispārīgām vai speciālām interesēm veltīti nedēļas vai mēneša žurnāli un ziņu vietnes. Preses izdevumiem ar šo direktīvu piešķirtā aizsardzība nebūtu jāattiecina uz tādiem zinātniskā vai akadēmiskā nolūkā publicētiem periodiskiem izdevumiem kā zinātniski žurnāli. Šī aizsardzība neattiecas uz hipersaites ievietošanu.
  Šī aizsardzība neattiecas arī uz faktisku informāciju, ko preses izdevums ziņo žurnālistiskos rakstos, un līdz ar to nevienam neliedz ziņot šādu faktisku informāciju.

Grozījums Nr. 36 un 140

Direktīvas priekšlikums

34. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (34) | Kas attiecas uz digitālu izmantošanu, preses izdevumu izdevējiem ar šo direktīvu piešķirto tiesību tvērumam vajadzētu būt tādam pašam, kāds ir Direktīvā 2001/29/EK paredzētajām reproducēšanas un publiskošanas tiesībām.
  Uz tām
  būtu
  jāattiecina tādas pašas
  izņēmumu un ierobežojumu
  normas
  kā uz Direktīvā 2001/29/EK paredzētajām tiesībām, ieskaitot minētās direktīvas 5. panta 3. punkta d) apakšpunktā paredzēto izņēmumu attiecībā uz citēšanu kritikas vai apskata nolūkā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(34)

Kas attiecas uz digitālu izmantošanu, preses izdevumu izdevējiem ar šo direktīvu piešķirto tiesību tvērumam vajadzētu būt tādam pašam, kāds ir Direktīvā 2001/29/EK paredzētajām reproducēšanas un publiskošanas tiesībām.
  Uz tām
  būtu
  jāattiecina tādas pašas
  izņēmumu un ierobežojumu
  normas
  kā uz Direktīvā 2001/29/EK paredzētajām tiesībām, ieskaitot minētās direktīvas 5. panta 3. punkta d) apakšpunktā paredzēto izņēmumu attiecībā uz citēšanu kritikas vai apskata nolūkā.

| (34) | Kas attiecas uz digitālu izmantošanu, preses izdevumu izdevējiem ar šo direktīvu piešķirto tiesību tvērumam vajadzētu būt tādam pašam, kāds ir Direktīvā 2001/29/EK paredzētajām reproducēšanas un publiskošanas tiesībām.
  Dalībvalstīm
  būtu
  jāspēj attiecināt minētās tiesības uz tādām pašām
  izņēmumu un ierobežojumu
  normām
  kā uz Direktīvā 2001/29/EK paredzētajām tiesībām, ieskaitot minētās direktīvas 5. panta 3. punkta d) apakšpunktā paredzēto izņēmumu attiecībā uz citēšanu kritikas vai apskata nolūkā. |
| --- | --- |

(34)

Kas attiecas uz digitālu izmantošanu, preses izdevumu izdevējiem ar šo direktīvu piešķirto tiesību tvērumam vajadzētu būt tādam pašam, kāds ir Direktīvā 2001/29/EK paredzētajām reproducēšanas un publiskošanas tiesībām.
  Dalībvalstīm
  būtu
  jāspēj attiecināt minētās tiesības uz tādām pašām
  izņēmumu un ierobežojumu
  normām
  kā uz Direktīvā 2001/29/EK paredzētajām tiesībām, ieskaitot minētās direktīvas 5. panta 3. punkta d) apakšpunktā paredzēto izņēmumu attiecībā uz citēšanu kritikas vai apskata nolūkā.

Grozījums Nr. 37

Direktīvas priekšlikums

35. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (35) | Ar šo direktīvu preses izdevumu izdevējiem piešķirtā aizsardzība nedrīkstētu skart tajā ietvertās autoru un citu tiesību īpašnieku tiesības uz darbiem un citiem tiesību objektiem, arī uz to, kādā apmērā autori un citi tiesību īpašnieki savus darbus vai citus tiesību objektus var izmantot neatkarīgi no preses izdevuma, kurā tie iestrādāti. Tāpēc preses izdevumu izdevējiem nevajadzētu spēt sev piešķirto aizsardzību izmantot pret autoriem un citiem tiesību īpašniekiem. Tas neskar līgumiskas vienošanās, kas noslēgtas starp preses izdevumu izdevējiem, no vienas puses, un autoriem un citiem tiesību īpašniekiem, no otras puses. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(35)

Ar šo direktīvu preses izdevumu izdevējiem piešķirtā aizsardzība nedrīkstētu skart tajā ietvertās autoru un citu tiesību īpašnieku tiesības uz darbiem un citiem tiesību objektiem, arī uz to, kādā apmērā autori un citi tiesību īpašnieki savus darbus vai citus tiesību objektus var izmantot neatkarīgi no preses izdevuma, kurā tie iestrādāti. Tāpēc preses izdevumu izdevējiem nevajadzētu spēt sev piešķirto aizsardzību izmantot pret autoriem un citiem tiesību īpašniekiem. Tas neskar līgumiskas vienošanās, kas noslēgtas starp preses izdevumu izdevējiem, no vienas puses, un autoriem un citiem tiesību īpašniekiem, no otras puses.

| (35) | Ar šo direktīvu preses izdevumu izdevējiem piešķirtā aizsardzība nedrīkstētu skart tajā ietvertās autoru un citu tiesību īpašnieku tiesības uz darbiem un citiem tiesību objektiem, arī uz to, kādā apmērā autori un citi tiesību īpašnieki savus darbus vai citus tiesību objektus var izmantot neatkarīgi no preses izdevuma, kurā tie iestrādāti. Tāpēc preses izdevumu izdevējiem nevajadzētu spēt sev piešķirto aizsardzību izmantot pret autoriem un citiem tiesību īpašniekiem. Tas neskar līgumiskas vienošanās, kas noslēgtas starp preses izdevumu izdevējiem, no vienas puses, un autoriem un citiem tiesību īpašniekiem, no otras puses.
  Neatkarīgi no tā, ka preses izdevumā iekļauto darbu autori saņem atbilstošu atlīdzību par savu darbu izmantošanu, pamatojoties uz viņu darbu licencēšanas noteikumiem preses izdevējam, autoriem, kuru darbs ir iekļauts preses izdevumā, vajadzētu būt tiesīgiem saņemt atbilstīgu daļu no jaunajiem papildu ieņēmumiem, ko preses izdevēji saņem par noteiktu veidu preses izdevumu sekundāru izmantošanu no informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēju puses attiecībā uz tiesībām, kas paredzētas šīs direktīvas 11. panta 1. punktā. Kompensācijas summā, ko piešķir autoriem, būtu jāņem vērā īpašie nozares licencēšanas standarti, kurus uzskata par atbilstīgiem attiecīgajā dalībvalstī, attiecībā uz darbiem, kas iekļauti preses izdevumā; un autoriem piešķirtā kompensācija nedrīkst ietekmēt licencēšanas noteikumus, par kuriem autors un preses izdevējs ir vienojušies, lai preses izdevējs varētu izmantot autora rakstu. |
| --- | --- |

(35)

Ar šo direktīvu preses izdevumu izdevējiem piešķirtā aizsardzība nedrīkstētu skart tajā ietvertās autoru un citu tiesību īpašnieku tiesības uz darbiem un citiem tiesību objektiem, arī uz to, kādā apmērā autori un citi tiesību īpašnieki savus darbus vai citus tiesību objektus var izmantot neatkarīgi no preses izdevuma, kurā tie iestrādāti. Tāpēc preses izdevumu izdevējiem nevajadzētu spēt sev piešķirto aizsardzību izmantot pret autoriem un citiem tiesību īpašniekiem. Tas neskar līgumiskas vienošanās, kas noslēgtas starp preses izdevumu izdevējiem, no vienas puses, un autoriem un citiem tiesību īpašniekiem, no otras puses.
  Neatkarīgi no tā, ka preses izdevumā iekļauto darbu autori saņem atbilstošu atlīdzību par savu darbu izmantošanu, pamatojoties uz viņu darbu licencēšanas noteikumiem preses izdevējam, autoriem, kuru darbs ir iekļauts preses izdevumā, vajadzētu būt tiesīgiem saņemt atbilstīgu daļu no jaunajiem papildu ieņēmumiem, ko preses izdevēji saņem par noteiktu veidu preses izdevumu sekundāru izmantošanu no informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēju puses attiecībā uz tiesībām, kas paredzētas šīs direktīvas 11. panta 1. punktā. Kompensācijas summā, ko piešķir autoriem, būtu jāņem vērā īpašie nozares licencēšanas standarti, kurus uzskata par atbilstīgiem attiecīgajā dalībvalstī, attiecībā uz darbiem, kas iekļauti preses izdevumā; un autoriem piešķirtā kompensācija nedrīkst ietekmēt licencēšanas noteikumus, par kuriem autors un preses izdevējs ir vienojušies, lai preses izdevējs varētu izmantot autora rakstu.

Grozījums Nr. 38

Direktīvas priekšlikums

36. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (36) | Izdevēji, ieskaitot preses izdevumu, grāmatu vai zinātnisku publikāciju izdevējus,
  bieži vien
  darbojas,
  balstoties
  uz
  autortiesību nodošanu
  ar
  līgumiskas vienošanās vai tiesību normu starpniecību. Šajā kontekstā izdevēji
  ,
  lai varētu izmantot savos izdevumos iekļautos
  darbus,
  izdara ieguldījumu un dažos gadījumos
  , ja darbi tiek
  lietoti ar tādiem
  izņēmumiem
  un
  ierobežojumiem,
  kādi attiecas
  ,
  piemēram
  , uz privātu kopēšanu un reprografēšanu,
  var negūt ieņēmumus
  .
  Vairākās
  dalībvalstīs kompensāciju par izmantošanu, uz kuru attiecas šādi izņēmumi, dala autori un izdevēji. Lai
  šī situācija būtu ņemta vērā
  un
  lai
  visām iesaistītajām
  pusēm
  būtu
  nodrošināta lielāka juridiskā noteiktība, dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt, ka
  , ja
  autors savas tiesības nodevis vai licencējis izdevējam vai ar saviem darbiem kādā citā veidā iegulda izdevumā un ja ir ieviestas sistēmas, kā kompensēt kāda izņēmuma vai ierobežojuma radīto kaitējumu, izdevējiem ir tiesības pieprasīt daļu no šādas kompensācijas, savukārt izdevējam prasījuma pamatošana nedrīkstētu radīt lielāku slogu, kā spēkā esošajā sistēmā vajadzīgs. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36)

Izdevēji, ieskaitot preses izdevumu, grāmatu vai zinātnisku publikāciju izdevējus,
  bieži vien
  darbojas,
  balstoties
  uz
  autortiesību nodošanu
  ar
  līgumiskas vienošanās vai tiesību normu starpniecību. Šajā kontekstā izdevēji
  ,
  lai varētu izmantot savos izdevumos iekļautos
  darbus,
  izdara ieguldījumu un dažos gadījumos
  , ja darbi tiek
  lietoti ar tādiem
  izņēmumiem
  un
  ierobežojumiem,
  kādi attiecas
  ,
  piemēram
  , uz privātu kopēšanu un reprografēšanu,
  var negūt ieņēmumus
  .
  Vairākās
  dalībvalstīs kompensāciju par izmantošanu, uz kuru attiecas šādi izņēmumi, dala autori un izdevēji. Lai
  šī situācija būtu ņemta vērā
  un
  lai
  visām iesaistītajām
  pusēm
  būtu
  nodrošināta lielāka juridiskā noteiktība, dalībvalstīm būtu jāļauj noteikt, ka
  , ja
  autors savas tiesības nodevis vai licencējis izdevējam vai ar saviem darbiem kādā citā veidā iegulda izdevumā un ja ir ieviestas sistēmas, kā kompensēt kāda izņēmuma vai ierobežojuma radīto kaitējumu, izdevējiem ir tiesības pieprasīt daļu no šādas kompensācijas, savukārt izdevējam prasījuma pamatošana nedrīkstētu radīt lielāku slogu, kā spēkā esošajā sistēmā vajadzīgs.

| (36) | Izdevēji, ieskaitot preses izdevumu, grāmatu vai zinātnisku publikāciju
  un mūzikas ierakstu
  izdevējus, darbojas,
  pamatojoties
  uz
  līgumisku vienošanos
  ar
  autoriem. Šajā kontekstā izdevēji veic ieguldījumu un iegūst tiesības dažās jomās
  ,
  ieskaitot tiesības pieprasīt kompensācijas daļu autoru un izdevēju kopīgās mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijās nolūkā izmantot
  darbus,
  un tādējādi tiem arī var tikt liegts gūt ieņēmumus
  , ja
  šādi
  darbi tiek
  izmantoti saskaņā ar
  izņēmumiem
  vai
  ierobežojumiem,
  piemēram
  ,
  attiecībā
  uz privātu kopēšanu un reprografēšanu.
  Daudzās
  dalībvalstīs kompensāciju par izmantošanu, uz kuru attiecas šādi izņēmumi, dala autori un izdevēji. Lai
  ņemtu vērā šo situāciju
  un
  uzlabotu juridisko noteiktību
  visām iesaistītajām
  personām
  , būtu
  jāatļauj dalībvalstīm nodrošināt līdzvērtīgu kompensācijas sadales sistēmu
  , ja
  šāda sistēma šajā dalībvalstī darbojās līdz 2015. gada 12. novembrim. Šādas kompensācijas sadali starp autoriem un izdevējiem varētu noteikt to mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas iekšējās izplatīšanas noteikumos, kuras rīkojas autoru un izdevēju vārdā, vai to varētu noteikt dalībvalstis tiesību aktos saskaņā ar līdzvērtīgu sistēmu, kas šajā dalībvalstī darbojās līdz 2015. gada 12. novembrim. Šis noteikums neskar dalībvalstu kārtību attiecībā uz publiskām patapināšanas tiesībām, tiesību pārvaldību, kas nav balstīta uz autortiesību izņēmumiem vai ierobežojumiem, piemēram, paplašinātas kolektīvās licencēšanas sistēmām, vai attiecībā uz atlīdzības tiesībām, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem. |
| --- | --- |

(36)

Izdevēji, ieskaitot preses izdevumu, grāmatu vai zinātnisku publikāciju
  un mūzikas ierakstu
  izdevējus, darbojas,
  pamatojoties
  uz
  līgumisku vienošanos
  ar
  autoriem. Šajā kontekstā izdevēji veic ieguldījumu un iegūst tiesības dažās jomās
  ,
  ieskaitot tiesības pieprasīt kompensācijas daļu autoru un izdevēju kopīgās mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijās nolūkā izmantot
  darbus,
  un tādējādi tiem arī var tikt liegts gūt ieņēmumus
  , ja
  šādi
  darbi tiek
  izmantoti saskaņā ar
  izņēmumiem
  vai
  ierobežojumiem,
  piemēram
  ,
  attiecībā
  uz privātu kopēšanu un reprografēšanu.
  Daudzās
  dalībvalstīs kompensāciju par izmantošanu, uz kuru attiecas šādi izņēmumi, dala autori un izdevēji. Lai
  ņemtu vērā šo situāciju
  un
  uzlabotu juridisko noteiktību
  visām iesaistītajām
  personām
  , būtu
  jāatļauj dalībvalstīm nodrošināt līdzvērtīgu kompensācijas sadales sistēmu
  , ja
  šāda sistēma šajā dalībvalstī darbojās līdz 2015. gada 12. novembrim. Šādas kompensācijas sadali starp autoriem un izdevējiem varētu noteikt to mantisko tiesību kolektīvā pārvaldījuma organizācijas iekšējās izplatīšanas noteikumos, kuras rīkojas autoru un izdevēju vārdā, vai to varētu noteikt dalībvalstis tiesību aktos saskaņā ar līdzvērtīgu sistēmu, kas šajā dalībvalstī darbojās līdz 2015. gada 12. novembrim. Šis noteikums neskar dalībvalstu kārtību attiecībā uz publiskām patapināšanas tiesībām, tiesību pārvaldību, kas nav balstīta uz autortiesību izņēmumiem vai ierobežojumiem, piemēram, paplašinātas kolektīvās licencēšanas sistēmām, vai attiecībā uz atlīdzības tiesībām, pamatojoties uz valsts tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 39

Direktīvas priekšlikums

36.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (36a) | Kultūras un radošajām nozarēm (CCI) ir īpaši būtiska nozīme Eiropas reindustrializācijā, tās veicina izaugsmi, un tām ir stratēģiska iespēja radīt netiešu inovāciju pārnesi uz citām rūpniecības nozarēm. Turklāt CCI ir inovāciju un attīstības virzītājspēks IKT jomā Eiropā. Kultūras un radošās nozares Eiropā nodrošina vairāk nekā 12 miljonus pilnas slodzes darbvietu, un tās veido 7,5 % Savienības darbaspēka, radot IKP pievienoto vērtību aptuveni 509 miljardu EUR apmērā (5,3 % ES kopējās BPV). Autortiesību un blakustiesību aizsardzība ir galvenais CCI ienākumu avots. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(36a)

Kultūras un radošajām nozarēm (CCI) ir īpaši būtiska nozīme Eiropas reindustrializācijā, tās veicina izaugsmi, un tām ir stratēģiska iespēja radīt netiešu inovāciju pārnesi uz citām rūpniecības nozarēm. Turklāt CCI ir inovāciju un attīstības virzītājspēks IKT jomā Eiropā. Kultūras un radošās nozares Eiropā nodrošina vairāk nekā 12 miljonus pilnas slodzes darbvietu, un tās veido 7,5 % Savienības darbaspēka, radot IKP pievienoto vērtību aptuveni 509 miljardu EUR apmērā (5,3 % ES kopējās BPV). Autortiesību un blakustiesību aizsardzība ir galvenais CCI ienākumu avots.

Grozījums Nr. 40 un 215 rev

Direktīvas priekšlikums

37. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (37) | Pēdējos gados tiešsaistes satura tirgus funkcionēšana kļuvusi sarežģītāka. Uzplaukuši un par galvenajiem tiešsaistes satura piekļuves avotiem ir kļuvuši tiešsaistes pakalpojumi, kas paver piekļuvi ar autortiesībām aizsargātam saturam, kuru to lietotāji augšupielādējuši bez tiesību īpašnieku iesaistes. Tas ietekmē tiesību īpašnieku iespējas noteikt, vai un ar kādiem nosacījumiem viņu darbi un citi tiesību objekti tiek izmantoti, kā arī viņu iespējas par to saņemt atbilstīgu atlīdzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37)

Pēdējos gados tiešsaistes satura tirgus funkcionēšana kļuvusi sarežģītāka. Uzplaukuši un par galvenajiem tiešsaistes satura piekļuves avotiem ir kļuvuši tiešsaistes pakalpojumi, kas paver piekļuvi ar autortiesībām aizsargātam saturam, kuru to lietotāji augšupielādējuši bez tiesību īpašnieku iesaistes. Tas ietekmē tiesību īpašnieku iespējas noteikt, vai un ar kādiem nosacījumiem viņu darbi un citi tiesību objekti tiek izmantoti, kā arī viņu iespējas par to saņemt atbilstīgu atlīdzību.

| (37) | Pēdējos gados tiešsaistes satura tirgus funkcionēšana kļuvusi sarežģītāka. Uzplaukuši un par galvenajiem tiešsaistes satura piekļuves avotiem ir kļuvuši tiešsaistes pakalpojumi, kas paver piekļuvi ar autortiesībām aizsargātam saturam, kuru to lietotāji augšupielādējuši bez tiesību īpašnieku iesaistes.
  Tiešsaistes pakalpojumi ir līdzekļi, ar kuriem nodrošina plašāku piekļuvi kultūras un radošajiem darbiem un piedāvā lielas iespējas kultūras un radošajām nozarēm jaunu uzņēmējdarbības modeļu attīstīšanā. Tomēr, lai gan tie pieļauj daudzveidību un atvieglo satura pieejamību, tie rada arī problēmas, ja ar autortiesībām aizsargāts saturs tiek augšupielādēts bez tiesību īpašnieku iepriekšējas atļaujas.
  Tas ietekmē tiesību īpašnieku iespējas noteikt, vai un ar kādiem nosacījumiem viņu darbi un citi tiesību objekti tiek izmantoti, kā arī viņu iespējas par to saņemt atbilstīgu atlīdzību,
  jo daži lietotāja augšupielādēta satura pakalpojumi nenodrošina iespēju slēgt licencēšanas nolīgumus, pamatojoties uz to, ka uz tiem attiecoties Direktīvā 2000/31/EK paredzētais ”drošības zonas”atbrīvojums
  . |
| --- | --- |

(37)

Pēdējos gados tiešsaistes satura tirgus funkcionēšana kļuvusi sarežģītāka. Uzplaukuši un par galvenajiem tiešsaistes satura piekļuves avotiem ir kļuvuši tiešsaistes pakalpojumi, kas paver piekļuvi ar autortiesībām aizsargātam saturam, kuru to lietotāji augšupielādējuši bez tiesību īpašnieku iesaistes.
  Tiešsaistes pakalpojumi ir līdzekļi, ar kuriem nodrošina plašāku piekļuvi kultūras un radošajiem darbiem un piedāvā lielas iespējas kultūras un radošajām nozarēm jaunu uzņēmējdarbības modeļu attīstīšanā. Tomēr, lai gan tie pieļauj daudzveidību un atvieglo satura pieejamību, tie rada arī problēmas, ja ar autortiesībām aizsargāts saturs tiek augšupielādēts bez tiesību īpašnieku iepriekšējas atļaujas.
  Tas ietekmē tiesību īpašnieku iespējas noteikt, vai un ar kādiem nosacījumiem viņu darbi un citi tiesību objekti tiek izmantoti, kā arī viņu iespējas par to saņemt atbilstīgu atlīdzību,
  jo daži lietotāja augšupielādēta satura pakalpojumi nenodrošina iespēju slēgt licencēšanas nolīgumus, pamatojoties uz to, ka uz tiem attiecoties Direktīvā 2000/31/EK paredzētais ”drošības zonas”atbrīvojums
  .

Grozījums Nr. 143

Direktīvas priekšlikums

37.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (37a) | Daži informācijas sabiedrības pakalpojumi parastā lietojuma ietvaros nodrošina publisku piekļuvi ar autortiesībām aizsargātam saturam vai citiem tiesību objektiem, ko augšupielādējuši to lietotāji. Tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēja definīcija saskaņā ar šo direktīvu attiecas uz informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, kuriem viens no galvenajiem mērķiem ir saglabāt un nodrošināt publisku piekļuvi vai straumēšanu ievērojamam daudzumam autortiesību aizsargāta satura, ko ir augšupielādējuši / darījuši pieejamu tā lietotāji, un kuri optimizē saturu un peļņas nolūkā to reklamē, cita starpā ar augšupielādēto darbu vai citu tiesību objektu izstādīšanu, iezīmēšanu, organizēšanu un to secības noteikšanu neatkarīgi no to izmantotajiem līdzekļiem, un tādējādi darbojas aktīvā veidā. Līdz ar to tie nevar izmantot Direktīvas 2000/31/EK 14. pantā paredzēto atbrīvojumu no atbildības. Tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēju definīcija saskaņā ar šo direktīvu neattiecas uz mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma I sadaļas izpratnē un pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas nekomerciālā nolūkā, piemēram, piedāvājot tiešsaistes enciklopēdijas, un tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem, ja saturs tiek augšupielādēts ar visu attiecīgo tiesību īpašnieku, piemēram, izglītības vai zinātnisko repozitoriju, atļauju. Tādu individuālai lietošanai paredzētu mākoņdatošanas pakalpojumu, kuri nav tieši publiski pieejami, sniedzēji, atvērtā pirmkoda programmatūras izstrādes platformas un tiešsaistes tirdzniecības vietas, kuru pamatdarbība ir fizisku preču mazumtirdzniecība tiešsaistē, nebūtu uzskatāmi par tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzējiem šīs direktīvas izpratnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(37a)

Daži informācijas sabiedrības pakalpojumi parastā lietojuma ietvaros nodrošina publisku piekļuvi ar autortiesībām aizsargātam saturam vai citiem tiesību objektiem, ko augšupielādējuši to lietotāji. Tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēja definīcija saskaņā ar šo direktīvu attiecas uz informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, kuriem viens no galvenajiem mērķiem ir saglabāt un nodrošināt publisku piekļuvi vai straumēšanu ievērojamam daudzumam autortiesību aizsargāta satura, ko ir augšupielādējuši / darījuši pieejamu tā lietotāji, un kuri optimizē saturu un peļņas nolūkā to reklamē, cita starpā ar augšupielādēto darbu vai citu tiesību objektu izstādīšanu, iezīmēšanu, organizēšanu un to secības noteikšanu neatkarīgi no to izmantotajiem līdzekļiem, un tādējādi darbojas aktīvā veidā. Līdz ar to tie nevar izmantot Direktīvas 2000/31/EK 14. pantā paredzēto atbrīvojumu no atbildības. Tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēju definīcija saskaņā ar šo direktīvu neattiecas uz mikrouzņēmumiem un mazajiem uzņēmumiem Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma I sadaļas izpratnē un pakalpojumu sniedzējiem, kas darbojas nekomerciālā nolūkā, piemēram, piedāvājot tiešsaistes enciklopēdijas, un tiešsaistes pakalpojumu sniedzējiem, ja saturs tiek augšupielādēts ar visu attiecīgo tiesību īpašnieku, piemēram, izglītības vai zinātnisko repozitoriju, atļauju. Tādu individuālai lietošanai paredzētu mākoņdatošanas pakalpojumu, kuri nav tieši publiski pieejami, sniedzēji, atvērtā pirmkoda programmatūras izstrādes platformas un tiešsaistes tirdzniecības vietas, kuru pamatdarbība ir fizisku preču mazumtirdzniecība tiešsaistē, nebūtu uzskatāmi par tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzējiem šīs direktīvas izpratnē.

Grozījums Nr. 144, 145 un 146

Direktīvas priekšlikums

38. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (38) | Ja informācijas sabiedrības
  pakalpojumu sniedzēji
  glabā
  ar
  autortiesībām aizsargātus darbus vai citus
  tiesību
  objektus vai dara tos publiski piekļūstamus
  ,
  tādējādi nodrošinot vairs ne tikai fizisku infrastruktūru vien un veicot publiskošanas aktu
  ,
  tiem ir pienākums
  ar
  tiesību īpašniekiem slēgt licencēšanas nolīgumus
  ,
  ja vien
  uz
  tiem neattiecas Eiropas Parlamenta
  un
  Padomes Direktīvas 2000/31/EK34 14
  .
  pantā paredzētais atbrīvojums no atbildības

   (17).


  Attiecībā uz 14. pantu nepieciešams verificēt, vai pakalpojumu sniedzējam ir aktīva loma, tostarp vai tas optimizē augšupielādēto darbu vai citu tiesību aktu pasniegšanu vai tos reklamē, neatkarīgi no tā, kāda veida līdzekļus šīm darbībām izmanto.




  Lai nodrošinātu jebkāda licencēšanas nolīguma funkcionēšanu, informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, kas lielā apjomā glabā un sabiedrībai piekļūstamus dara ar autortiesībām aizsargātus darbus vai citus to lietotāju augšupielādētus tiesību objektus, būtu jāveic atbilstīgi un samērīgi pasākumi, kas nodrošinātu darbu vai citu tiesību objektu aizsardzību, piemēram, jāievieš produktīvas tehnoloģijas. Šādam pienākumam vajadzētu būt spēkā arī, ja informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji ir tiesīgi uz Direktīvas 2000/31/EK 14. pantā paredzēto atbrīvojumu no atbildības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(38)

Ja informācijas sabiedrības
  pakalpojumu sniedzēji
  glabā
  ar
  autortiesībām aizsargātus darbus vai citus
  tiesību
  objektus vai dara tos publiski piekļūstamus
  ,
  tādējādi nodrošinot vairs ne tikai fizisku infrastruktūru vien un veicot publiskošanas aktu
  ,
  tiem ir pienākums
  ar
  tiesību īpašniekiem slēgt licencēšanas nolīgumus
  ,
  ja vien
  uz
  tiem neattiecas Eiropas Parlamenta
  un
  Padomes Direktīvas 2000/31/EK34 14
  .
  pantā paredzētais atbrīvojums no atbildības

   (17).

Attiecībā uz 14. pantu nepieciešams verificēt, vai pakalpojumu sniedzējam ir aktīva loma, tostarp vai tas optimizē augšupielādēto darbu vai citu tiesību aktu pasniegšanu vai tos reklamē, neatkarīgi no tā, kāda veida līdzekļus šīm darbībām izmanto.

Lai nodrošinātu jebkāda licencēšanas nolīguma funkcionēšanu, informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem, kas lielā apjomā glabā un sabiedrībai piekļūstamus dara ar autortiesībām aizsargātus darbus vai citus to lietotāju augšupielādētus tiesību objektus, būtu jāveic atbilstīgi un samērīgi pasākumi, kas nodrošinātu darbu vai citu tiesību objektu aizsardzību, piemēram, jāievieš produktīvas tehnoloģijas. Šādam pienākumam vajadzētu būt spēkā arī, ja informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji ir tiesīgi uz Direktīvas 2000/31/EK 14. pantā paredzēto atbrīvojumu no atbildības.

| (38) | Tiešsaistes satura kopīgošanas
  pakalpojumu sniedzēji
  īsteno saziņu ar sabiedrību un līdz
  ar
  to ir atbildīgi par to nodrošināto saturu, tāpēc tiem būtu jānoslēdz taisnīgi un atbilstīgi licencēšanas nolīgumi ar
  tiesību
  īpašniekiem. Ja licencēšanas nolīgumi ir noslēgti
  ,
  tiem būtu tādā pašā mērā un apjomā jāattiecas arī uz lietotāju atbildību
  ,
  kad tie darbojas nekomerciālā nolūkā. Saskaņā
  ar
  11. panta 2.a punktu tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēju atbildība
  ,
  kas paredzēta 13. pantā, neattiecas
  uz
  hipersaites ievietošanu preses izdevumu gadījumā. Digitālajā pasaulē būtisks ir ieinteresēto personu dialogs. Tām būtu jānosaka paraugprakse, lai nodrošinātu licencēšanas nolīgumu darbību un tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēju un tiesību īpašnieku sadarbību. Minētajā paraugpraksē būtu jāņem vērā autortiesībām neatbilstoša satura apmērs pakalpojumā
  . |
| --- | --- |

(38)

Tiešsaistes satura kopīgošanas
  pakalpojumu sniedzēji
  īsteno saziņu ar sabiedrību un līdz
  ar
  to ir atbildīgi par to nodrošināto saturu, tāpēc tiem būtu jānoslēdz taisnīgi un atbilstīgi licencēšanas nolīgumi ar
  tiesību
  īpašniekiem. Ja licencēšanas nolīgumi ir noslēgti
  ,
  tiem būtu tādā pašā mērā un apjomā jāattiecas arī uz lietotāju atbildību
  ,
  kad tie darbojas nekomerciālā nolūkā. Saskaņā
  ar
  11. panta 2.a punktu tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēju atbildība
  ,
  kas paredzēta 13. pantā, neattiecas
  uz
  hipersaites ievietošanu preses izdevumu gadījumā. Digitālajā pasaulē būtisks ir ieinteresēto personu dialogs. Tām būtu jānosaka paraugprakse, lai nodrošinātu licencēšanas nolīgumu darbību un tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēju un tiesību īpašnieku sadarbību. Minētajā paraugpraksē būtu jāņem vērā autortiesībām neatbilstoša satura apmērs pakalpojumā
  .

Grozījums Nr. 147

Direktīvas priekšlikums

39. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (39) | Satura pazīšanas tehnoloģiju un tamlīdzīgu tehnoloģiju funkcionēšanā nepieciešams
  ,
  lai informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji
  ,
  kas lielā apjomā glabā un sabiedrībai piekļūstamus dara ar autortiesībām aizsargātus darbus vai citus to lietotāju augšupielādētus
  tiesību
  objektus, sadarbotos ar tiesību īpašniekiem. Šādos gadījumos tiesību īpašniekiem būtu jāsniedz dati
  ,
  kas nepieciešami, lai
  pakalpojumu
  sniedzēji varētu identificēt īpašniekiem piederošu saturu
  , un
  vajadzētu būt tā, ka
  tiesību īpašniekiem ir
  pārredzamas pakalpojumos izmantotās tehnoloģijas
  , lai
  būtu iespējams novērtēt to lietderību. Konkrētāk, pakalpojumu sniedzējiem būtu tiesību īpašnieki jāinformē par to, kāda veida tehnoloģijas tiek izmantotas, kādā veidā tās tiek ekspluatētas un kāds ir to gadījumu īpatsvars, kuros tiesību īpašnieku saturs tiek veiksmīgi atpazīts. Šīm tehnoloģijām būtu arī tiesību īpašniekiem jādod iespēja, ka viņi no informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem var saņemt informāciju par to
  ,
  kā tiek izmantots viņiem piederošs saturs, ko reglamentē kāds nolīgums
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39)

Satura pazīšanas tehnoloģiju un tamlīdzīgu tehnoloģiju funkcionēšanā nepieciešams
  ,
  lai informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji
  ,
  kas lielā apjomā glabā un sabiedrībai piekļūstamus dara ar autortiesībām aizsargātus darbus vai citus to lietotāju augšupielādētus
  tiesību
  objektus, sadarbotos ar tiesību īpašniekiem. Šādos gadījumos tiesību īpašniekiem būtu jāsniedz dati
  ,
  kas nepieciešami, lai
  pakalpojumu
  sniedzēji varētu identificēt īpašniekiem piederošu saturu
  , un
  vajadzētu būt tā, ka
  tiesību īpašniekiem ir
  pārredzamas pakalpojumos izmantotās tehnoloģijas
  , lai
  būtu iespējams novērtēt to lietderību. Konkrētāk, pakalpojumu sniedzējiem būtu tiesību īpašnieki jāinformē par to, kāda veida tehnoloģijas tiek izmantotas, kādā veidā tās tiek ekspluatētas un kāds ir to gadījumu īpatsvars, kuros tiesību īpašnieku saturs tiek veiksmīgi atpazīts. Šīm tehnoloģijām būtu arī tiesību īpašniekiem jādod iespēja, ka viņi no informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem var saņemt informāciju par to
  ,
  kā tiek izmantots viņiem piederošs saturs, ko reglamentē kāds nolīgums
  .

| (39) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina
  ,
  ka gadījumos
  ,
  kad
  tiesību
  īpašnieki nevēlas noslēgt licencēšanas nolīgumus
  ,
  tiešsaistes satura kopīgošanas
  pakalpojumu
  sniedzējiem
  un tiesību īpašniekiem ir
  godprātīgi jāsadarbojas
  , lai
  nodrošinātu
  ,
  ka pakalpojumos nav neatļauti pieejami aizsargāti darbi vai citi tiesību objekti. Tiešsaistes satura pakalpojumu sniedzēju
  un tiesību īpašnieku
  sadarbības rezultātā nedrīkstētu tikt liegta pieeja tādiem darbiem vai citiem aizsargātiem tiesību objektiem, kas nepārkāpj autortiesības, tostarp tādiem
  ,
  uz kuriem attiecas autortiesību izņēmums vai ierobežojums
  . |
| --- | --- |

(39)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina
  ,
  ka gadījumos
  ,
  kad
  tiesību
  īpašnieki nevēlas noslēgt licencēšanas nolīgumus
  ,
  tiešsaistes satura kopīgošanas
  pakalpojumu
  sniedzējiem
  un tiesību īpašniekiem ir
  godprātīgi jāsadarbojas
  , lai
  nodrošinātu
  ,
  ka pakalpojumos nav neatļauti pieejami aizsargāti darbi vai citi tiesību objekti. Tiešsaistes satura pakalpojumu sniedzēju
  un tiesību īpašnieku
  sadarbības rezultātā nedrīkstētu tikt liegta pieeja tādiem darbiem vai citiem aizsargātiem tiesību objektiem, kas nepārkāpj autortiesības, tostarp tādiem
  ,
  uz kuriem attiecas autortiesību izņēmums vai ierobežojums
  .

Grozījums Nr. 148

Direktīvas priekšlikums

39.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (39a) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka 1. punktā minētie tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēji ievieš efektīvus un ātrus sūdzību un kompensāciju mehānismus, kas lietotājiem ir pieejami gadījumos, kad 2.a punktā minētās sadarbības rezultātā nepamatoti tiek izņemts to ievietots saturs. Visas sūdzības, kas iesniegtas, izmantojot šādus mehānismus, būtu jāizskata bez liekas kavēšanās. Tiesību īpašniekiem būtu argumentēti jāpamato savi lēmumi, lai izvairītos no patvaļīgas sūdzību noraidīšanas. Turklāt saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, Direktīvu 2002/58/EK un Vispārīgo datu aizsardzības regulu šai sadarbībai nevajadzētu novest pie tā, ka tiek identificēti atsevišķi lietotāji vai tiek apstrādāti viņu personas dati. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka lietotājiem ir pieejama neatkarīga strīdu izšķiršanas struktūra, kā arī tiesa vai cita attiecīga tiesu iestāde, kurā pieprasīt autortiesību noteikumu izņēmuma vai ierobežojuma izmantošanu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39a)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka 1. punktā minētie tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēji ievieš efektīvus un ātrus sūdzību un kompensāciju mehānismus, kas lietotājiem ir pieejami gadījumos, kad 2.a punktā minētās sadarbības rezultātā nepamatoti tiek izņemts to ievietots saturs. Visas sūdzības, kas iesniegtas, izmantojot šādus mehānismus, būtu jāizskata bez liekas kavēšanās. Tiesību īpašniekiem būtu argumentēti jāpamato savi lēmumi, lai izvairītos no patvaļīgas sūdzību noraidīšanas. Turklāt saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, Direktīvu 2002/58/EK un Vispārīgo datu aizsardzības regulu šai sadarbībai nevajadzētu novest pie tā, ka tiek identificēti atsevišķi lietotāji vai tiek apstrādāti viņu personas dati. Dalībvalstīm būtu arī jānodrošina, ka lietotājiem ir pieejama neatkarīga strīdu izšķiršanas struktūra, kā arī tiesa vai cita attiecīga tiesu iestāde, kurā pieprasīt autortiesību noteikumu izņēmuma vai ierobežojuma izmantošanu.

Grozījums Nr. 149

Direktīvas priekšlikums

39.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (39b) | Iespējami drīz pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisijai un dalībvalstīm būtu jārīko ieinteresēto personu dialogi, lai saskaņotu un noteiktu paraugprakses. Tām būtu jāpublicē vadlīnijas, kas nodrošinātu licencēšanas nolīgumu darbību, un vadlīnijas par tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēju un tiesību īpašnieku sadarbību attiecībā uz šajā direktīvā aplūkoto darbu un citu tiesību objektu izmantošanu. Nosakot paraugprakses, īpaši būtu jāņem vērā pamattiesības un izņēmumu un ierobežojumu izmantošana. Īpaši būtu arī jāraugās, ka slogs uz MVU nekļūst pārmērīgs un ka netiek pieļauta automātiska satura bloķēšana. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39b)

Iespējami drīz pēc šīs direktīvas stāšanās spēkā Komisijai un dalībvalstīm būtu jārīko ieinteresēto personu dialogi, lai saskaņotu un noteiktu paraugprakses. Tām būtu jāpublicē vadlīnijas, kas nodrošinātu licencēšanas nolīgumu darbību, un vadlīnijas par tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēju un tiesību īpašnieku sadarbību attiecībā uz šajā direktīvā aplūkoto darbu un citu tiesību objektu izmantošanu. Nosakot paraugprakses, īpaši būtu jāņem vērā pamattiesības un izņēmumu un ierobežojumu izmantošana. Īpaši būtu arī jāraugās, ka slogs uz MVU nekļūst pārmērīgs un ka netiek pieļauta automātiska satura bloķēšana.

Grozījums Nr. 44 un 219

Direktīvas priekšlikums

39.c apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (39c) | Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pastāv starpposma mehānisms, kas sniedz iespēju pakalpojumu sniedzējiem un tiesību īpašniekiem rast miermīlīgu risinājumu jebkurā strīdā, kas radies sakarā ar viņu sadarbības līgumu nosacījumiem. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāizraugās neitrāla institūcija, kurai ir visa būtiskā kompetence un pieredze, kas vajadzīga, lai palīdzētu strīdā iesaistītajām pusēm izšķirt strīdu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39c)

Dalībvalstīm būtu jānodrošina, ka pastāv starpposma mehānisms, kas sniedz iespēju pakalpojumu sniedzējiem un tiesību īpašniekiem rast miermīlīgu risinājumu jebkurā strīdā, kas radies sakarā ar viņu sadarbības līgumu nosacījumiem. Šajā nolūkā dalībvalstīm būtu jāizraugās neitrāla institūcija, kurai ir visa būtiskā kompetence un pieredze, kas vajadzīga, lai palīdzētu strīdā iesaistītajām pusēm izšķirt strīdu.

Grozījums Nr. 46

Direktīvas priekšlikums

39.d apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (39d) | Principā tiesību īpašniekiem būtu vienmēr jāsaņem taisnīga un pienācīga atlīdzība. Autoriem un izpildītājiem, kuri ir noslēguši līgumus ar tādiem starpniekiem kā ierakstu kompānijas un producenti, būtu no tiem jāsaņem taisnīga un pienācīga atlīdzība uz atsevišķu līgumu un/vai koplīgumu vai kolektīvā pārvaldījuma līgumu pamata vai balstoties uz noteikumiem, kam ir līdzīga ietekme, piemēram, kopīgiem noteikumiem par atlīdzību. Šī atlīdzība par katru izmantošanas veidu, tostarp izmantošanu tiešsaistē, būtu nepārprotami jānorāda attiecīgajos līgumos. Dalībvalstīm būtu jāizskata katras nozares specifika, un tām vajadzētu ļaut paredzēt, ka atlīdzība ir uzskatāma par taisnīgu un pienācīgu, ja tā ir noteikta saskaņā ar koplīgumu vai kopīgu vienošanos par atlīdzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(39d)

Principā tiesību īpašniekiem būtu vienmēr jāsaņem taisnīga un pienācīga atlīdzība. Autoriem un izpildītājiem, kuri ir noslēguši līgumus ar tādiem starpniekiem kā ierakstu kompānijas un producenti, būtu no tiem jāsaņem taisnīga un pienācīga atlīdzība uz atsevišķu līgumu un/vai koplīgumu vai kolektīvā pārvaldījuma līgumu pamata vai balstoties uz noteikumiem, kam ir līdzīga ietekme, piemēram, kopīgiem noteikumiem par atlīdzību. Šī atlīdzība par katru izmantošanas veidu, tostarp izmantošanu tiešsaistē, būtu nepārprotami jānorāda attiecīgajos līgumos. Dalībvalstīm būtu jāizskata katras nozares specifika, un tām vajadzētu ļaut paredzēt, ka atlīdzība ir uzskatāma par taisnīgu un pienācīgu, ja tā ir noteikta saskaņā ar koplīgumu vai kopīgu vienošanos par atlīdzību.

Grozījums Nr. 47

Direktīvas priekšlikums

40. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (40) | Noteiktiem tiesību īpašniekiem, piemēram, autoriem un izpildītājiem, ir vajadzīga informācija, kā novērtēt atbilstoši Savienības tiesībām saskaņoto tiesību ekonomisko vērtību. Jo īpaši tā ir gadījumos, kur šādi tiesību īpašnieki par atlīdzību piešķir licenci vai nodod kādam citam tiesības. Kad autori un izpildītāji piešķir licenci vai nodod tiesības kādam citam, viņu līgumiskais stāvoklis parasti ir vājāks, tāpēc viņiem vajag informāciju, ar kuras palīdzību novērtēt savu tiesību turpmāko ekonomisko vērtību salīdzinājumā ar atlīdzību, kas saņemta par licenci vai tiesību nodošanu, taču bieži vien viņi saskaras ar nepārredzamību. Tāpēc autoru un izpildītāju atlīdzību reglamentējošās sistēmas pārredzamības un līdzsvara labad ir svarīgi, lai autoru un izpildītāju līgumpartneri vai to tiesību pārņēmēji dalītos ar
  pietiekamu
  informāciju. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(40)

Noteiktiem tiesību īpašniekiem, piemēram, autoriem un izpildītājiem, ir vajadzīga informācija, kā novērtēt atbilstoši Savienības tiesībām saskaņoto tiesību ekonomisko vērtību. Jo īpaši tā ir gadījumos, kur šādi tiesību īpašnieki par atlīdzību piešķir licenci vai nodod kādam citam tiesības. Kad autori un izpildītāji piešķir licenci vai nodod tiesības kādam citam, viņu līgumiskais stāvoklis parasti ir vājāks, tāpēc viņiem vajag informāciju, ar kuras palīdzību novērtēt savu tiesību turpmāko ekonomisko vērtību salīdzinājumā ar atlīdzību, kas saņemta par licenci vai tiesību nodošanu, taču bieži vien viņi saskaras ar nepārredzamību. Tāpēc autoru un izpildītāju atlīdzību reglamentējošās sistēmas pārredzamības un līdzsvara labad ir svarīgi, lai autoru un izpildītāju līgumpartneri vai to tiesību pārņēmēji dalītos ar
  pietiekamu
  informāciju.

| (40) | Noteiktiem tiesību īpašniekiem, piemēram, autoriem un izpildītājiem, ir vajadzīga informācija, kā novērtēt atbilstoši Savienības tiesībām saskaņoto tiesību ekonomisko vērtību. Jo īpaši tā ir gadījumos, kur šādi tiesību īpašnieki par atlīdzību piešķir licenci vai nodod kādam citam tiesības. Kad autori un izpildītāji piešķir licenci vai nodod tiesības kādam citam, viņu līgumiskais stāvoklis parasti ir vājāks, tāpēc viņiem vajag informāciju, ar kuras palīdzību novērtēt savu tiesību turpmāko ekonomisko vērtību salīdzinājumā ar atlīdzību, kas saņemta par licenci vai tiesību nodošanu, taču bieži vien viņi saskaras ar nepārredzamību. Tāpēc autoru un izpildītāju atlīdzību reglamentējošās sistēmas pārredzamības un līdzsvara labad ir svarīgi, lai autoru un izpildītāju līgumpartneri vai to tiesību pārņēmēji dalītos ar
  visaptverošu un relevantu
  informāciju.
  Informācijai, ko autoriem un izpildītājiem ir tiesības sagaidīt, vajadzētu būt samērīgai, un tai būtu jāapraksta visi izmantošanas veidi, gūtie tiešie un netiešie ieņēmumi, tostarp ieņēmumi no tirdzniecības, un pienākošā atlīdzība. Informācijai par izmantojumu vajadzētu ietvert arī informāciju par jebkura turpmāka licences vai tiesību saņēmēja identitāti. Tomēr pārredzamības pienākumu vajadzētu piemērot tikai tad, ja tas attiecas uz tiesībām, kas saistītas ar autortiesībām. |
| --- | --- |

(40)

Noteiktiem tiesību īpašniekiem, piemēram, autoriem un izpildītājiem, ir vajadzīga informācija, kā novērtēt atbilstoši Savienības tiesībām saskaņoto tiesību ekonomisko vērtību. Jo īpaši tā ir gadījumos, kur šādi tiesību īpašnieki par atlīdzību piešķir licenci vai nodod kādam citam tiesības. Kad autori un izpildītāji piešķir licenci vai nodod tiesības kādam citam, viņu līgumiskais stāvoklis parasti ir vājāks, tāpēc viņiem vajag informāciju, ar kuras palīdzību novērtēt savu tiesību turpmāko ekonomisko vērtību salīdzinājumā ar atlīdzību, kas saņemta par licenci vai tiesību nodošanu, taču bieži vien viņi saskaras ar nepārredzamību. Tāpēc autoru un izpildītāju atlīdzību reglamentējošās sistēmas pārredzamības un līdzsvara labad ir svarīgi, lai autoru un izpildītāju līgumpartneri vai to tiesību pārņēmēji dalītos ar
  visaptverošu un relevantu
  informāciju.
  Informācijai, ko autoriem un izpildītājiem ir tiesības sagaidīt, vajadzētu būt samērīgai, un tai būtu jāapraksta visi izmantošanas veidi, gūtie tiešie un netiešie ieņēmumi, tostarp ieņēmumi no tirdzniecības, un pienākošā atlīdzība. Informācijai par izmantojumu vajadzētu ietvert arī informāciju par jebkura turpmāka licences vai tiesību saņēmēja identitāti. Tomēr pārredzamības pienākumu vajadzētu piemērot tikai tad, ja tas attiecas uz tiesībām, kas saistītas ar autortiesībām.

Grozījums Nr. 48

Direktīvas priekšlikums

42. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (42) | Daži līgumi par Savienības līmenī saskaņotu tiesību izmantošanu ir ilglaika līgumi un autoriem un izpildītājiem dod maz iespēju ar līgumpartneriem vai to tiesību pārņēmējiem vienoties par jauniem nosacījumiem. Tāpēc, neskarot tiesības, ko dalībvalstīs piemēro līgumiem, vajadzētu būt atlīdzības koriģēšanas mehānismam, kas paredzēts gadījumiem, kur saskaņā ar licenci vai tiesību nodošanu sākotnēji salīgtā atlīdzība salīdzinājumā ar attiecīgajiem ieņēmumiem un labumu, kas gūts no darba izmantošanas vai izpildījuma fiksēšanas, ir nesamērīgi maza, arī šis direktīvas nodrošinātās pārredzamības gaismā. Stāvokļa novērtēšanā būtu jāņem vērā katra gadījuma specifiskie apstākļi, kā arī dažāda satura nozaru īpatnības un prakse. Ja puses par atlīdzības koriģēšanu nevienojas, autoram vai izpildītājam vajadzētu būt
  tiesīgam
  iesniegt prasījumu tiesā vai citā kompetentā iestādē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(42)

Daži līgumi par Savienības līmenī saskaņotu tiesību izmantošanu ir ilglaika līgumi un autoriem un izpildītājiem dod maz iespēju ar līgumpartneriem vai to tiesību pārņēmējiem vienoties par jauniem nosacījumiem. Tāpēc, neskarot tiesības, ko dalībvalstīs piemēro līgumiem, vajadzētu būt atlīdzības koriģēšanas mehānismam, kas paredzēts gadījumiem, kur saskaņā ar licenci vai tiesību nodošanu sākotnēji salīgtā atlīdzība salīdzinājumā ar attiecīgajiem ieņēmumiem un labumu, kas gūts no darba izmantošanas vai izpildījuma fiksēšanas, ir nesamērīgi maza, arī šis direktīvas nodrošinātās pārredzamības gaismā. Stāvokļa novērtēšanā būtu jāņem vērā katra gadījuma specifiskie apstākļi, kā arī dažāda satura nozaru īpatnības un prakse. Ja puses par atlīdzības koriģēšanu nevienojas, autoram vai izpildītājam vajadzētu būt
  tiesīgam
  iesniegt prasījumu tiesā vai citā kompetentā iestādē.

| (42) | Daži līgumi par Savienības līmenī saskaņotu tiesību izmantošanu ir ilglaika līgumi un autoriem un izpildītājiem dod maz iespēju ar līgumpartneriem vai to tiesību pārņēmējiem vienoties par jauniem nosacījumiem. Tāpēc, neskarot tiesības, ko dalībvalstīs piemēro līgumiem, vajadzētu būt atlīdzības koriģēšanas mehānismam, kas paredzēts gadījumiem, kur saskaņā ar licenci vai tiesību nodošanu sākotnēji salīgtā atlīdzība salīdzinājumā ar attiecīgajiem
  tiešajiem un netiešajiem
  ieņēmumiem un labumu, kas gūts no darba izmantošanas vai izpildījuma fiksēšanas, ir nesamērīgi maza, arī šis direktīvas nodrošinātās pārredzamības gaismā. Stāvokļa novērtēšanā būtu jāņem vērā katra gadījuma specifiskie apstākļi, kā arī dažāda satura nozaru īpatnības un prakse,
  kā arī darba veids un autora vai izpildītāja ieguldījums darbā. Šādu līguma koriģēšanas pieprasījumu var izteikt arī organizācija, kas autora vai izpildītāja vārdā viņu pārstāv, izņemot gadījumos, kad pieprasījums kaitētu autora vai izpildītāja interesēm
  . Ja puses par atlīdzības koriģēšanu nevienojas, autoram vai izpildītājam
  vai viņa izraudzītai viņu pārstāvošajai organizācijai pēc autora vai izpildītāja pieprasījuma
  vajadzētu būt
  tiesīgai
  iesniegt prasījumu tiesā vai citā kompetentā iestādē. |
| --- | --- |

(42)

Daži līgumi par Savienības līmenī saskaņotu tiesību izmantošanu ir ilglaika līgumi un autoriem un izpildītājiem dod maz iespēju ar līgumpartneriem vai to tiesību pārņēmējiem vienoties par jauniem nosacījumiem. Tāpēc, neskarot tiesības, ko dalībvalstīs piemēro līgumiem, vajadzētu būt atlīdzības koriģēšanas mehānismam, kas paredzēts gadījumiem, kur saskaņā ar licenci vai tiesību nodošanu sākotnēji salīgtā atlīdzība salīdzinājumā ar attiecīgajiem
  tiešajiem un netiešajiem
  ieņēmumiem un labumu, kas gūts no darba izmantošanas vai izpildījuma fiksēšanas, ir nesamērīgi maza, arī šis direktīvas nodrošinātās pārredzamības gaismā. Stāvokļa novērtēšanā būtu jāņem vērā katra gadījuma specifiskie apstākļi, kā arī dažāda satura nozaru īpatnības un prakse,
  kā arī darba veids un autora vai izpildītāja ieguldījums darbā. Šādu līguma koriģēšanas pieprasījumu var izteikt arī organizācija, kas autora vai izpildītāja vārdā viņu pārstāv, izņemot gadījumos, kad pieprasījums kaitētu autora vai izpildītāja interesēm
  . Ja puses par atlīdzības koriģēšanu nevienojas, autoram vai izpildītājam
  vai viņa izraudzītai viņu pārstāvošajai organizācijai pēc autora vai izpildītāja pieprasījuma
  vajadzētu būt
  tiesīgai
  iesniegt prasījumu tiesā vai citā kompetentā iestādē.

Grozījums Nr. 49

Direktīvas priekšlikums

43. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (43) | Autori un izpildītāji bieži vien nevēlas savas tiesības piemērot pret līguma partneriem tiesā vai tribunālā. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāparedz alternatīva strīdu izšķiršanas procedūra, kurā tiek izskatītas prasības, kas saistītas ar pienākumu ievērot caurredzamību un ar līguma koriģēšanas mehānismu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43)

Autori un izpildītāji bieži vien nevēlas savas tiesības piemērot pret līguma partneriem tiesā vai tribunālā. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāparedz alternatīva strīdu izšķiršanas procedūra, kurā tiek izskatītas prasības, kas saistītas ar pienākumu ievērot caurredzamību un ar līguma koriģēšanas mehānismu.

| (43) | Autori un izpildītāji bieži vien nevēlas savas tiesības piemērot pret līguma partneriem tiesā vai tribunālā. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāparedz alternatīva strīdu izšķiršanas procedūra, kurā tiek izskatītas prasības, kas saistītas ar pienākumu ievērot caurredzamību un ar līguma koriģēšanas mehānismu.
  Autorus un izpildītājus pārstāvošajām organizācijām, tostarp kolektīvā pārvaldījuma organizācijām un arodbiedrībām, vajadzētu spēt pēc autoru vai izpildītāju lūguma ierosināt šādas procedūras. Informācijai par procedūras ierosinātāju būtu jāpaliek neizpaustai. |
| --- | --- |

(43)

Autori un izpildītāji bieži vien nevēlas savas tiesības piemērot pret līguma partneriem tiesā vai tribunālā. Tāpēc dalībvalstīm būtu jāparedz alternatīva strīdu izšķiršanas procedūra, kurā tiek izskatītas prasības, kas saistītas ar pienākumu ievērot caurredzamību un ar līguma koriģēšanas mehānismu.
  Autorus un izpildītājus pārstāvošajām organizācijām, tostarp kolektīvā pārvaldījuma organizācijām un arodbiedrībām, vajadzētu spēt pēc autoru vai izpildītāju lūguma ierosināt šādas procedūras. Informācijai par procedūras ierosinātāju būtu jāpaliek neizpaustai.

Grozījums Nr. 50

Direktīvas priekšlikums

43.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (43a) | Ja autori un izpildītāji licencē vai nodod savas tiesības, viņi sagaida, ka viņu darbs vai izpildījums tiks izmantots. Tomēr gadās arī, ka darbi vai izpildījumi, kas ir licencēti vai tiesības uz kuriem ir nodotas, nemaz netiek izmantoti. Ja ir nodotas ekskluzīvas tiesības uz darbu, autori un izpildītāji nevar vērsties pie cita partnera nolūkā ļaut izmantot savu darbu. Šādā gadījumā un pēc tam, kad ir pagājis saprātīgs laikposms, autoriem un izpildītājiem vajadzētu būt tiesībām uz atsaukšanu, kas viņiem ļautu nodot vai licencēt savas tiesības citai personai. Atsaukšanai vajadzētu būt iespējamai arī gadījumos, kad tiesību vai licences saņēmējs nav pildījis savu ziņošanas/pārredzamības pienākumu, kas paredzēts šīs direktīvas 14. pantā. Atsaukšanu vajadzētu apsvērt tikai tad, kad ir izpildīti visi pārējie strīdu alternatīvas izšķiršanas posmi, jo īpaši saistībā ar ziņošanu. Tā kā darbu izmantošana atkarībā no nozares var atšķirties, valstu līmenī varētu paredzēt īpašas normas, lai ņemtu vērā nozaru, piemēram audiovizuālās nozares, specifiku, vai darbu specifiku un paredzamos izmantošanas laikposmus, galvenokārt paredzot termiņus, kuriem iestājoties var izmantot atsaukšanas tiesības. Lai izvairītos no pārkāpumiem un ņemtu vērā, ka ir nepieciešams zināms laiks, pirms darbu var reāli sākt izmantot, autoriem un izpildītājiem vajadzētu spēt izmantot atsaukšanas tiesības tikai pēc tam, kad pagājis noteikts laiks pēc licences vai tiesību nodošanas līguma noslēgšanas. Atsaukšanas tiesību izmantošanu gadījumos, kad ir iesaistīti vairāki autori vai izpildītāji, vajadzētu reglamentēt valstu tiesību aktiem, ņemot vērā atsevišķo autoru vai izpildītāju ieguldījuma salīdzinošo nozīmīgumu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43a)

Ja autori un izpildītāji licencē vai nodod savas tiesības, viņi sagaida, ka viņu darbs vai izpildījums tiks izmantots. Tomēr gadās arī, ka darbi vai izpildījumi, kas ir licencēti vai tiesības uz kuriem ir nodotas, nemaz netiek izmantoti. Ja ir nodotas ekskluzīvas tiesības uz darbu, autori un izpildītāji nevar vērsties pie cita partnera nolūkā ļaut izmantot savu darbu. Šādā gadījumā un pēc tam, kad ir pagājis saprātīgs laikposms, autoriem un izpildītājiem vajadzētu būt tiesībām uz atsaukšanu, kas viņiem ļautu nodot vai licencēt savas tiesības citai personai. Atsaukšanai vajadzētu būt iespējamai arī gadījumos, kad tiesību vai licences saņēmējs nav pildījis savu ziņošanas/pārredzamības pienākumu, kas paredzēts šīs direktīvas 14. pantā. Atsaukšanu vajadzētu apsvērt tikai tad, kad ir izpildīti visi pārējie strīdu alternatīvas izšķiršanas posmi, jo īpaši saistībā ar ziņošanu. Tā kā darbu izmantošana atkarībā no nozares var atšķirties, valstu līmenī varētu paredzēt īpašas normas, lai ņemtu vērā nozaru, piemēram audiovizuālās nozares, specifiku, vai darbu specifiku un paredzamos izmantošanas laikposmus, galvenokārt paredzot termiņus, kuriem iestājoties var izmantot atsaukšanas tiesības. Lai izvairītos no pārkāpumiem un ņemtu vērā, ka ir nepieciešams zināms laiks, pirms darbu var reāli sākt izmantot, autoriem un izpildītājiem vajadzētu spēt izmantot atsaukšanas tiesības tikai pēc tam, kad pagājis noteikts laiks pēc licences vai tiesību nodošanas līguma noslēgšanas. Atsaukšanas tiesību izmantošanu gadījumos, kad ir iesaistīti vairāki autori vai izpildītāji, vajadzētu reglamentēt valstu tiesību aktiem, ņemot vērā atsevišķo autoru vai izpildītāju ieguldījuma salīdzinošo nozīmīgumu.

Grozījums Nr. 51

Direktīvas priekšlikums

43.b apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (43b) | Lai atbalstītu šīs direktīvas attiecīgo noteikumu rezultatīvu piemērošanu dalībvalstīs, Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, vajadzētu sekmēt labākās prakses apmaiņu un veicināt dialogu Savienības līmenī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(43b)

Lai atbalstītu šīs direktīvas attiecīgo noteikumu rezultatīvu piemērošanu dalībvalstīs, Komisijai, sadarbojoties ar dalībvalstīm, vajadzētu sekmēt labākās prakses apmaiņu un veicināt dialogu Savienības līmenī.

Grozījums Nr. 52

Direktīvas priekšlikums

46. apsvērums

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (46) | Jebkādā personas datu apstrādē saskaņā ar šo direktīvu būtu jārespektē pamattiesības, arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā paredzētās tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un tiesības uz personas datu aizsardzību, un tai jānotiek atbilstīgi
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvai (
  95
  /
  46
  /EK)

  35 un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvai 2002/58/EK

  36

  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46)

Jebkādā personas datu apstrādē saskaņā ar šo direktīvu būtu jārespektē pamattiesības, arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā paredzētās tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un tiesības uz personas datu aizsardzību, un tai jānotiek atbilstīgi
  Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvai (
  95
  /
  46
  /EK)

  35 un Eiropas Parlamenta un Padomes
  Direktīvai 2002/58/EK

  36

  .

| (46) | Jebkādā personas datu apstrādē saskaņā ar šo direktīvu būtu jārespektē pamattiesības, arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā paredzētās tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un tiesības uz personas datu aizsardzību, un tai jānotiek atbilstīgi
  Regulai (ES) 2016/679 un
  Direktīvai 2002/58/EK.
  Būtu jāievēro Vispārīgās datu aizsardzības regulas noteikumi, tostarp “tiesības tikt aizmirstam”. |
| --- | --- |

(46)

Jebkādā personas datu apstrādē saskaņā ar šo direktīvu būtu jārespektē pamattiesības, arī Eiropas Savienības Pamattiesību hartas 7. un 8. pantā paredzētās tiesības uz privātās un ģimenes dzīves neaizskaramību un tiesības uz personas datu aizsardzību, un tai jānotiek atbilstīgi
  Regulai (ES) 2016/679 un
  Direktīvai 2002/58/EK.
  Būtu jāievēro Vispārīgās datu aizsardzības regulas noteikumi, tostarp “tiesības tikt aizmirstam”.

Grozījums Nr. 53

Direktīvas priekšlikums

46.a apsvērums (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (46a) | Ir svarīgi uzsvērt anonimitātes nozīmību personas datu apstrādē komerciālos nolūkos. Turklāt būtu jāveicina izvēle nekopīgot lietošanu “pēc noklusējuma”attiecībā uz personas datiem, ja vienlaikus izmanto tiešsaistes platformas saskarnes. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

(46a)

Ir svarīgi uzsvērt anonimitātes nozīmību personas datu apstrādē komerciālos nolūkos. Turklāt būtu jāveicina izvēle nekopīgot lietošanu “pēc noklusējuma”attiecībā uz personas datiem, ja vienlaikus izmanto tiešsaistes platformas saskarnes.

Grozījums Nr. 54 un 238

Direktīvas priekšlikums

1. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 1. pants
  Priekšmets un darbības joma

  1.   Šī direktīva nosaka noteikumus, kuru mērķis ir tālāk saskaņot Savienības tiesības, ko iekšējā tirgus satvarā piemēro autortiesībām un blakustiesībām, jo īpaši ņemot vērā aizsargāta satura digitālu izmantošanu un pārrobežu izmantošanu. Tā nosaka arī noteikumus par izņēmumiem un ierobežojumiem, par licenču atvieglojumiem, kā arī noteikumus, kuru nolūks ir nodrošināt darbu un citu tiesību objektu izmantošanai labi funkcionējošu tirgu.


  2.   Izņemot 6. pantā minētos gadījumus, šī direktīva neskar un nekādi neietekmē spēkā esošos noteikumus, kas noteikti ar šajā jomā patlaban spēkā esošajām direktīvām, jo īpaši Direktīvām 96/9/EK, 2001/29/EK, 2006/115/EK, 2009/24/EK, 2012/28/ES un 2014/26/ES. | | 1. pants
  Priekšmets un darbības joma

  1.   Šī direktīva nosaka noteikumus, kuru mērķis ir tālāk saskaņot Savienības tiesības, ko iekšējā tirgus satvarā piemēro autortiesībām un blakustiesībām, jo īpaši ņemot vērā aizsargāta satura digitālu izmantošanu un pārrobežu izmantošanu. Tā nosaka arī noteikumus par izņēmumiem un ierobežojumiem, par licenču atvieglojumiem, kā arī noteikumus, kuru nolūks ir nodrošināt darbu un citu tiesību objektu izmantošanai labi funkcionējošu tirgu.


  2.   Izņemot 6. pantā minētos gadījumus, šī direktīva neskar un nekādi neietekmē spēkā esošos noteikumus, kas noteikti ar šajā jomā patlaban spēkā esošajām direktīvām, jo īpaši Direktīvām 96/9
  /
  EK,
  2000/31/EK
  , 2001/29/EK, 2006/115/EK, 2009/24/EK, 2012/28/ES un 2014/26/ES. |

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī direktīva nosaka noteikumus, kuru mērķis ir tālāk saskaņot Savienības tiesības, ko iekšējā tirgus satvarā piemēro autortiesībām un blakustiesībām, jo īpaši ņemot vērā aizsargāta satura digitālu izmantošanu un pārrobežu izmantošanu. Tā nosaka arī noteikumus par izņēmumiem un ierobežojumiem, par licenču atvieglojumiem, kā arī noteikumus, kuru nolūks ir nodrošināt darbu un citu tiesību objektu izmantošanai labi funkcionējošu tirgu.

2.   Izņemot 6. pantā minētos gadījumus, šī direktīva neskar un nekādi neietekmē spēkā esošos noteikumus, kas noteikti ar šajā jomā patlaban spēkā esošajām direktīvām, jo īpaši Direktīvām 96/9/EK, 2001/29/EK, 2006/115/EK, 2009/24/EK, 2012/28/ES un 2014/26/ES.

1. pants

Priekšmets un darbības joma

1.   Šī direktīva nosaka noteikumus, kuru mērķis ir tālāk saskaņot Savienības tiesības, ko iekšējā tirgus satvarā piemēro autortiesībām un blakustiesībām, jo īpaši ņemot vērā aizsargāta satura digitālu izmantošanu un pārrobežu izmantošanu. Tā nosaka arī noteikumus par izņēmumiem un ierobežojumiem, par licenču atvieglojumiem, kā arī noteikumus, kuru nolūks ir nodrošināt darbu un citu tiesību objektu izmantošanai labi funkcionējošu tirgu.

2.   Izņemot 6. pantā minētos gadījumus, šī direktīva neskar un nekādi neietekmē spēkā esošos noteikumus, kas noteikti ar šajā jomā patlaban spēkā esošajām direktīvām, jo īpaši Direktīvām 96/9
  /
  EK,
  2000/31/EK
  , 2001/29/EK, 2006/115/EK, 2009/24/EK, 2012/28/ES un 2014/26/ES.

Grozījums Nr. 55

Grozījums Nr. 55

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts – ievaddaļa

2. pants – 1. daļa – 1. punkts – ievaddaļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (1) | “pētniecības organizācija”ir universitāte, pētniecības institūts vai jebkāda cita organizācija, kuras galvenais mērķis ir veikt zinātnisku pētniecību vai veikt zinātnisku pētniecību un sniegt izglītības pakalpojumus: |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(1)

“pētniecības organizācija”ir universitāte, pētniecības institūts vai jebkāda cita organizācija, kuras galvenais mērķis ir veikt zinātnisku pētniecību vai veikt zinātnisku pētniecību un sniegt izglītības pakalpojumus:

| (1) | “pētniecības organizācija”ir universitāte,
  tostarp tās bibliotēkas
  , pētniecības institūts vai jebkāda cita organizācija, kuras galvenais mērķis ir veikt zinātnisku pētniecību vai veikt zinātnisku pētniecību un sniegt izglītības pakalpojumus: |
| --- | --- |

(1)

“pētniecības organizācija”ir universitāte,
  tostarp tās bibliotēkas
  , pētniecības institūts vai jebkāda cita organizācija, kuras galvenais mērķis ir veikt zinātnisku pētniecību vai veikt zinātnisku pētniecību un sniegt izglītības pakalpojumus:

tostarp tās bibliotēkas

Grozījums Nr. 57

Grozījums Nr. 57

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 1. punkts – 2. daļa

2. pants – 1. daļa – 1. punkts – 2. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| tādā veidā, lai zinātniskajā pētniecībā iegūtajiem rezultātiem nevarētu preferenciāli piekļūt uzņēmums, kam uz šādu organizāciju ir
  izšķiroša
  ietekme; | | tādā veidā, lai zinātniskajā pētniecībā iegūtajiem rezultātiem nevarētu preferenciāli piekļūt uzņēmums, kam uz šādu organizāciju ir
  nozīmīga
  ietekme; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

tādā veidā, lai zinātniskajā pētniecībā iegūtajiem rezultātiem nevarētu preferenciāli piekļūt uzņēmums, kam uz šādu organizāciju ir
  izšķiroša
  ietekme;

izšķiroša

tādā veidā, lai zinātniskajā pētniecībā iegūtajiem rezultātiem nevarētu preferenciāli piekļūt uzņēmums, kam uz šādu organizāciju ir
  nozīmīga
  ietekme;

nozīmīga

Grozījums Nr. 58

Grozījums Nr. 58

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

2. pants – 1. daļa – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (2) | “tekstizrace un datizrace”ir jebkāds automatizēts analītisks paņēmiens,
  kura nolūks ir
  digitālā formā
  analizēt tekstu
  un
  datus
  , lai iegūtu
  tādu informāciju kā modeļi
  , tendences un korelācijas; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(2)

“tekstizrace un datizrace”ir jebkāds automatizēts analītisks paņēmiens,
  kura nolūks ir
  digitālā formā
  analizēt tekstu
  un
  datus
  , lai iegūtu
  tādu informāciju kā modeļi
  , tendences un korelācijas;

kura nolūks ir

analizēt tekstu

datus

tādu informāciju kā modeļi

| (2) | “tekstizrace un datizrace”ir jebkāds automatizēts analītisks paņēmiens,
  ar kuru
  digitālā formā
  tiek analizēti darbi
  un
  citi tiesību objekti
  , lai iegūtu
  informāciju, tostarp — bet ne tikai — modeļus
  , tendences un korelācijas; |
| --- | --- |

(2)

“tekstizrace un datizrace”ir jebkāds automatizēts analītisks paņēmiens,
  ar kuru
  digitālā formā
  tiek analizēti darbi
  un
  citi tiesību objekti
  , lai iegūtu
  informāciju, tostarp — bet ne tikai — modeļus
  , tendences un korelācijas;

ar kuru

tiek analizēti darbi

citi tiesību objekti

informāciju, tostarp — bet ne tikai — modeļus

Grozījums Nr. 59

Grozījums Nr. 59

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

2. pants – 1. daļa – 4. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| (4) | “preses izdevums”ir fiksēts žurnālistiskas dabas literāru darbu sakopojums, kurā var ietilpt arī citi darbi vai tiesību objekti un kurš ir atsevišķs vienums periodiskā vai regulāri atjauninātā izdevumā ar vienu nosaukumu, piemēram, laikrakstā vai vispārīgu vai speciālu interešu žurnālā, kura nolūks ir sniegt ar jaunumiem vai citām tēmām saistītu informāciju un kurš ar kāda pakalpojumu sniedzēja iniciatīvu, uz tā redakcionālo atbildību un tā kontrolē ir publicēts jebkādā datnesī. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4)

“preses izdevums”ir fiksēts žurnālistiskas dabas literāru darbu sakopojums, kurā var ietilpt arī citi darbi vai tiesību objekti un kurš ir atsevišķs vienums periodiskā vai regulāri atjauninātā izdevumā ar vienu nosaukumu, piemēram, laikrakstā vai vispārīgu vai speciālu interešu žurnālā, kura nolūks ir sniegt ar jaunumiem vai citām tēmām saistītu informāciju un kurš ar kāda pakalpojumu sniedzēja iniciatīvu, uz tā redakcionālo atbildību un tā kontrolē ir publicēts jebkādā datnesī.

| (4) | “preses izdevums”ir
  izdevēju vai ziņu aģentūru
  fiksēts žurnālistiskas dabas literāru darbu sakopojums, kurā var ietilpt arī citi darbi vai tiesību objekti un kurš ir atsevišķs vienums periodiskā vai regulāri atjauninātā izdevumā ar vienu nosaukumu, piemēram, laikrakstā vai vispārīgu vai speciālu interešu žurnālā, kura nolūks ir sniegt ar jaunumiem vai citām tēmām saistītu informāciju un kurš ar kāda pakalpojumu sniedzēja iniciatīvu, uz tā redakcionālo atbildību un tā kontrolē ir publicēts jebkādā datnesī.
  Šī definīcija nebūtu jāattiecina uz tādiem zinātniskā vai akadēmiskā nolūkā publicētiem periodiskiem izdevumiem kā zinātniski žurnāli
  ; |
| --- | --- |

(4)

“preses izdevums”ir
  izdevēju vai ziņu aģentūru
  fiksēts žurnālistiskas dabas literāru darbu sakopojums, kurā var ietilpt arī citi darbi vai tiesību objekti un kurš ir atsevišķs vienums periodiskā vai regulāri atjauninātā izdevumā ar vienu nosaukumu, piemēram, laikrakstā vai vispārīgu vai speciālu interešu žurnālā, kura nolūks ir sniegt ar jaunumiem vai citām tēmām saistītu informāciju un kurš ar kāda pakalpojumu sniedzēja iniciatīvu, uz tā redakcionālo atbildību un tā kontrolē ir publicēts jebkādā datnesī.
  Šī definīcija nebūtu jāattiecina uz tādiem zinātniskā vai akadēmiskā nolūkā publicētiem periodiskiem izdevumiem kā zinātniski žurnāli
  ;

izdevēju vai ziņu aģentūru

Šī definīcija nebūtu jāattiecina uz tādiem zinātniskā vai akadēmiskā nolūkā publicētiem periodiskiem izdevumiem kā zinātniski žurnāli

Grozījums Nr. 60

Grozījums Nr. 60

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 4.a punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (4a) | “darbs, ko vairs netirgo”, ir:









  (a) | viss darbs vai cits tiesību objekts visos tā izdevumos un izpausmēs, kas vairs nav pieejams sabiedrībai parastajā tirdzniecības apritē kādā dalībvalstī; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4a)

(4a)

“darbs, ko vairs netirgo”, ir:

(a)

(a)

viss darbs vai cits tiesību objekts visos tā izdevumos un izpausmēs, kas vairs nav pieejams sabiedrībai parastajā tirdzniecības apritē kādā dalībvalstī;

viss darbs vai cits tiesību objekts visos tā izdevumos un izpausmēs, kas vairs nav pieejams sabiedrībai parastajā tirdzniecības apritē kādā dalībvalstī;

| (b) | darbs vai cits tiesību objekts, kas nekad nav ticis tirgots kādā dalībvalstī, izņemot gadījumus, kad no lietas apstākļiem ir acīmredzams, ka tā autors ir paudis iebildumus par tā darīšanu pieejamu sabiedrībai; |
| --- | --- |

(b)

(b)

darbs vai cits tiesību objekts, kas nekad nav ticis tirgots kādā dalībvalstī, izņemot gadījumus, kad no lietas apstākļiem ir acīmredzams, ka tā autors ir paudis iebildumus par tā darīšanu pieejamu sabiedrībai;

darbs vai cits tiesību objekts, kas nekad nav ticis tirgots kādā dalībvalstī, izņemot gadījumus, kad no lietas apstākļiem ir acīmredzams, ka tā autors ir paudis iebildumus par tā darīšanu pieejamu sabiedrībai;

Grozījums Nr. 150

Grozījums Nr. 150

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4.b punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 4.b punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (4.b) | “tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzējs”ir informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējs, kura viens no galvenajiem mērķiem (un kura īstenošanu pakalpojums optimizē un peļņas nolūkā reklamē) ir saglabāt un nodrošināt publisku piekļuvi ievērojamam daudzumam ar autortiesībām aizsargātu darbu vai citu aizsargātu tiesību objektu, ko ir augšupielādējuši tā lietotāji. Par tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzējiem šīs direktīvas izpratnē neuzskata mikrouzņēmumus un mazos uzņēmumus Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma I sadaļas izpratnē, kā arī pakalpojumu sniedzējus, kas darbojas nekomerciālā nolūkā, piemēram, piedāvājot tiešsaistes enciklopēdijas, un tiešsaistes pakalpojumu sniedzējus, ja saturs tiek augšupielādēts ar visu attiecīgo tiesību īpašnieku, piemēram, izglītības vai zinātnisko repozitoriju, atļauju. Tādu individuālai lietošanai paredzētu mākoņdatošanas pakalpojumu, kuri nav tieši publiski pieejami, sniedzēji, atvērtā pirmkoda programmatūras izstrādes platformas un tiešsaistes tirdzniecības vietas, kuru pamatdarbība ir fizisku preču mazumtirdzniecība tiešsaistē, nebūtu uzskatāmi par tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzējiem šīs direktīvas izpratnē. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4.b)

(4.b)

“tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzējs”ir informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējs, kura viens no galvenajiem mērķiem (un kura īstenošanu pakalpojums optimizē un peļņas nolūkā reklamē) ir saglabāt un nodrošināt publisku piekļuvi ievērojamam daudzumam ar autortiesībām aizsargātu darbu vai citu aizsargātu tiesību objektu, ko ir augšupielādējuši tā lietotāji. Par tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzējiem šīs direktīvas izpratnē neuzskata mikrouzņēmumus un mazos uzņēmumus Komisijas Ieteikuma 2003/361/EK pielikuma I sadaļas izpratnē, kā arī pakalpojumu sniedzējus, kas darbojas nekomerciālā nolūkā, piemēram, piedāvājot tiešsaistes enciklopēdijas, un tiešsaistes pakalpojumu sniedzējus, ja saturs tiek augšupielādēts ar visu attiecīgo tiesību īpašnieku, piemēram, izglītības vai zinātnisko repozitoriju, atļauju. Tādu individuālai lietošanai paredzētu mākoņdatošanas pakalpojumu, kuri nav tieši publiski pieejami, sniedzēji, atvērtā pirmkoda programmatūras izstrādes platformas un tiešsaistes tirdzniecības vietas, kuru pamatdarbība ir fizisku preču mazumtirdzniecība tiešsaistē, nebūtu uzskatāmi par tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzējiem šīs direktīvas izpratnē.

Grozījums Nr. 62

Grozījums Nr. 62

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4.c punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 4.c punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (4c) | “informācijas sabiedrības pakalpojums”ir pakalpojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/1535

   (18)

  1. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē
  ; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4c)

(4c)

“informācijas sabiedrības pakalpojums”ir pakalpojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/1535

   (18)

  1. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē
  ;

“informācijas sabiedrības pakalpojums”ir pakalpojums Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas (ES) 2015/1535

18

1. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē

Grozījums Nr. 63

Grozījums Nr. 63

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

2. pants – 1. daļa – 4.d punkts (jauns)

2. pants – 1. daļa – 4.d punkts (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | (4d) | “automatizēts pakalpojums, ar ko izveido atsauces uz attēliem”ir jebkurš tiešsaistes pakalpojums, kas reproducē vai indeksēšanas un atsauču sniegšanas nolūkā dara publiski pieejamus grafikas vai mākslas darbus vai fotogrāfijas darbus, kurus automātiski savācis tiešsaistes pakalpojums, kas ir trešā puse. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

(4d)

(4d)

“automatizēts pakalpojums, ar ko izveido atsauces uz attēliem”ir jebkurš tiešsaistes pakalpojums, kas reproducē vai indeksēšanas un atsauču sniegšanas nolūkā dara publiski pieejamus grafikas vai mākslas darbus vai fotogrāfijas darbus, kurus automātiski savācis tiešsaistes pakalpojums, kas ir trešā puse.

Grozījums Nr. 64

Grozījums Nr. 64

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. pants

3. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 3. pants
  Tekstizrace un datizrace

  1.   Attiecībā uz Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a)
  punktā
  un 7. panta 1. punktā un šīs direktīvas 11. panta 1. punktā paredzētajām tiesībām dalībvalstis nosaka izņēmumu, kas attiecas uz reproducēšanu un ekstrahēšanu,
  kuru pētniecības organizācijas veikušas, lai izdarītu tekstizraci
  un
  datizraci darbos vai citos tiesību objektos, kas tiem
  ir
  likumīgi piekļūstami
  zinātniskas pētniecības vajadzībām.


  2.   Nevar likt pildīt līgumiskus noteikumus, kas ir pretrunā 1. punktā noteiktajam izņēmumam.


  3.   Tiesību īpašniekiem atļauj veikt pasākumus, kas darbus vai citus tiesību objektus mitinošajiem tīkliem un datubāzēm nodrošina drošību un integritāti. Šādi pasākumi nepārsniedz minētā mērķa sasniegšanai vajadzīgo.


  4.   Dalībvalstis
  tiesību īpašniekus un pētniecības organizācijas rosina
  attiecībā uz
  3. pantā minēto pasākumu piemērošanu definēt tādas labās prakses, par kurām panākta kopīga vienošanās
  . | | 3. pants
  Tekstizrace un datizrace

  1.   Attiecībā uz Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a)
  punktā
  un 7. panta 1. punktā un šīs direktīvas 11. panta 1. punktā paredzētajām tiesībām dalībvalstis nosaka izņēmumu, kas attiecas uz
  tādu darbu vai citu tiesību objektu
  reproducēšanu un ekstrahēšanu
  no tādiem darbiem vai citiem tiesību objektiem tekstizraces
  un
  datizraces veikšanas nolūkā, attiecībā uz kuriem pētniecības organizācijām
  ir
  likumīga piekļuve šādu organizāciju veiktas
  zinātniskas pētniecības vajadzībām.


  Dalībvalstis nodrošina, ka šajā pantā paredzēto izņēmumu var attiecināt arī uz izglītības iestādēm un kultūras mantojuma iestādēm, kuras 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta vai 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē veic zinātniskus pētījumus tādā veidā, ka minēto zinātnisko pētījumu rezultātiem nevar prioritāri piekļūt uzņēmumi, kam ir izšķiroša ietekme uz šādām organizācijām.






  1.a
     
  Reproducēšanas un ekstrahēšanas, ko veic tekstizraces un datizraces mērķiem, rezultātus glabā drošā veidā, piemēram, šim nolūkam izraudzītas uzticamas iestādes.




  2.   Nevar likt pildīt līgumiskus noteikumus, kas ir pretrunā 1. punktā noteiktajam izņēmumam.


  3.   Tiesību īpašniekiem atļauj veikt pasākumus, kas darbus vai citus tiesību objektus mitinošajiem tīkliem un datubāzēm nodrošina drošību un integritāti. Šādi pasākumi nepārsniedz minētā mērķa sasniegšanai vajadzīgo.


  4.   Dalībvalstis
  drīkst turpināt paredzēt izņēmumus
  attiecībā uz
  tekstizraci un datizraci saskaņā ar Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 3. punkta a) apakšpunktu
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3. pants

Tekstizrace un datizrace

1.   Attiecībā uz Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a)
  punktā
  un 7. panta 1. punktā un šīs direktīvas 11. panta 1. punktā paredzētajām tiesībām dalībvalstis nosaka izņēmumu, kas attiecas uz reproducēšanu un ekstrahēšanu,
  kuru pētniecības organizācijas veikušas, lai izdarītu tekstizraci
  un
  datizraci darbos vai citos tiesību objektos, kas tiem
  ir
  likumīgi piekļūstami
  zinātniskas pētniecības vajadzībām.

2.   Nevar likt pildīt līgumiskus noteikumus, kas ir pretrunā 1. punktā noteiktajam izņēmumam.

3.   Tiesību īpašniekiem atļauj veikt pasākumus, kas darbus vai citus tiesību objektus mitinošajiem tīkliem un datubāzēm nodrošina drošību un integritāti. Šādi pasākumi nepārsniedz minētā mērķa sasniegšanai vajadzīgo.

4.   Dalībvalstis
  tiesību īpašniekus un pētniecības organizācijas rosina
  attiecībā uz
  3. pantā minēto pasākumu piemērošanu definēt tādas labās prakses, par kurām panākta kopīga vienošanās
  .

3. pants

Tekstizrace un datizrace

1.   Attiecībā uz Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a)
  punktā
  un 7. panta 1. punktā un šīs direktīvas 11. panta 1. punktā paredzētajām tiesībām dalībvalstis nosaka izņēmumu, kas attiecas uz
  tādu darbu vai citu tiesību objektu
  reproducēšanu un ekstrahēšanu
  no tādiem darbiem vai citiem tiesību objektiem tekstizraces
  un
  datizraces veikšanas nolūkā, attiecībā uz kuriem pētniecības organizācijām
  ir
  likumīga piekļuve šādu organizāciju veiktas
  zinātniskas pētniecības vajadzībām.

Dalībvalstis nodrošina, ka šajā pantā paredzēto izņēmumu var attiecināt arī uz izglītības iestādēm un kultūras mantojuma iestādēm, kuras 2. panta 1. punkta a) apakšpunkta vai 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē veic zinātniskus pētījumus tādā veidā, ka minēto zinātnisko pētījumu rezultātiem nevar prioritāri piekļūt uzņēmumi, kam ir izšķiroša ietekme uz šādām organizācijām.

1.a
     
  Reproducēšanas un ekstrahēšanas, ko veic tekstizraces un datizraces mērķiem, rezultātus glabā drošā veidā, piemēram, šim nolūkam izraudzītas uzticamas iestādes.

2.   Nevar likt pildīt līgumiskus noteikumus, kas ir pretrunā 1. punktā noteiktajam izņēmumam.

3.   Tiesību īpašniekiem atļauj veikt pasākumus, kas darbus vai citus tiesību objektus mitinošajiem tīkliem un datubāzēm nodrošina drošību un integritāti. Šādi pasākumi nepārsniedz minētā mērķa sasniegšanai vajadzīgo.

4.   Dalībvalstis
  drīkst turpināt paredzēt izņēmumus
  attiecībā uz
  tekstizraci un datizraci saskaņā ar Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 3. punkta a) apakšpunktu
  .

Grozījums Nr. 65

Grozījums Nr. 65

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3.a pants (jauns)

3.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | 3.a pants
  Neobligāts izņēmums vai ierobežojums attiecībā uz tekstizraci un datizraci

  1.   Neskarot šīs direktīvas 3. pantu, dalībvalstis var paredzēt izņēmumu vai ierobežojumu attiecībā uz tiesībām, kas paredzētas Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a) punktā un 7. panta 1. punktā un šīs direktīvas 11. panta 1. punktā, saistībā ar tādu likumīgi pieejamu darbu un citu tiesību objektu reproducēšanu un ekstrahēšanu, kas ir tekstizraces vai datizraces procesa daļa, ar nosacījumu, ka tiesības izmantot tur minētos darbus un citus tiesību objektus, tostarp ar mašīnlasīšanas līdzekļiem, nav nepārprotami paturējuši attiecīgo tiesību īpašnieki.


  2.   Saskaņā ar 1. punktu veiktu reproducēšanu un ekstrahēšanu neizmanto citiem nolūkiem kā vien tekstizracei un datizracei.


  3.   
  Dalībvalstis drīkst turpināt paredzēt izņēmumus attiecībā uz tekstizraci un datizraci saskaņā ar Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 3. punkta a) apakšpunktu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

3.a pants

Neobligāts izņēmums vai ierobežojums attiecībā uz tekstizraci un datizraci

1.   Neskarot šīs direktīvas 3. pantu, dalībvalstis var paredzēt izņēmumu vai ierobežojumu attiecībā uz tiesībām, kas paredzētas Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a) punktā un 7. panta 1. punktā un šīs direktīvas 11. panta 1. punktā, saistībā ar tādu likumīgi pieejamu darbu un citu tiesību objektu reproducēšanu un ekstrahēšanu, kas ir tekstizraces vai datizraces procesa daļa, ar nosacījumu, ka tiesības izmantot tur minētos darbus un citus tiesību objektus, tostarp ar mašīnlasīšanas līdzekļiem, nav nepārprotami paturējuši attiecīgo tiesību īpašnieki.

2.   Saskaņā ar 1. punktu veiktu reproducēšanu un ekstrahēšanu neizmanto citiem nolūkiem kā vien tekstizracei un datizracei.

3.   
  Dalībvalstis drīkst turpināt paredzēt izņēmumus attiecībā uz tekstizraci un datizraci saskaņā ar Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 3. punkta a) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 66

Grozījums Nr. 66

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

4. pants

4. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 4. pants
  Darbu un citu tiesību objektu izmantošana digitālā un pārrobežu izglītojošajā darbībā

  1.   Dalībvalstis paredz tādu Direktīvas 2001/29/EK 2. un 3. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a) punktā un 7. panta 1. punktā, Direktīvas 2009/24/EK 4. panta 1. punktā un šīs direktīvas 11. panta 1. punktā paredzēto tiesību izņēmumus vai ierobežojumus, lai, ciktāl tas pamatojams ar īstenojamo nekomerciālo nolūku, būtu iespējama darbu un citu tiesību objektu digitāla izmantošana vienīgi mācīšanas ilustrēšanai, ja vien šāda izmantošana:






  (a) | notiek kādas izglītības iestādes telpās vai drošā elektroniskā
  tīklā
  , kas
  piekļūstams
  tikai izglītības iestādes skolēniem vai studentiem un mācībspēkiem; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

4. pants

Darbu un citu tiesību objektu izmantošana digitālā un pārrobežu izglītojošajā darbībā

1.   Dalībvalstis paredz tādu Direktīvas 2001/29/EK 2. un 3. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a) punktā un 7. panta 1. punktā, Direktīvas 2009/24/EK 4. panta 1. punktā un šīs direktīvas 11. panta 1. punktā paredzēto tiesību izņēmumus vai ierobežojumus, lai, ciktāl tas pamatojams ar īstenojamo nekomerciālo nolūku, būtu iespējama darbu un citu tiesību objektu digitāla izmantošana vienīgi mācīšanas ilustrēšanai, ja vien šāda izmantošana:

(a)

notiek kādas izglītības iestādes telpās vai drošā elektroniskā
  tīklā
  , kas
  piekļūstams
  tikai izglītības iestādes skolēniem vai studentiem un mācībspēkiem;

| (b) | notiek, norādot avotu, arī autora vārdu, ja vien tas nav neiespējami. |
| --- | --- |

(b)

notiek, norādot avotu, arī autora vārdu, ja vien tas nav neiespējami.

2.   Dalībvalstis var noteikt, ka, ciktāl tirgū ir viegli
  pieejamas pietiekamas
  licences, kas piešķir atļauju attiecībā uz 1. punktā aprakstītajām darbībām,
  atbilstoši 1. punktam
  pieņemtu izņēmumu nepiemēro vispār vai nepiemēro konkrēta veida darbiem vai citiem tiesību objektiem.

Dalībvalstis, kas izmanto pirmās daļas noteikumu, veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka 1. daļā atļauto darbību licences izglītības iestādēm ir pietiekami pieejamas un zināmas.

3.   Tiek uzskatīts, ka šā panta kārtībā pieņemtajām valsts tiesību aktu normām atbilstoša,
  drošos elektroniskajos tīklos
  īstenota darbu un citu tiesību objektu izmantošana tikai mācību ilustrēšanai notiek vienīgi dalībvalstī, kurā izglītības iestāde veic uzņēmējdarbību.

4.   Par kaitējumu, kas tiesību īpašniekiem nodarīts, to darbus vai citus tiesību objektus izmantojot atbilstoši 1. punktam, dalībvalstis var paredzēt taisnīgu kompensāciju.

4. pants

Darbu un citu tiesību objektu izmantošana digitālā un pārrobežu izglītojošajā darbībā

1.   Dalībvalstis paredz tādu Direktīvas 2001/29/EK 2. un 3. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a) punktā un 7. panta 1. punktā, Direktīvas 2009/24/EK 4. panta 1. punktā un šīs direktīvas 11. panta 1. punktā paredzēto tiesību izņēmumus vai ierobežojumus, lai, ciktāl tas pamatojams ar īstenojamo nekomerciālo nolūku, būtu iespējama darbu un citu tiesību objektu digitāla izmantošana vienīgi mācīšanas ilustrēšanai, ja vien šāda izmantošana:

| (a) | notiek kādas izglītības iestādes telpās vai
  jebkurā citā vietā, kur notiek mācības, par kurām ir atbildīga minētā izglītības iestāde, vai
  drošā elektroniskā
  vidē
  , kas
  piekļūstama
  tikai izglītības iestādes skolēniem vai studentiem un mācībspēkiem; |
| --- | --- |

(a)

notiek kādas izglītības iestādes telpās vai
  jebkurā citā vietā, kur notiek mācības, par kurām ir atbildīga minētā izglītības iestāde, vai
  drošā elektroniskā
  vidē
  , kas
  piekļūstama
  tikai izglītības iestādes skolēniem vai studentiem un mācībspēkiem;

| (b) | notiek, norādot avotu, arī autora vārdu, ja vien tas nav neiespējami
  praktisku apsvērumu dēļ
  . |
| --- | --- |

(b)

notiek, norādot avotu, arī autora vārdu, ja vien tas nav neiespējami
  praktisku apsvērumu dēļ
  .

2.   Dalībvalstis var noteikt, ka, ciktāl tirgū ir viegli
  pieejami un izglītības iestāžu vajadzībām un īpatnībām pielāgoti pietiekami
  licences
  līgumi
  , kas piešķir atļauju attiecībā uz 1. punktā aprakstītajām darbībām, pieņemtu izņēmumu nepiemēro vispār vai nepiemēro konkrēta veida darbiem vai citiem tiesību objektiem,
  piemēram, galvenokārt izglītības tirgum paredzētiem materiāliem vai notīm
  .

Dalībvalstis, kas izmanto pirmās daļas noteikumu, veic pasākumus, kas vajadzīgi, lai nodrošinātu, ka 1. daļā atļauto darbību licences izglītības iestādēm ir pietiekami pieejamas un zināmas.

3.   Tiek uzskatīts, ka šā panta kārtībā pieņemtajām valsts tiesību aktu normām atbilstoša,
  drošās elektroniskās vidēs
  īstenota darbu un citu tiesību objektu izmantošana tikai mācību ilustrēšanai notiek vienīgi dalībvalstī, kurā izglītības iestāde veic uzņēmējdarbību.

4.   Par kaitējumu, kas tiesību īpašniekiem nodarīts, to darbus vai citus tiesību objektus izmantojot atbilstoši 1. punktam, dalībvalstis var paredzēt taisnīgu kompensāciju.

4.a
     
  Neskarot 2. punktu, nevar likt pildīt līgumiskus noteikumus, kas ir pretrunā 1. punktā noteiktajam izņēmumam vai ierobežojumam. Dalībvalstis nodrošina, ka tiesību īpašniekiem ir tiesības piešķirt bezatlīdzības licences, atļaujot 1. punktā aprakstītās darbības, vispārīgi vai attiecībā uz konkrētiem darbu vai citu tiesību objektu veidiem, ko tie var izvēlēties.

Grozījums Nr. 67

Grozījums Nr. 67

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

5. pants

5. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 5. pants
  Kultūras mantojuma saglabāšana
  Dalībvalstis paredz Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a) punktā un 7. panta 1. punktā, Direktīvas 2009/24/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā un šīs Direktīvas 11. panta 1. punktā paredzēto tiesību izņēmumu, kas kultūras mantojuma iestādēm atļauj izgatavot jebkādu to kolekcijās pastāvīgi atrodošos darbu vai citu tiesību objektu kopijas jebkādā formā vai datnesī ar
  vienīgo
  mērķi šādus darbus vai citus tiesību objektus saglabāt un tādā apmērā, kā šādai saglabāšanai nepieciešams. | | 5. pants
  Kultūras mantojuma saglabāšana



  1.
     Dalībvalstis paredz Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a) punktā un 7. panta 1. punktā, Direktīvas 2009/24/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā un šīs direktīvas 11. panta 1. punktā paredzēto tiesību izņēmumu, kas kultūras mantojuma iestādēm atļauj izgatavot jebkādu to kolekcijās pastāvīgi atrodošos darbu vai citu tiesību objektu kopijas jebkādā formā vai datnesī ar mērķi šādus darbus vai citus tiesību objektus saglabāt un tādā apmērā, kā šādai saglabāšanai nepieciešams.




  1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka uz materiālu, kas iegūts, reproducējot neaizsargātu materiālu, neattiecina autortiesības vai blakustiesības, ar nosacījumu, ka šāda reprodukcija ir oriģinālam atbilstoša un ir veikta oriģinālā materiāla saglabāšanas nolūkā.






  1.b
     
  Nevar likt pildīt līgumiskus noteikumus, kas ir pretrunā 1. punktā noteiktajam izņēmumam. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

5. pants

Kultūras mantojuma saglabāšana

Dalībvalstis paredz Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a) punktā un 7. panta 1. punktā, Direktīvas 2009/24/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā un šīs Direktīvas 11. panta 1. punktā paredzēto tiesību izņēmumu, kas kultūras mantojuma iestādēm atļauj izgatavot jebkādu to kolekcijās pastāvīgi atrodošos darbu vai citu tiesību objektu kopijas jebkādā formā vai datnesī ar
  vienīgo
  mērķi šādus darbus vai citus tiesību objektus saglabāt un tādā apmērā, kā šādai saglabāšanai nepieciešams.

5. pants

Kultūras mantojuma saglabāšana

1.
     Dalībvalstis paredz Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a) punktā un 7. panta 1. punktā, Direktīvas 2009/24/EK 4. panta 1. punkta a) apakšpunktā un šīs direktīvas 11. panta 1. punktā paredzēto tiesību izņēmumu, kas kultūras mantojuma iestādēm atļauj izgatavot jebkādu to kolekcijās pastāvīgi atrodošos darbu vai citu tiesību objektu kopijas jebkādā formā vai datnesī ar mērķi šādus darbus vai citus tiesību objektus saglabāt un tādā apmērā, kā šādai saglabāšanai nepieciešams.

1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka uz materiālu, kas iegūts, reproducējot neaizsargātu materiālu, neattiecina autortiesības vai blakustiesības, ar nosacījumu, ka šāda reprodukcija ir oriģinālam atbilstoša un ir veikta oriģinālā materiāla saglabāšanas nolūkā.

1.b
     
  Nevar likt pildīt līgumiskus noteikumus, kas ir pretrunā 1. punktā noteiktajam izņēmumam.

Grozījums Nr. 68

Grozījums Nr. 68

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

6. pants

6. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 6. pants
  Kopīgie noteikumi
  Šajā sadaļā paredzētajiem izņēmumiem un ierobežojumam piemēro Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 5. punktu un 6. panta 4. punkta pirmo, trešo un piekto daļu. | | 6. pants
  Kopīgie noteikumi



  1.
     
  Piekļuve saturam, uz ko attiecas kāds šajā direktīvā paredzēts izņēmums, nedod lietotājiem nekādas tiesības to izmantot atbilstīgi citam izņēmumam.






  2.
     Šajā sadaļā paredzētajiem izņēmumiem un ierobežojumam piemēro Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 5. punktu un 6. panta 4. punkta pirmo, trešo,
  ceturto
  un piekto daļu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

6. pants

Kopīgie noteikumi

Šajā sadaļā paredzētajiem izņēmumiem un ierobežojumam piemēro Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 5. punktu un 6. panta 4. punkta pirmo, trešo un piekto daļu.

6. pants

Kopīgie noteikumi

1.
     
  Piekļuve saturam, uz ko attiecas kāds šajā direktīvā paredzēts izņēmums, nedod lietotājiem nekādas tiesības to izmantot atbilstīgi citam izņēmumam.

2.
     Šajā sadaļā paredzētajiem izņēmumiem un ierobežojumam piemēro Direktīvas 2001/29/EK 5. panta 5. punktu un 6. panta 4. punkta pirmo, trešo,
  ceturto
  un piekto daļu.

Grozījums Nr. 69

Grozījums Nr. 69

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

7. pants

7. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 7. pants
  Kā vairs netirgotus darbus izmanto kultūras mantojuma iestādes

  1.   Dalībvalstis paredz, ka, ja kolektīvā pārvaldījuma organizācija ar kultūras mantojuma iestādi savu biedru vārdā nekomerciālos nolūkos noslēdz vienkāršu licenci par to, ka iestādes kolekcijā pastāvīgi atrodošos vairs netirgotus darbus vai citus tiesību objektus digitalizē, izplata, publisko vai dara pieejamus, šādu vienkāršu licenci var attiecināt vai var pieņemt, ka tā attiecas uz tiesību īpašniekiem, kuri ir tās pašas kategorijas tiesību īpašnieki kā licences tvērumā esošie tiesību īpašnieki, bet kurus kolektīvā pārvaldījuma organizācija nepārstāv, ar noteikumu, ka:






  (a) | kolektīvā pārvaldījuma organizācija, balstoties uz tiesību īpašnieku pilnvarojumu, attiecībā uz attiecīgās kategorijas darbiem vai citiem tiesību objektiem un ar licenci piešķirtajām tiesībām kopumā reprezentē tiesību īpašniekus; |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

7. pants

Kā vairs netirgotus darbus izmanto kultūras mantojuma iestādes

1.   Dalībvalstis paredz, ka, ja kolektīvā pārvaldījuma organizācija ar kultūras mantojuma iestādi savu biedru vārdā nekomerciālos nolūkos noslēdz vienkāršu licenci par to, ka iestādes kolekcijā pastāvīgi atrodošos vairs netirgotus darbus vai citus tiesību objektus digitalizē, izplata, publisko vai dara pieejamus, šādu vienkāršu licenci var attiecināt vai var pieņemt, ka tā attiecas uz tiesību īpašniekiem, kuri ir tās pašas kategorijas tiesību īpašnieki kā licences tvērumā esošie tiesību īpašnieki, bet kurus kolektīvā pārvaldījuma organizācija nepārstāv, ar noteikumu, ka:

(a)

kolektīvā pārvaldījuma organizācija, balstoties uz tiesību īpašnieku pilnvarojumu, attiecībā uz attiecīgās kategorijas darbiem vai citiem tiesību objektiem un ar licenci piešķirtajām tiesībām kopumā reprezentē tiesību īpašniekus;

| (b) | visiem tiesību īpašniekiem attiecībā uz licences noteikumiem ir garantēta vienlīdzīga attieksme; |
| --- | --- |

(b)

visiem tiesību īpašniekiem attiecībā uz licences noteikumiem ir garantēta vienlīdzīga attieksme;

| (c) | ikviens tiesību
  turētājs
  pret to, ka viņa darbus vai citus tiesību objektus uzskata par vairs netirgotiem, jebkurā brīdī var iebilst un licences piemērošanu uz saviem darbiem vai citiem tiesību objektiem neattiecināt. |
| --- | --- |

(c)

ikviens tiesību
  turētājs
  pret to, ka viņa darbus vai citus tiesību objektus uzskata par vairs netirgotiem, jebkurā brīdī var iebilst un licences piemērošanu uz saviem darbiem vai citiem tiesību objektiem neattiecināt.

7. pants

Kā vairs netirgotus darbus izmanto kultūras mantojuma iestādes

1.   Dalībvalstis paredz, ka, ja kolektīvā pārvaldījuma organizācija ar kultūras mantojuma iestādi savu biedru vārdā nekomerciālos nolūkos noslēdz vienkāršu licenci par to, ka iestādes kolekcijā pastāvīgi atrodošos vairs netirgotus darbus vai citus tiesību objektus digitalizē, izplata, publisko vai dara pieejamus, šādu vienkāršu licenci var attiecināt vai var pieņemt, ka tā attiecas uz tiesību īpašniekiem, kuri ir tās pašas kategorijas tiesību īpašnieki kā licences tvērumā esošie tiesību īpašnieki, bet kurus kolektīvā pārvaldījuma organizācija nepārstāv, ar noteikumu, ka:

| (a) | kolektīvā pārvaldījuma organizācija, balstoties uz tiesību īpašnieku pilnvarojumu, attiecībā uz attiecīgās kategorijas darbiem vai citiem tiesību objektiem un ar licenci piešķirtajām tiesībām kopumā reprezentē tiesību īpašniekus; |
| --- | --- |

(a)

kolektīvā pārvaldījuma organizācija, balstoties uz tiesību īpašnieku pilnvarojumu, attiecībā uz attiecīgās kategorijas darbiem vai citiem tiesību objektiem un ar licenci piešķirtajām tiesībām kopumā reprezentē tiesību īpašniekus;

| (b) | visiem tiesību īpašniekiem attiecībā uz licences noteikumiem ir garantēta vienlīdzīga attieksme; |
| --- | --- |

(b)

visiem tiesību īpašniekiem attiecībā uz licences noteikumiem ir garantēta vienlīdzīga attieksme;

| (c) | ikviens tiesību
  īpašnieks
  pret to, ka viņa darbus vai citus tiesību objektus uzskata par vairs netirgotiem, jebkurā brīdī var iebilst un licences piemērošanu uz saviem darbiem vai citiem tiesību objektiem neattiecināt. |
| --- | --- |

(c)

ikviens tiesību
  īpašnieks
  pret to, ka viņa darbus vai citus tiesību objektus uzskata par vairs netirgotiem, jebkurā brīdī var iebilst un licences piemērošanu uz saviem darbiem vai citiem tiesību objektiem neattiecināt.

1.a
     
  Dalībvalstis paredz izņēmumu vai ierobežojumu attiecībā uz Direktīvas 2001/29/EK 2. un 3. pantā, Direktīvas 96/9/EK 5. panta a) punktā un 7. panta 1. punktā, Direktīvas 2009/24/EK 4. panta 1. punktā un šīs direktīvas 11. panta 1. punktā noteiktajām tiesībām, lai ļautu kultūras mantojuma iestādēm bezpeļņas nolūkos izgatavot tādu tiešsaistē pieejamu vairs netirgotu darbu kopijas, kuri pastāvīgi atrodas attiecīgās iestādes kolekcijā, ar nosacījumu, ka:

| (a) | tiek norādīts autora vai jebkura cita identificējama tiesību īpašnieka vārds, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams; |
| --- | --- |

(a)

tiek norādīts autora vai jebkura cita identificējama tiesību īpašnieka vārds, izņemot gadījumus, kad tas nav iespējams;

| (b) | ikviens tiesību īpašnieks pret to, ka viņa darbus vai citus tiesību objektus uzskata par vairs netirgotiem, jebkurā brīdī var iebilst un izņēmuma piemērošanu uz saviem darbiem vai citiem tiesību objektiem neattiecināt; |
| --- | --- |

(b)

ikviens tiesību īpašnieks pret to, ka viņa darbus vai citus tiesību objektus uzskata par vairs netirgotiem, jebkurā brīdī var iebilst un izņēmuma piemērošanu uz saviem darbiem vai citiem tiesību objektiem neattiecināt;

1.b
     
  Dalībvalstis paredz, ka saskaņā ar 1.a punktu pieņemtais izņēmums neattiecas uz nozarēm vai darbu veidiem, kuru gadījumā ir pieejami pienācīgi licencēšanas risinājumi, tostarp, bet ne tikai risinājumi, kas ir paredzēti 1. punktā. Dalībvalstis, apspriežoties ar autoriem, citiem tiesību īpašniekiem, kolektīvā pārvaldījuma organizācijām un kultūras mantojuma iestādēm, nosaka kolektīvās licencēšanas risinājumu pieejamību konkrētām nozarēm vai darbu veidiem.

2.   
  Darbu vai citu tiesību objektu par vairs netirgotu uzskata, kad viss darbs vai cits tiesību objekts ar visiem tā tulkojumiem, izdevumiem un izpausmēm sabiedrībai parastajā tirdzniecības apritē nav pieejams un nav saprātīgi gaidīt, ka tas kļūs pieejams.

Dalībvalstis saziņā ar tiesību īpašniekiem, kolektīvā pārvaldījuma organizācijām un kultūras mantojuma iestādēm nodrošina, ka prasības, ko izmanto, lai noteiktu, vai darbus un citus tiesību objektus nav iespējams licencēt saskaņā ar 1. punktu, nepārsniedz to, kas ir nepieciešams un pamatots, un, ja ir saprātīgi pieņemt, ka neviens kolekcijas darbs vai cits tiesību objekts vairs netiek tirgots, neizslēdz iespēju statusu “vairs netirgota”noteikt visai kolekcijai.

2.   
  Dalībvalstis var paredzēt termiņu, kas izmantojams, lai noteiktu, vai iepriekš tirgots darbs ir uzskatāms par vairs netirgotu darbu.

Dalībvalstis saziņā ar tiesību īpašniekiem, kolektīvā pārvaldījuma organizācijām un kultūras mantojuma iestādēm nodrošina, ka prasības, ko izmanto, lai noteiktu, vai darbus un citus tiesību objektus nav iespējams licencēt saskaņā ar 1. 
  punktu vai izmantot saskaņā ar 1.a
   punktu, nepārsniedz to, kas ir nepieciešams un pamatots, un, ja ir saprātīgi pieņemt, ka neviens kolekcijas darbs vai cits tiesību objekts vairs netiek tirgots, neizslēdz iespēju statusu “vairs netirgota”noteikt visai kolekcijai.

3.   Dalībvalstis gādā, lai tiktu veikti pienācīgi publicitātes pasākumi attiecībā uz:

| (a) | to, ka darbus vai citus tiesību objektus uzskata par vairs netirgotiem; |
| --- | --- |

(a)

to, ka darbus vai citus tiesību objektus uzskata par vairs netirgotiem;

| (b) | licenci un jo īpaši to, kā to piemēro nepārstāvētiem tiesību īpašniekiem; |
| --- | --- |

(b)

licenci un jo īpaši to, kā to piemēro nepārstāvētiem tiesību īpašniekiem;

| (c) | 1. punkta c) apakšpunktā minēto iespēju, ka tiesību īpašnieki iebildīs; |
| --- | --- |

(c)

1. punkta c) apakšpunktā minēto iespēju, ka tiesību īpašnieki iebildīs;

un gādā, lai, pirms darbus vai citus tiesību objektus digitalizē, izplata, publisko vai dara pieejamus, būtu paredzēts
  saprātīgs laiks
  .

3.   Dalībvalstis gādā, lai tiktu veikti pienācīgi publicitātes pasākumi attiecībā uz:

| (a) | to, ka darbus vai citus tiesību objektus uzskata par vairs netirgotiem; |
| --- | --- |

(a)

to, ka darbus vai citus tiesību objektus uzskata par vairs netirgotiem;

| (b) | licenci un jo īpaši to, kā to piemēro nepārstāvētiem tiesību īpašniekiem; |
| --- | --- |

(b)

licenci un jo īpaši to, kā to piemēro nepārstāvētiem tiesību īpašniekiem;

| (c) | 1. punkta c)
  apakšpunktā un 1.a punkta b)
   apakšpunktā minēto iespēju, ka tiesību īpašnieki iebildīs; |
| --- | --- |

(c)

1. punkta c)
  apakšpunktā un 1.a punkta b)
   apakšpunktā minēto iespēju, ka tiesību īpašnieki iebildīs;

un gādā, lai, pirms darbus vai citus tiesību objektus digitalizē, izplata, publisko vai dara pieejamus, būtu paredzēts
  vismaz sešu mēnešu laika periods
  .

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka pēc 1. punktā minētās licences vēršas pie kolektīvā pārvaldījuma organizācijas, kas ir reprezentatīva dalībvalstij:

| (a) | kurā darbi vai fonogrammas ir pirmo reizi publicēti vai, ja tie nav publicēti, pirmo reizi pārraidīti, izņemot kinematogrāfiskus un audiovizuālus darbus; |
| --- | --- |

(a)

kurā darbi vai fonogrammas ir pirmo reizi publicēti vai, ja tie nav publicēti, pirmo reizi pārraidīti, izņemot kinematogrāfiskus un audiovizuālus darbus;

| (b) | attiecībā uz kinematogrāfiskiem un audiovizuāliem darbiem — kurā atrodas darbu producentu galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta; vai, |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz kinematogrāfiskiem un audiovizuāliem darbiem — kurā atrodas darbu producentu galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta; vai,

| (c) | ja pēc saprātīgiem centieniem saskaņā ar a) un b) punktu dalībvalsti vai trešo valsti noteikt nevar, — kurā kultūras mantojuma iestāde veic uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(c)

ja pēc saprātīgiem centieniem saskaņā ar a) un b) punktu dalībvalsti vai trešo valsti noteikt nevar, — kurā kultūras mantojuma iestāde veic uzņēmējdarbību.

4.   Dalībvalstis nodrošina, ka pēc 1. punktā minētās licences vēršas pie kolektīvā pārvaldījuma organizācijas, kas ir reprezentatīva dalībvalstij:

| (a) | kurā darbi vai fonogrammas ir pirmo reizi publicēti vai, ja tie nav publicēti, pirmo reizi pārraidīti, izņemot kinematogrāfiskus un audiovizuālus darbus; |
| --- | --- |

(a)

kurā darbi vai fonogrammas ir pirmo reizi publicēti vai, ja tie nav publicēti, pirmo reizi pārraidīti, izņemot kinematogrāfiskus un audiovizuālus darbus;

| (b) | attiecībā uz kinematogrāfiskiem un audiovizuāliem darbiem — kurā atrodas darbu producentu galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta; vai, |
| --- | --- |

(b)

attiecībā uz kinematogrāfiskiem un audiovizuāliem darbiem — kurā atrodas darbu producentu galvenā mītne vai pastāvīgā dzīvesvieta; vai,

| (c) | ja pēc saprātīgiem centieniem saskaņā ar a) un b) punktu dalībvalsti vai trešo valsti noteikt nevar, — kurā kultūras mantojuma iestāde veic uzņēmējdarbību. |
| --- | --- |

(c)

ja pēc saprātīgiem centieniem saskaņā ar a) un b) punktu dalībvalsti vai trešo valsti noteikt nevar, — kurā kultūras mantojuma iestāde veic uzņēmējdarbību.

5.   Šā panta 1., 2. un 3. punktu nepiemēro trešo valstu valstspiederīgo darbiem vai citiem tiesību objektiem, izņemot gadījumus, kur piemēro 4. punkta a) un b) apakšpunktu.

5.   Šā panta 1., 2. un 3. punktu nepiemēro trešo valstu valstspiederīgo darbiem vai citiem tiesību objektiem, izņemot gadījumus, kur piemēro 4. punkta a) un b) apakšpunktu.

Grozījums Nr. 70

Grozījums Nr. 70

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

8. pants

8. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 8. pants
  Pārrobežu izmantošana

  1.   
  Saskaņā ar 7. pantu piešķirtas licences aptvertus
  darbus vai citus tiesību objektus kultūras mantojuma iestāde saskaņā ar
  licences noteikumiem
  var izmantot visās dalībvalstīs.


  2.   Dalībvalstis gādā, lai vismaz sešus mēnešus, pirms darbus vai citus tiesību objektus digitalizē, izplata, publisko vai dara pieejamus dalībvalstīs, kas nav licences piešķiršanas dalībvalsts, un visā licences darbības laikā informācija, kas dod iespēju identificēt
  saskaņā ar
  7.
  pantu piešķirtas licences aptvertus
  darbus vai citus tiesību objektus, un informācija par 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto tiesību īpašnieku iespēju iebilst būtu
  publiski
  piekļūstama vienā tiešsaistes portālā.


  3.   Šā panta 2. punktā minēto portālu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 386/2012 izveido un pārvalda Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma aģentūra. | | 8. pants
  Pārrobežu izmantošana

  1.   
  Vairs netirgotus
  darbus vai citus tiesību objektus,
  uz kuriem attiecas 7. pants
  , kultūras mantojuma iestāde saskaņā ar
  minēto pantu
  var izmantot visās dalībvalstīs.


  2.   Dalībvalstis gādā, lai vismaz sešus mēnešus, pirms darbus vai citus tiesību objektus digitalizē, izplata, publisko vai dara pieejamus dalībvalstīs, kas nav licences piešķiršanas dalībvalsts,
  vai 7. panta 1.a punktā aptvertajos gadījumos — dalībvalstīs, kas nav dalībvalsts, kurā kultūras mantojuma iestāde ir reģistrēta
   — un visā licences darbības laikā informācija, kas dod iespēju identificēt 7. 
  panta darbības jomā ietvertus
  darbus vai citus tiesību objektus, un informācija par 7. panta 1. punkta c) 
  apakšpunktā un 7. panta 1.a punkta b)
   apakšpunktā minēto tiesību īpašnieku iespēju iebilst būtu
  pastāvīgi, viegli un reāli
  piekļūstama vienā
  publiskā
  tiešsaistes portālā.


  3.   Šā panta 2. punktā minēto portālu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 386/2012 izveido un pārvalda Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma aģentūra. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

8. pants

Pārrobežu izmantošana

1.   
  Saskaņā ar 7. pantu piešķirtas licences aptvertus
  darbus vai citus tiesību objektus kultūras mantojuma iestāde saskaņā ar
  licences noteikumiem
  var izmantot visās dalībvalstīs.

2.   Dalībvalstis gādā, lai vismaz sešus mēnešus, pirms darbus vai citus tiesību objektus digitalizē, izplata, publisko vai dara pieejamus dalībvalstīs, kas nav licences piešķiršanas dalībvalsts, un visā licences darbības laikā informācija, kas dod iespēju identificēt
  saskaņā ar
  7.
  pantu piešķirtas licences aptvertus
  darbus vai citus tiesību objektus, un informācija par 7. panta 1. punkta c) apakšpunktā minēto tiesību īpašnieku iespēju iebilst būtu
  publiski
  piekļūstama vienā tiešsaistes portālā.

3.   Šā panta 2. punktā minēto portālu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 386/2012 izveido un pārvalda Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma aģentūra.

8. pants

Pārrobežu izmantošana

1.   
  Vairs netirgotus
  darbus vai citus tiesību objektus,
  uz kuriem attiecas 7. pants
  , kultūras mantojuma iestāde saskaņā ar
  minēto pantu
  var izmantot visās dalībvalstīs.

2.   Dalībvalstis gādā, lai vismaz sešus mēnešus, pirms darbus vai citus tiesību objektus digitalizē, izplata, publisko vai dara pieejamus dalībvalstīs, kas nav licences piešķiršanas dalībvalsts,
  vai 7. panta 1.a punktā aptvertajos gadījumos — dalībvalstīs, kas nav dalībvalsts, kurā kultūras mantojuma iestāde ir reģistrēta
   — un visā licences darbības laikā informācija, kas dod iespēju identificēt 7. 
  panta darbības jomā ietvertus
  darbus vai citus tiesību objektus, un informācija par 7. panta 1. punkta c) 
  apakšpunktā un 7. panta 1.a punkta b)
   apakšpunktā minēto tiesību īpašnieku iespēju iebilst būtu
  pastāvīgi, viegli un reāli
  piekļūstama vienā
  publiskā
  tiešsaistes portālā.

3.   Šā panta 2. punktā minēto portālu saskaņā ar Regulu (ES) Nr. 386/2012 izveido un pārvalda Eiropas Savienības Intelektuālā īpašuma aģentūra.

Grozījums Nr. 71

Grozījums Nr. 71

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

9. pants – 1. daļa

9. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina regulāru dialogu starp reprezentatīvām lietotāju un tiesību īpašnieku organizācijām un jebkādām citām attiecīgām ieinteresēto personu organizācijām, lai, ievērojot nozaru specifiku, veicinātu 7. panta 1. punktā minēto licencēšanas mehānismu relevantumu un izmantojamību, nodrošinātu, ka tiešām darbojas šajā nodaļā minēto tiesību īpašnieku aizsardzības mehānismi, jo īpaši attiecībā uz publicitātes pasākumiem, un attiecīgā gadījumā palīdzētu iedibināt 7. panta 2. punkta otrajā daļā minētās prasības. | | Dalībvalstis nodrošina regulāru dialogu starp reprezentatīvām lietotāju un tiesību īpašnieku organizācijām un jebkādām citām attiecīgām ieinteresēto personu organizācijām, lai, ievērojot nozaru specifiku, veicinātu 7. panta 1. punktā minēto licencēšanas mehānismu
  un 7. panta 1.a punktā minētā izņēmuma
  relevantumu un izmantojamību, nodrošinātu, ka tiešām darbojas šajā nodaļā minēto tiesību īpašnieku aizsardzības mehānismi, jo īpaši attiecībā uz publicitātes pasākumiem, un attiecīgā gadījumā palīdzētu iedibināt 7. panta 2. punkta otrajā daļā minētās prasības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina regulāru dialogu starp reprezentatīvām lietotāju un tiesību īpašnieku organizācijām un jebkādām citām attiecīgām ieinteresēto personu organizācijām, lai, ievērojot nozaru specifiku, veicinātu 7. panta 1. punktā minēto licencēšanas mehānismu relevantumu un izmantojamību, nodrošinātu, ka tiešām darbojas šajā nodaļā minēto tiesību īpašnieku aizsardzības mehānismi, jo īpaši attiecībā uz publicitātes pasākumiem, un attiecīgā gadījumā palīdzētu iedibināt 7. panta 2. punkta otrajā daļā minētās prasības.

Dalībvalstis nodrošina regulāru dialogu starp reprezentatīvām lietotāju un tiesību īpašnieku organizācijām un jebkādām citām attiecīgām ieinteresēto personu organizācijām, lai, ievērojot nozaru specifiku, veicinātu 7. panta 1. punktā minēto licencēšanas mehānismu
  un 7. panta 1.a punktā minētā izņēmuma
  relevantumu un izmantojamību, nodrošinātu, ka tiešām darbojas šajā nodaļā minēto tiesību īpašnieku aizsardzības mehānismi, jo īpaši attiecībā uz publicitātes pasākumiem, un attiecīgā gadījumā palīdzētu iedibināt 7. panta 2. punkta otrajā daļā minētās prasības.

un 7. panta 1.a punktā minētā izņēmuma

Grozījums Nr. 72

Grozījums Nr. 72

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

10. pants

10. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 10. pants
  Sarunu mehānisms
  Dalībvalstis gādā, lai puses, kas vēlas slēgt nolīgumu par to, lai audiovizuālus darbus darītu pieejamus pieprasījumvideo platformās, bet saskaras ar tiesību licencēšanas grūtībām, varētu paļauties, ka tām palīdz neitrāla institūcija ar attiecīgu pieredzi.
  Šī
  institūcija palīdz risināt sarunas un panākt vienošanos.
  Dalībvalstis
  1. punktā minēto institūciju Komisijai
  paziņo
  vēlākais
  [date mentioned in Article 21(1)]. | | 10. pants
  Sarunu mehānisms
  Dalībvalstis gādā, lai puses, kas vēlas slēgt nolīgumu par to, lai audiovizuālus darbus darītu pieejamus pieprasījumvideo platformās, bet saskaras ar
  audiovizuālo
  tiesību licencēšanas grūtībām, varētu paļauties, ka tām palīdz neitrāla institūcija ar attiecīgu pieredzi.
  Saskaņā ar šo pantu dalībvalsts izveidotā vai izraudzītā neitrālā
  institūcija palīdz
  pusēm
  risināt sarunas un panākt vienošanos.
  Dalībvalstis
  par institūciju, ko tās izveido vai izraugās, pildot šā punkta pirmo daļu
  , paziņo
  Komisijai ne vēlāk kā
  [date mentioned in Article 21(1)].


  Lai veicinātu audiovizuālo darbu pieejamību pieprasījumvideo platformās, dalībvalstis veicina autoru, producentu, pieprasījumvideo platformu un citu attiecīgo ieinteresēto personu dialogu. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

10. pants

Sarunu mehānisms

Dalībvalstis gādā, lai puses, kas vēlas slēgt nolīgumu par to, lai audiovizuālus darbus darītu pieejamus pieprasījumvideo platformās, bet saskaras ar tiesību licencēšanas grūtībām, varētu paļauties, ka tām palīdz neitrāla institūcija ar attiecīgu pieredzi.
  Šī
  institūcija palīdz risināt sarunas un panākt vienošanos.

Dalībvalstis
  1. punktā minēto institūciju Komisijai
  paziņo
  vēlākais
  [date mentioned in Article 21(1)].

10. pants

Sarunu mehānisms

Dalībvalstis gādā, lai puses, kas vēlas slēgt nolīgumu par to, lai audiovizuālus darbus darītu pieejamus pieprasījumvideo platformās, bet saskaras ar
  audiovizuālo
  tiesību licencēšanas grūtībām, varētu paļauties, ka tām palīdz neitrāla institūcija ar attiecīgu pieredzi.
  Saskaņā ar šo pantu dalībvalsts izveidotā vai izraudzītā neitrālā
  institūcija palīdz
  pusēm
  risināt sarunas un panākt vienošanos.

Dalībvalstis
  par institūciju, ko tās izveido vai izraugās, pildot šā punkta pirmo daļu
  , paziņo
  Komisijai ne vēlāk kā
  [date mentioned in Article 21(1)].

Lai veicinātu audiovizuālo darbu pieejamību pieprasījumvideo platformās, dalībvalstis veicina autoru, producentu, pieprasījumvideo platformu un citu attiecīgo ieinteresēto personu dialogu.

Grozījums Nr. 73

Grozījums Nr. 73

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

III sadaļa – 2.a nodaļa (jauna) – 10.a pants (jauns)

III sadaļa – 2.a nodaļa (jauna) – 10.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | 2.a NODAĻA




  Piekļuve Savienības publikācijām




  10.a pants


  Savienības obligātais eksemplārs




  1.
     
  Jebkurai elektroniskai publikācijai, kurā ir runa par Savienību, piemēram, Savienības tiesību aktiem, Savienības vēsturi un integrāciju, Savienības politikas jomām un Savienības demokrātiju, iestāžu un parlamentārajām lietām un politisko dzīvi un kas ir padarīta pieejama sabiedrībai Savienībā, ir jāatbilst Savienības obligātajam eksemplāram.






  2.
     
  Eiropas Parlamenta bibliotēkai piešķir tiesības par brīvu piegādāt katras 1. punktā minētās publikācijas vienu eksemplāru.






  3.
     
  Šā panta 1. punktā noteiktais pienākums tiek piemērots publikāciju izdevējiem, iespiedējiem un importētājiem attiecībā uz darbiem, kurus tie Savienībā publicē, iespiež vai importē.






  4.
     
  Sākot no piegādes dienas Eiropas Parlamenta bibliotēkai, 1. punktā minētās publikācijas kļūst par daļu no Eiropas Parlamenta bibliotēkas pastāvīgās kolekcijas. Šīs publikācijas Eiropas Parlamenta bibliotēkas telpās padara pieejamas lietotājiem vienīgi pētniecības vai pētījumu nolūkos, kurus veic akreditēti pētnieki Eiropas Parlamenta bibliotēkas kontrolē.






  5.
     
  Komisija pieņem aktus, lai precizētu kārtību attiecībā uz 1. punktā minēto publikāciju piegādi Eiropas Parlamenta bibliotēkai. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.a NODAĻA

2.a NODAĻA

Piekļuve Savienības publikācijām

Piekļuve Savienības publikācijām

10.a pants

Savienības obligātais eksemplārs

1.
     
  Jebkurai elektroniskai publikācijai, kurā ir runa par Savienību, piemēram, Savienības tiesību aktiem, Savienības vēsturi un integrāciju, Savienības politikas jomām un Savienības demokrātiju, iestāžu un parlamentārajām lietām un politisko dzīvi un kas ir padarīta pieejama sabiedrībai Savienībā, ir jāatbilst Savienības obligātajam eksemplāram.

2.
     
  Eiropas Parlamenta bibliotēkai piešķir tiesības par brīvu piegādāt katras 1. punktā minētās publikācijas vienu eksemplāru.

3.
     
  Šā panta 1. punktā noteiktais pienākums tiek piemērots publikāciju izdevējiem, iespiedējiem un importētājiem attiecībā uz darbiem, kurus tie Savienībā publicē, iespiež vai importē.

4.
     
  Sākot no piegādes dienas Eiropas Parlamenta bibliotēkai, 1. punktā minētās publikācijas kļūst par daļu no Eiropas Parlamenta bibliotēkas pastāvīgās kolekcijas. Šīs publikācijas Eiropas Parlamenta bibliotēkas telpās padara pieejamas lietotājiem vienīgi pētniecības vai pētījumu nolūkos, kurus veic akreditēti pētnieki Eiropas Parlamenta bibliotēkas kontrolē.

5.
     
  Komisija pieņem aktus, lai precizētu kārtību attiecībā uz 1. punktā minēto publikāciju piegādi Eiropas Parlamenta bibliotēkai.

Grozījums Nr. 151, 152, 153, 154 un 155

Grozījums Nr. 151, 152, 153, 154 un 155

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

11. pants

11. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 11. pants
  Preses izdevumu aizsardzība attiecībā uz digitālu izmantošanu

  1.   Dalībvalstis preses izdevumu izdevējiem
  attiecībā uz to preses izdevumu digitālu izmantošanu
  piešķir Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā un 3. panta 2. punktā paredzētās tiesības.


  2.   Šā panta 1. punktā minētās tiesības neskar un nekādi neietekmē tiesības, kas Savienības tiesību aktos autoriem un citiem tiesību īpašniekiem paredzētas attiecībā uz darbiem un citiem tiesību objektiem, kuri ievietoti kādā preses izdevumā. Šādas tiesības nevar vērst pret šiem autoriem un citiem tiesību īpašniekiem, un jo īpaši ar tām nevar atņemt to tiesības savus darbus un citus tiesību objektus izmantot neatkarīgi no preses izdevuma, kurā tie ievietoti.


  3.   Attiecībā uz 1. punktā minētajām tiesībām mutatis mutandis piemēro Direktīvas 2001/29/EK 5. līdz 8. pantu un Direktīvu 2012/28/ES


  4.   Šā panta 1. punktā minētās tiesības zaudē spēku
  20
  gadus pēc minētā preses izdevuma laišanas klajā. Minēto termiņu rēķina no klajā laišanas datumam sekojošā gada pirmās janvāra dienas. | | 11. pants
  Preses izdevumu aizsardzība attiecībā uz digitālu izmantošanu

  1.   Dalībvalstis preses izdevumu izdevējiem piešķir Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā un 3. panta 2. punktā paredzētās tiesības,
  lai tie varētu saņemt taisnīgu un samērīgu atlīdzību par to, ka viņu preses izdevumus digitāli izmanto informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji
  .




  1.a
     
  Tiesības, kas minētas 1. punktā, neliedz individuāliem lietotājiem izmantot preses izdevumus likumīgām privātām un nekomerciālām vajadzībām.




  2.   Šā panta 1. punktā minētās tiesības neskar un nekādi neietekmē tiesības, kas Savienības tiesību aktos autoriem un citiem tiesību īpašniekiem paredzētas attiecībā uz darbiem un citiem tiesību objektiem, kuri ievietoti kādā preses izdevumā. Šādas tiesības nevar vērst pret šiem autoriem un citiem tiesību īpašniekiem, un jo īpaši ar tām nevar atņemt to tiesības savus darbus un citus tiesību objektus izmantot neatkarīgi no preses izdevuma, kurā tie ievietoti.




  2.a
     
  Šā panta 1. punktā minētās tiesības neattiecas uz gadījumiem, kad tiek ievietotas vienīgi hipersaites, ko papildina atsevišķi vārdi.




  3.   Attiecībā uz 1. punktā minētajām tiesībām mutatis mutandis piemēro Direktīvas 2001/29/EK 5. līdz 8. pantu un Direktīvu 2012/28/ES


  4.   Šā panta 1. punktā minētās tiesības zaudē spēku
  5
  gadus pēc minētā preses izdevuma laišanas klajā. Minēto termiņu rēķina no klajā laišanas datumam sekojošā gada pirmās janvāra dienas.
  Šā panta 1. punktā minētās tiesības nepiemēro ar atpakaļejošu spēku.






  4.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka autori saņem pienācīgu daļu no papildu ieņēmumiem, kurus preses izdevēji saņem par to, ka preses izdevumu lieto informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

11. pants

Preses izdevumu aizsardzība attiecībā uz digitālu izmantošanu

1.   Dalībvalstis preses izdevumu izdevējiem
  attiecībā uz to preses izdevumu digitālu izmantošanu
  piešķir Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā un 3. panta 2. punktā paredzētās tiesības.

2.   Šā panta 1. punktā minētās tiesības neskar un nekādi neietekmē tiesības, kas Savienības tiesību aktos autoriem un citiem tiesību īpašniekiem paredzētas attiecībā uz darbiem un citiem tiesību objektiem, kuri ievietoti kādā preses izdevumā. Šādas tiesības nevar vērst pret šiem autoriem un citiem tiesību īpašniekiem, un jo īpaši ar tām nevar atņemt to tiesības savus darbus un citus tiesību objektus izmantot neatkarīgi no preses izdevuma, kurā tie ievietoti.

3.   Attiecībā uz 1. punktā minētajām tiesībām mutatis mutandis piemēro Direktīvas 2001/29/EK 5. līdz 8. pantu un Direktīvu 2012/28/ES

4.   Šā panta 1. punktā minētās tiesības zaudē spēku
  20
  gadus pēc minētā preses izdevuma laišanas klajā. Minēto termiņu rēķina no klajā laišanas datumam sekojošā gada pirmās janvāra dienas.

11. pants

Preses izdevumu aizsardzība attiecībā uz digitālu izmantošanu

1.   Dalībvalstis preses izdevumu izdevējiem piešķir Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā un 3. panta 2. punktā paredzētās tiesības,
  lai tie varētu saņemt taisnīgu un samērīgu atlīdzību par to, ka viņu preses izdevumus digitāli izmanto informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji
  .

1.a
     
  Tiesības, kas minētas 1. punktā, neliedz individuāliem lietotājiem izmantot preses izdevumus likumīgām privātām un nekomerciālām vajadzībām.

2.   Šā panta 1. punktā minētās tiesības neskar un nekādi neietekmē tiesības, kas Savienības tiesību aktos autoriem un citiem tiesību īpašniekiem paredzētas attiecībā uz darbiem un citiem tiesību objektiem, kuri ievietoti kādā preses izdevumā. Šādas tiesības nevar vērst pret šiem autoriem un citiem tiesību īpašniekiem, un jo īpaši ar tām nevar atņemt to tiesības savus darbus un citus tiesību objektus izmantot neatkarīgi no preses izdevuma, kurā tie ievietoti.

2.a
     
  Šā panta 1. punktā minētās tiesības neattiecas uz gadījumiem, kad tiek ievietotas vienīgi hipersaites, ko papildina atsevišķi vārdi.

3.   Attiecībā uz 1. punktā minētajām tiesībām mutatis mutandis piemēro Direktīvas 2001/29/EK 5. līdz 8. pantu un Direktīvu 2012/28/ES

4.   Šā panta 1. punktā minētās tiesības zaudē spēku
  5
  gadus pēc minētā preses izdevuma laišanas klajā. Minēto termiņu rēķina no klajā laišanas datumam sekojošā gada pirmās janvāra dienas.
  Šā panta 1. punktā minētās tiesības nepiemēro ar atpakaļejošu spēku.

4.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka autori saņem pienācīgu daļu no papildu ieņēmumiem, kurus preses izdevēji saņem par to, ka preses izdevumu lieto informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji.

Grozījums Nr. 75

Grozījums Nr. 75

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

12. pants

12. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 12. pants
  Prasības par taisnīgu atlīdzību
  Dalībvalstis var noteikt, ka tad, ja autors kādas tiesības nodevis vai licencējis izdevējam, šāds tiesību nodevums vai licence ir pietiekams juridisks pamats, lai daļu no kompensācijas par darba izmantošanu, kas notikusi saskaņā ar tālāk nodoto vai licencēto tiesību izņēmumu vai ierobežojumu, varētu pieprasīt izdevējs. | | 12. pants
  Prasības par taisnīgu atlīdzību
  Dalībvalstis,
  kurās attiecībā uz izņēmumiem un ierobežojumiem pastāv autoru un izdevēju kompensāciju sadales sistēmas
  , var noteikt, ka tad, ja autors kādas tiesības nodevis vai licencējis izdevējam, šāds tiesību nodevums vai licence ir pietiekams juridisks pamats, lai daļu no kompensācijas par darba izmantošanu, kas notikusi saskaņā ar tālāk nodoto vai licencēto tiesību izņēmumu vai ierobežojumu, varētu pieprasīt izdevējs,
  ar nosacījumu, ka līdzvērtīga kompensāciju sadales sistēma konkrētajā dalībvalstī darbojās pirms 2015. gada 12. novembra
  .


  Šā panta pirmā daļa neskar dalībvalstu kārtību attiecībā uz publiskām patapināšanas tiesībām, tiesību pārvaldību, kas nav balstīta uz autortiesību izņēmumiem vai ierobežojumiem, piemēram, paplašinātas kolektīvās licencēšanas sistēmām, vai attiecībā uz atlīdzības tiesībām, kas balstītas uz valsts tiesību aktiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

12. pants

Prasības par taisnīgu atlīdzību

Dalībvalstis var noteikt, ka tad, ja autors kādas tiesības nodevis vai licencējis izdevējam, šāds tiesību nodevums vai licence ir pietiekams juridisks pamats, lai daļu no kompensācijas par darba izmantošanu, kas notikusi saskaņā ar tālāk nodoto vai licencēto tiesību izņēmumu vai ierobežojumu, varētu pieprasīt izdevējs.

12. pants

Prasības par taisnīgu atlīdzību

Dalībvalstis,
  kurās attiecībā uz izņēmumiem un ierobežojumiem pastāv autoru un izdevēju kompensāciju sadales sistēmas
  , var noteikt, ka tad, ja autors kādas tiesības nodevis vai licencējis izdevējam, šāds tiesību nodevums vai licence ir pietiekams juridisks pamats, lai daļu no kompensācijas par darba izmantošanu, kas notikusi saskaņā ar tālāk nodoto vai licencēto tiesību izņēmumu vai ierobežojumu, varētu pieprasīt izdevējs,
  ar nosacījumu, ka līdzvērtīga kompensāciju sadales sistēma konkrētajā dalībvalstī darbojās pirms 2015. gada 12. novembra
  .

Šā panta pirmā daļa neskar dalībvalstu kārtību attiecībā uz publiskām patapināšanas tiesībām, tiesību pārvaldību, kas nav balstīta uz autortiesību izņēmumiem vai ierobežojumiem, piemēram, paplašinātas kolektīvās licencēšanas sistēmām, vai attiecībā uz atlīdzības tiesībām, kas balstītas uz valsts tiesību aktiem.

Grozījums Nr. 76

Grozījums Nr. 76

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

IV sadaļa – 1.a nodaļa (jauna) – 12.a pants (jauns)

IV sadaļa – 1.a nodaļa (jauna) – 12.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | 1.a NODAĻA




  Sporta pasākumu organizatoru aizsardzība




  12.a pants


  Sporta pasākumu organizatoru aizsardzība



  Dalībvalstis piešķir sporta pasākumu organizatoriem Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā un 3. panta 2. punktā un Direktīvas 2006/115/EK 7. pantā paredzētās tiesības. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

1.a NODAĻA

1.a NODAĻA

Sporta pasākumu organizatoru aizsardzība

Sporta pasākumu organizatoru aizsardzība

12.a pants

Sporta pasākumu organizatoru aizsardzība

Dalībvalstis piešķir sporta pasākumu organizatoriem Direktīvas 2001/29/EK 2. pantā un 3. panta 2. punktā un Direktīvas 2006/115/EK 7. pantā paredzētās tiesības.

Grozījums Nr. 156, 157, 158, 159, 160 un 161

Grozījums Nr. 156, 157, 158, 159, 160 un 161

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13. pants

13. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 13. pants
  Aizsargāta satura izmantošana, ko veic
  informācijas sabiedrības
  pakalpojumu sniedzēji, kuri lielā apjomā glabā savu lietotāju augšupielādētus darbus un citus tiesību objektus un dod tiem piekļuvi

  1.   
  Informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji, kas lielā apjomā glabā savu lietotāju augšupielādētus darbus vai citus tiesību objektus, sadarbībā ar tiesību īpašniekiem veic pasākumus, kuri nodrošina, ka funkcionē ar tiesību īpašniekiem slēgtie nolīgumi par viņu darbu vai citu tiesību objektu izmantošanu vai ka pakalpojumos nav pieejami darbi vai citi tiesību objekti, ko sadarbībā ar pakalpojumu sniedzējiem identificējuši tiesību īpašnieki
  .
  Minētie pasākumi
  ,
  piemēram, rezultatīvu
  satura
  atpazīšanas tehnoloģiju izmantošana, ir lietderīgi un samērīgi.
  Pakalpojumu sniedzēji
  tiesību īpašniekiem sniedz atbilstīgu informāciju par minēto pasākumu funkcionēšanu un
  to
  ieviešanu, kā arī attiecīgā gadījumā
  atbilstīgi
  ziņo par darbu un citu
  tiesību
  objektu atpazīšanu un izmantošanu
  .


  2.   
  Dalībvalstis nodrošina
  ,
  ka 1. punktā minētie
  pakalpojumu sniedzēji
  ievieš sūdzību un kompensāciju mehānismus
  ,
  kas lietotājiem ir pieejami gadījumos
  ,
  kur ir strīdi par 1. punktā minēto pasākumu piemērošanu
  .


  3.   
  Attiecīgā gadījumā dalībvalstis atvieglo ieinteresēto personu dialogos īstenotu sadarbību
  starp
  informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem
  un
  tiesību īpašniekiem, kurā tiek definēta tāda labākā prakse kā lietderīgas
  un
  samērīgas
  satura
  atpazīšanas tehnoloģijas, cita starpā ņemot vērā pakalpojumu dabu
  ,
  tehnoloģiju pieejamību
  un to
  rezultativitāti tehnoloģiskās attīstības gaismā
  . | | 13. pants

  Aizsargāta satura izmantošana, ko veic
  tiešsaistes satura kopīgošanas
  pakalpojumu sniedzēji, kuri lielā apjomā glabā savu lietotāju augšupielādētus darbus un citus tiesību objektus un dod tiem piekļuvi

  1.   
  Neskarot Direktīvas 2001/29/EK 3. panta 1. un 2
  . 
  punktu
  ,
  tiešsaistes
  satura
  kopīgošanas
  pakalpojumu sniedzēji
  veic publiskošanas aktu. Līdz ar
  to
  tiem būtu jānoslēdz taisnīgi un
  atbilstīgi
  licences līgumi ar
  tiesību
  īpašniekiem
  .


  2.   
  Licences līgumi
  ,
  ko tiešsaistes satura kopīgošanas
  pakalpojumu sniedzēji
  slēdz ar tiesību īpašniekiem par 1. punktā minētajiem publiskošanas aktiem
  ,
  aptver atbildību par darbiem
  ,
  ko augšupielādē šādu tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu lietotāji saskaņā ar licences līgumā izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem, ja šie lietotāji nerīkojas komerciālos nolūkos
  .




  2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad tiesību īpašnieki nevēlas noslēgt licences līgumus, tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēji un tiesību īpašnieki godprātīgi sadarbojas, lai nodrošinātu, ka pakalpojumos nav neatļauti pieejami aizsargāti darbi vai citi tiesību objekti. Tiešsaistes satura pakalpojumu sniedzēju un tiesību īpašnieku sadarbības rezultātā netiek liegta pieeja tādiem darbiem vai citiem aizsargātiem tiesību objektiem, kas nepārkāpj autortiesības, tostarp tādiem, uz kuriem attiecas autortiesību izņēmums vai ierobežojums.






  2.b
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētie tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēji ievieš efektīvus un ātrus sūdzību un kompensāciju mehānismus, kas lietotājiem ir pieejami gadījumos, kad 2.a punktā minētās sadarbības rezultātā nepamatoti tiek izņemts to ievietots saturs. Visas sūdzības, kas iesniegtas, izmantojot šādus mehānismus, izskata bez liekas kavēšanās, un to pārbaudi veic cilvēki. Tiesību īpašnieki argumentēti pamato savus lēmumus, lai izvairītos no patvaļīgas sūdzību noraidīšanas. Turklāt saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, Direktīvu 2002/58/EK un Vispārīgo datu aizsardzības regulu šī sadarbība nenoved pie tā, ka tiek identificēti atsevišķi lietotāji vai tiek apstrādāti viņu personas dati. Dalībvalstis arī nodrošina, ka lietotājiem ir pieejama neatkarīga strīdu izšķiršanas struktūra, kā arī tiesa vai cita attiecīga tiesu iestāde, kurā pieprasīt autortiesību noteikumu izņēmuma vai ierobežojuma izmantošanu. |
| | | 3.   
  No [šīs direktīvas spēkā stāšanās datums] Komisija un dalībvalstis rīko dialogus
  starp
  ieinteresētajām personām, lai saskaņotu
  un
  definētu paraugpraksi un publicētu vadlīnijas, kas nodrošinātu licences līgumu darbību
  , un
  vadlīnijas par tiešsaistes
  satura
  kopīgošanas pakalpojumu sniedzēju un tiesību īpašnieku sadarbību attiecībā uz šajā direktīvā aplūkoto darbu un citu tiesību objektu izmantošanu. Definējot paraugpraksi
  ,
  īpaši ņem vērā pamattiesības, izņēmumu
  un
  ierobežojumu lietojumu, kā arī
  to,
  lai tiktu nodrošināts, ka MVU radītais slogs paliek samērīgs un ka netiek pieļauta automātiska satura bloķēšana
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13. pants

Aizsargāta satura izmantošana, ko veic
  informācijas sabiedrības
  pakalpojumu sniedzēji, kuri lielā apjomā glabā savu lietotāju augšupielādētus darbus un citus tiesību objektus un dod tiem piekļuvi

1.   
  Informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji, kas lielā apjomā glabā savu lietotāju augšupielādētus darbus vai citus tiesību objektus, sadarbībā ar tiesību īpašniekiem veic pasākumus, kuri nodrošina, ka funkcionē ar tiesību īpašniekiem slēgtie nolīgumi par viņu darbu vai citu tiesību objektu izmantošanu vai ka pakalpojumos nav pieejami darbi vai citi tiesību objekti, ko sadarbībā ar pakalpojumu sniedzējiem identificējuši tiesību īpašnieki
  .
  Minētie pasākumi
  ,
  piemēram, rezultatīvu
  satura
  atpazīšanas tehnoloģiju izmantošana, ir lietderīgi un samērīgi.
  Pakalpojumu sniedzēji
  tiesību īpašniekiem sniedz atbilstīgu informāciju par minēto pasākumu funkcionēšanu un
  to
  ieviešanu, kā arī attiecīgā gadījumā
  atbilstīgi
  ziņo par darbu un citu
  tiesību
  objektu atpazīšanu un izmantošanu
  .

2.   
  Dalībvalstis nodrošina
  ,
  ka 1. punktā minētie
  pakalpojumu sniedzēji
  ievieš sūdzību un kompensāciju mehānismus
  ,
  kas lietotājiem ir pieejami gadījumos
  ,
  kur ir strīdi par 1. punktā minēto pasākumu piemērošanu
  .

3.   
  Attiecīgā gadījumā dalībvalstis atvieglo ieinteresēto personu dialogos īstenotu sadarbību
  starp
  informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzējiem
  un
  tiesību īpašniekiem, kurā tiek definēta tāda labākā prakse kā lietderīgas
  un
  samērīgas
  satura
  atpazīšanas tehnoloģijas, cita starpā ņemot vērā pakalpojumu dabu
  ,
  tehnoloģiju pieejamību
  un to
  rezultativitāti tehnoloģiskās attīstības gaismā
  .

13. pants

Aizsargāta satura izmantošana, ko veic
  tiešsaistes satura kopīgošanas
  pakalpojumu sniedzēji, kuri lielā apjomā glabā savu lietotāju augšupielādētus darbus un citus tiesību objektus un dod tiem piekļuvi

1.   
  Neskarot Direktīvas 2001/29/EK 3. panta 1. un 2
  . 
  punktu
  ,
  tiešsaistes
  satura
  kopīgošanas
  pakalpojumu sniedzēji
  veic publiskošanas aktu. Līdz ar
  to
  tiem būtu jānoslēdz taisnīgi un
  atbilstīgi
  licences līgumi ar
  tiesību
  īpašniekiem
  .

2.   
  Licences līgumi
  ,
  ko tiešsaistes satura kopīgošanas
  pakalpojumu sniedzēji
  slēdz ar tiesību īpašniekiem par 1. punktā minētajiem publiskošanas aktiem
  ,
  aptver atbildību par darbiem
  ,
  ko augšupielādē šādu tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu lietotāji saskaņā ar licences līgumā izklāstītajiem noteikumiem un nosacījumiem, ja šie lietotāji nerīkojas komerciālos nolūkos
  .

2.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad tiesību īpašnieki nevēlas noslēgt licences līgumus, tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēji un tiesību īpašnieki godprātīgi sadarbojas, lai nodrošinātu, ka pakalpojumos nav neatļauti pieejami aizsargāti darbi vai citi tiesību objekti. Tiešsaistes satura pakalpojumu sniedzēju un tiesību īpašnieku sadarbības rezultātā netiek liegta pieeja tādiem darbiem vai citiem aizsargātiem tiesību objektiem, kas nepārkāpj autortiesības, tostarp tādiem, uz kuriem attiecas autortiesību izņēmums vai ierobežojums.

2.b
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka 1. punktā minētie tiešsaistes satura kopīgošanas pakalpojumu sniedzēji ievieš efektīvus un ātrus sūdzību un kompensāciju mehānismus, kas lietotājiem ir pieejami gadījumos, kad 2.a punktā minētās sadarbības rezultātā nepamatoti tiek izņemts to ievietots saturs. Visas sūdzības, kas iesniegtas, izmantojot šādus mehānismus, izskata bez liekas kavēšanās, un to pārbaudi veic cilvēki. Tiesību īpašnieki argumentēti pamato savus lēmumus, lai izvairītos no patvaļīgas sūdzību noraidīšanas. Turklāt saskaņā ar Direktīvu 95/46/EK, Direktīvu 2002/58/EK un Vispārīgo datu aizsardzības regulu šī sadarbība nenoved pie tā, ka tiek identificēti atsevišķi lietotāji vai tiek apstrādāti viņu personas dati. Dalībvalstis arī nodrošina, ka lietotājiem ir pieejama neatkarīga strīdu izšķiršanas struktūra, kā arī tiesa vai cita attiecīga tiesu iestāde, kurā pieprasīt autortiesību noteikumu izņēmuma vai ierobežojuma izmantošanu.

3.   
  No [šīs direktīvas spēkā stāšanās datums] Komisija un dalībvalstis rīko dialogus
  starp
  ieinteresētajām personām, lai saskaņotu
  un
  definētu paraugpraksi un publicētu vadlīnijas, kas nodrošinātu licences līgumu darbību
  , un
  vadlīnijas par tiešsaistes
  satura
  kopīgošanas pakalpojumu sniedzēju un tiesību īpašnieku sadarbību attiecībā uz šajā direktīvā aplūkoto darbu un citu tiesību objektu izmantošanu. Definējot paraugpraksi
  ,
  īpaši ņem vērā pamattiesības, izņēmumu
  un
  ierobežojumu lietojumu, kā arī
  to,
  lai tiktu nodrošināts, ka MVU radītais slogs paliek samērīgs un ka netiek pieļauta automātiska satura bloķēšana
  .

Grozījums Nr. 78 un 252

Grozījums Nr. 78 un 252

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13.a pants (jauns)

13.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | 13.a pants



  Dalībvalstis paredz, ka strīdus starp tiesību pārņēmējiem un informācijas sabiedrības pakalpojumiem par 13. panta 1. punkta piemērošanu var izšķirt strīdu alternatīvas izšķiršanas sistēmā.




  Dalībvalstis izveido vai izraugās neitrālu struktūru ar nepieciešamo pieredzi nolūkā palīdzēt strīdā iesaistītajām pusēm izšķirt savus strīdus minētajā sistēmā.




  Dalībvalstis informē Komisiju par šādas struktūras izveidi ne vēlāk kā [21. panta 1. punktā minētā diena]. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.a pants

Dalībvalstis paredz, ka strīdus starp tiesību pārņēmējiem un informācijas sabiedrības pakalpojumiem par 13. panta 1. punkta piemērošanu var izšķirt strīdu alternatīvas izšķiršanas sistēmā.

Dalībvalstis izveido vai izraugās neitrālu struktūru ar nepieciešamo pieredzi nolūkā palīdzēt strīdā iesaistītajām pusēm izšķirt savus strīdus minētajā sistēmā.

Dalībvalstis informē Komisiju par šādas struktūras izveidi ne vēlāk kā [21. panta 1. punktā minētā diena].

Grozījums Nr. 79

Grozījums Nr. 79

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

13.b pants (jauns)

13.b pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | 13.b pants


  Ar autortiesībām aizsargāta satura izmantošana informācijas sabiedrības pakalpojumos, kas veido automātiskas atsauces uz attēliem



  Dalībvalstis nodrošina, ka informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji, kas automātiski reproducē vai sniedz atsauces uz ievērojamu apjomu ar autortiesībām aizsargātu vizuālo darbu un dara tos publiski pieejamus indeksēšanas un atsauču sniegšanas nolūkā, noslēdz taisnīgus un samērīgus licences līgums ar tiesību īpašniekiem, kuri to pieprasa, lai nodrošinātu tiem taisnīgu atlīdzību. Šādu atlīdzību var pārvaldīt attiecīgo tiesību īpašnieku kolektīvā pārvaldījuma organizācija. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

13.b pants

Ar autortiesībām aizsargāta satura izmantošana informācijas sabiedrības pakalpojumos, kas veido automātiskas atsauces uz attēliem

Dalībvalstis nodrošina, ka informācijas sabiedrības pakalpojumu sniedzēji, kas automātiski reproducē vai sniedz atsauces uz ievērojamu apjomu ar autortiesībām aizsargātu vizuālo darbu un dara tos publiski pieejamus indeksēšanas un atsauču sniegšanas nolūkā, noslēdz taisnīgus un samērīgus licences līgums ar tiesību īpašniekiem, kuri to pieprasa, lai nodrošinātu tiem taisnīgu atlīdzību. Šādu atlīdzību var pārvaldīt attiecīgo tiesību īpašnieku kolektīvā pārvaldījuma organizācija.

Grozījums Nr. 80

Grozījums Nr. 80

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

3. nodaļa – -14. pants (jauns)

3. nodaļa – -14. pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | -14. pants


  Taisnīgas un samērīgas atlīdzības princips




  1.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka autori un izpildītāji saņem taisnīgu un samērīgu atlīdzību par viņu darbu un citu tiesību objektu izmantošanu, tostarp par to izmantošanu tiešsaistē. To katrā nozarē var nodrošināt ar līgumiem, tostarp koplīgumiem, kopā ar tiesību aktos paredzētiem atlīdzības mehānismiem.






  2.
     
  Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja autors vai izpildītājs piešķir bezmaksas un neekskluzīvas izmantošanas tiesības par labu visiem lietotājiem.





  3.   Dalībvalstis, veicinot samērīgas atlīdzības nodrošināšanu par autoru un izpildītāju piešķirtajām tiesībām, ņem vērā katras nozares specifiku.




  4.   
  Katram izmantošanas veidam piemērojamo atlīdzību norāda līgumā. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

-14. pants

Taisnīgas un samērīgas atlīdzības princips

1.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka autori un izpildītāji saņem taisnīgu un samērīgu atlīdzību par viņu darbu un citu tiesību objektu izmantošanu, tostarp par to izmantošanu tiešsaistē. To katrā nozarē var nodrošināt ar līgumiem, tostarp koplīgumiem, kopā ar tiesību aktos paredzētiem atlīdzības mehānismiem.

2.
     
  Šā panta 1. punktu nepiemēro, ja autors vai izpildītājs piešķir bezmaksas un neekskluzīvas izmantošanas tiesības par labu visiem lietotājiem.

3.   Dalībvalstis, veicinot samērīgas atlīdzības nodrošināšanu par autoru un izpildītāju piešķirtajām tiesībām, ņem vērā katras nozares specifiku.

4.   
  Katram izmantošanas veidam piemērojamo atlīdzību norāda līgumā.

Grozījums Nr. 81

Grozījums Nr. 81

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

14. pants

14. pants

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 14. pants
  Pārredzamības pienākums

  1.   Dalībvalstis gādā, lai autori un izpildītāji no tiem, kam ir licencējuši vai nodevuši savas tiesības, regulāri un katras nozares īpatnībām atbilstoši saņemtu savlaicīgu, atbilstīgu un
  pietiekamu
  informāciju par savu darbu un izpildījumu izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz izmantošanas veidiem, gūto peļņu un sev pienākošos atlīdzību.


  2.   Šā panta 1. punktā minētais pienākums ir samērīgs un iedarbīgs un katrā nozarē nodrošina
  pienācīgu
  pārredzamības līmeni. Tomēr, ja, ņemot vērā no darba vai izpildījuma izmantošanas gūtos ieņēmumus, 1. punktā minētais pienākums radītu nesamērīgu administratīvo slogu, dalībvalstis šo pienākumu var koriģēt, ja vien pienākums joprojām ir spēkā un nodrošina
  pienācīgu
  pārredzamības līmeni.




  3.
     
  Dalībvalstis var nolemt, ka 1. punktā minētais pienākums nav piemērojams tad, ja autora vai izpildītāja ieguldījums kopējā darbā vai izpildījumā ir nebūtisks.




  4.   Šā panta 1. punktu nepiemēro tiesību subjektiem, uz kuriem attiecas ar Direktīvu 2014/26/ES iedibinātie pārredzamības pienākumi. | | 14. pants
  Pārredzamības pienākums

  1.   Dalībvalstis gādā, lai autori un izpildītāji no tiem, kam ir licencējuši vai nodevuši savas tiesības, regulāri,
  ne retāk kā vienreiz gadā
  un katras nozares īpatnībām
  un katra individuālā ieguldījuma salīdzinošajam nozīmīgumam
  atbilstoši saņemtu savlaicīgu,
  precīzu
  , atbilstīgu un
  visaptverošu
  informāciju par savu darbu un izpildījumu izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz izmantošanas veidiem, gūto
  tiešo un netiešo
  peļņu un sev pienākošos atlīdzību.




  1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad autoru vai izpildītāju piešķirtās licences vai tiesību saņēmējs turpmāk licencē šīs tiesības citai personai, šā persona dalās ar piešķirtās licences vai tiesību saņēmēju visā 1. punktā minētajā informācijā.




  Galvenais licences vai tiesību saņēmējs visu šā punkta pirmajā daļā minēto informāciju dara zināmu autoram vai izpildītājam. Šo informāciju sniedz nemainītu, izņemot Savienības vai valsts tiesību aktos definētas sensitīvas komercinformācijas gadījumā, uz kuru, neskarot 15. un 16.a pantu, godīgas konkurences saglabāšanas nolūkā var attiekties neizpaušanas līgums. Ja galvenais licences vai tiesību saņēmējs laicīgi nesniedz šajā daļā minēto informāciju, autoram vai izpildītājam ir tiesības pieprasīt minēto informāciju tieši no apakšlicences saņēmēja.




  2.   Šā panta 1. punktā minētais pienākums ir samērīgs un iedarbīgs un katrā nozarē nodrošina
  augstu
  pārredzamības līmeni. Tomēr, ja, ņemot vērā no darba vai izpildījuma izmantošanas gūtos ieņēmumus, 1. punktā minētais pienākums radītu nesamērīgu administratīvo slogu, dalībvalstis šo pienākumu var koriģēt, ja vien pienākums joprojām ir spēkā un nodrošina
  augstu
  pārredzamības līmeni.


  4.   Šā panta 1. punktu nepiemēro tiesību subjektiem, uz kuriem attiecas ar Direktīvu 2014/26/ES iedibinātie pārredzamības pienākumi,
  vai koplīgumiem, ja šajās saistībās vai līgumos ir paredzētas ar 2. punktā minētajām pārredzamības prasībām salīdzināmas prasības
  . |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

14. pants

Pārredzamības pienākums

1.   Dalībvalstis gādā, lai autori un izpildītāji no tiem, kam ir licencējuši vai nodevuši savas tiesības, regulāri un katras nozares īpatnībām atbilstoši saņemtu savlaicīgu, atbilstīgu un
  pietiekamu
  informāciju par savu darbu un izpildījumu izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz izmantošanas veidiem, gūto peļņu un sev pienākošos atlīdzību.

2.   Šā panta 1. punktā minētais pienākums ir samērīgs un iedarbīgs un katrā nozarē nodrošina
  pienācīgu
  pārredzamības līmeni. Tomēr, ja, ņemot vērā no darba vai izpildījuma izmantošanas gūtos ieņēmumus, 1. punktā minētais pienākums radītu nesamērīgu administratīvo slogu, dalībvalstis šo pienākumu var koriģēt, ja vien pienākums joprojām ir spēkā un nodrošina
  pienācīgu
  pārredzamības līmeni.

3.
     
  Dalībvalstis var nolemt, ka 1. punktā minētais pienākums nav piemērojams tad, ja autora vai izpildītāja ieguldījums kopējā darbā vai izpildījumā ir nebūtisks.

4.   Šā panta 1. punktu nepiemēro tiesību subjektiem, uz kuriem attiecas ar Direktīvu 2014/26/ES iedibinātie pārredzamības pienākumi.

14. pants

Pārredzamības pienākums

1.   Dalībvalstis gādā, lai autori un izpildītāji no tiem, kam ir licencējuši vai nodevuši savas tiesības, regulāri,
  ne retāk kā vienreiz gadā
  un katras nozares īpatnībām
  un katra individuālā ieguldījuma salīdzinošajam nozīmīgumam
  atbilstoši saņemtu savlaicīgu,
  precīzu
  , atbilstīgu un
  visaptverošu
  informāciju par savu darbu un izpildījumu izmantošanu, jo īpaši attiecībā uz izmantošanas veidiem, gūto
  tiešo un netiešo
  peļņu un sev pienākošos atlīdzību.

1.a
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumos, kad autoru vai izpildītāju piešķirtās licences vai tiesību saņēmējs turpmāk licencē šīs tiesības citai personai, šā persona dalās ar piešķirtās licences vai tiesību saņēmēju visā 1. punktā minētajā informācijā.

Galvenais licences vai tiesību saņēmējs visu šā punkta pirmajā daļā minēto informāciju dara zināmu autoram vai izpildītājam. Šo informāciju sniedz nemainītu, izņemot Savienības vai valsts tiesību aktos definētas sensitīvas komercinformācijas gadījumā, uz kuru, neskarot 15. un 16.a pantu, godīgas konkurences saglabāšanas nolūkā var attiekties neizpaušanas līgums. Ja galvenais licences vai tiesību saņēmējs laicīgi nesniedz šajā daļā minēto informāciju, autoram vai izpildītājam ir tiesības pieprasīt minēto informāciju tieši no apakšlicences saņēmēja.

2.   Šā panta 1. punktā minētais pienākums ir samērīgs un iedarbīgs un katrā nozarē nodrošina
  augstu
  pārredzamības līmeni. Tomēr, ja, ņemot vērā no darba vai izpildījuma izmantošanas gūtos ieņēmumus, 1. punktā minētais pienākums radītu nesamērīgu administratīvo slogu, dalībvalstis šo pienākumu var koriģēt, ja vien pienākums joprojām ir spēkā un nodrošina
  augstu
  pārredzamības līmeni.

4.   Šā panta 1. punktu nepiemēro tiesību subjektiem, uz kuriem attiecas ar Direktīvu 2014/26/ES iedibinātie pārredzamības pienākumi,
  vai koplīgumiem, ja šajās saistībās vai līgumos ir paredzētas ar 2. punktā minētajām pārredzamības prasībām salīdzināmas prasības
  .

Grozījums Nr. 82

Grozījums Nr. 82

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

15. pants – 1. daļa

15. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja atlīdzība, par kuru sākumā noslēgta vienošanās, salīdzinājumā ar vēlāk no darbu vai izpildījumu izmantošanas gūtajiem attiecīgajiem ienākumiem un labumiem ir nesamērīgi maza, autoriem un izpildītājiem no puses, ar ko viņi ir stājušies līgumattiecībās par tiesību izmantošanu, ir tiesības pieprasīt pienācīgu papildatlīdzību. | | Gadījumā, ja nav koplīgumu, kuros paredzēts salīdzināms mehānisms
  , dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja atlīdzība, par kuru sākumā noslēgta vienošanās, salīdzinājumā ar vēlāk no darbu vai izpildījumu izmantošanas gūtajiem attiecīgajiem
  tiešajiem vai netiešajiem
  ienākumiem un labumiem ir nesamērīgi maza, autoriem un izpildītājiem
  vai jebkurai pārstāvības organizācijai, kas rīkojas viņu vārdā
  , no puses, ar ko viņi ir stājušies līgumattiecībās par tiesību izmantošanu, ir tiesības pieprasīt pienācīgu
  un taisnīgu
  papildatlīdzību. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja atlīdzība, par kuru sākumā noslēgta vienošanās, salīdzinājumā ar vēlāk no darbu vai izpildījumu izmantošanas gūtajiem attiecīgajiem ienākumiem un labumiem ir nesamērīgi maza, autoriem un izpildītājiem no puses, ar ko viņi ir stājušies līgumattiecībās par tiesību izmantošanu, ir tiesības pieprasīt pienācīgu papildatlīdzību.

Gadījumā, ja nav koplīgumu, kuros paredzēts salīdzināms mehānisms
  , dalībvalstis nodrošina, ka tad, ja atlīdzība, par kuru sākumā noslēgta vienošanās, salīdzinājumā ar vēlāk no darbu vai izpildījumu izmantošanas gūtajiem attiecīgajiem
  tiešajiem vai netiešajiem
  ienākumiem un labumiem ir nesamērīgi maza, autoriem un izpildītājiem
  vai jebkurai pārstāvības organizācijai, kas rīkojas viņu vārdā
  , no puses, ar ko viņi ir stājušies līgumattiecībās par tiesību izmantošanu, ir tiesības pieprasīt pienācīgu
  un taisnīgu
  papildatlīdzību.

Gadījumā, ja nav koplīgumu, kuros paredzēts salīdzināms mehānisms

tiešajiem vai netiešajiem

vai jebkurai pārstāvības organizācijai, kas rīkojas viņu vārdā

un taisnīgu

Grozījums Nr. 83

Grozījums Nr. 83

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

16. pants – 1. daļa

16. pants – 1. daļa

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| Dalībvalstis paredz, ka strīdi attiecībā uz 14. pantā noteikto pārredzamības pienākumu un 15. pantā noteikto līgumu koriģēšanas mehānismu var tikt risināti brīvprātīgā alternatīvā strīdu izšķiršanas procedūrā. | | Dalībvalstis paredz, ka strīdi attiecībā uz 14. pantā noteikto pārredzamības pienākumu un 15. pantā noteikto līgumu koriģēšanas mehānismu var tikt risināti brīvprātīgā alternatīvā strīdu izšķiršanas procedūrā.
  Dalībvalstis nodrošina, ka autoru un izpildītāju pārstāvības organizācijas drīkst ierosināt šādas procedūras pēc viena vai vairāku autoru vai izpildītāju pieprasījuma. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

Dalībvalstis paredz, ka strīdi attiecībā uz 14. pantā noteikto pārredzamības pienākumu un 15. pantā noteikto līgumu koriģēšanas mehānismu var tikt risināti brīvprātīgā alternatīvā strīdu izšķiršanas procedūrā.

Dalībvalstis paredz, ka strīdi attiecībā uz 14. pantā noteikto pārredzamības pienākumu un 15. pantā noteikto līgumu koriģēšanas mehānismu var tikt risināti brīvprātīgā alternatīvā strīdu izšķiršanas procedūrā.
  Dalībvalstis nodrošina, ka autoru un izpildītāju pārstāvības organizācijas drīkst ierosināt šādas procedūras pēc viena vai vairāku autoru vai izpildītāju pieprasījuma.

Dalībvalstis nodrošina, ka autoru un izpildītāju pārstāvības organizācijas drīkst ierosināt šādas procedūras pēc viena vai vairāku autoru vai izpildītāju pieprasījuma.

Grozījums Nr. 84

Grozījums Nr. 84

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

16.a pants (jauns)

16.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | 16.a pants


  Atsaukšanas tiesības




  1.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja autors vai izpildītājs ir ekskluzīvi piešķīris licenci uz savām tiesībām uz darbu vai citu aizsargātu tiesību objektu vai ekskluzīvi nodevis šīs tiesības, autoram vai izpildītājam ir atsaukšanas tiesības, ja darbs vai cits aizsargātais tiesību objekts netiek izmantots vai ja pastāvīgi netiek saņemti saskaņā ar 14. pantu sniedzamie regulārie ziņojumi. Dalībvalstis var paredzēt īpašus noteikumus, ar kuriem ņem vērā dažādu nozaru un darbu specifiku un paredzamās izmantošanas laikposmu, galvenokārt paredzot termiņus, kuriem iestājoties var izmantot atsaukšanas tiesības.






  2.
     
  Šā panta 1. punktā minētās atsaukšanas tiesības var izmantot tikai pēc tam, kad pagājis pieņemams laiks pēc licences vai tiesību nodošanas līguma noslēgšanas, un tikai ar rakstisku paziņojumu, kurā noteikts pienācīgs termiņš, kurā ir jāsākas licencēto vai nodoto tiesību izmantošanai. Pēc šā termiņa iestāšanās autors vai izpildītājs tā vietā, lai atsauktu tiesības, var izvēlēties izbeigt tiesību ekskluzīvas nodošanas režīmu. Ja darbā vai citā tiesību objektā ir autoru vai izpildītāju kopuma ieguldījums, šādu autoru vai izpildītāju individuālo atsaukšanas tiesību izmantošanu reglamentē valsts tiesību akti, ar kuriem paredz noteikumus par atsaukšanas tiesību izmantošanu kopdarbu gadījumā, ņemot vērā individuālo ieguldījumu salīdzinošo nozīmīgumu.






  3.
     
  Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro, ja tiesību neizmantošanas galvenais cēlonis ir apstākļi, attiecībā uz kuriem ir pamatoti sagaidāms, ka autors vai izpildītājs tos var novērst.






  4.
     
  Līgumiskas vai citādas vienošanās, kuras atkāpjas no atsaukšanas tiesībām, ir likumīgas tikai tad, ja tās slēdz ar līgumu, kas balstīts uz koplīguma slēgšanas sarunām. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

16.a pants

Atsaukšanas tiesības

1.
     
  Dalībvalstis nodrošina, ka gadījumā, ja autors vai izpildītājs ir ekskluzīvi piešķīris licenci uz savām tiesībām uz darbu vai citu aizsargātu tiesību objektu vai ekskluzīvi nodevis šīs tiesības, autoram vai izpildītājam ir atsaukšanas tiesības, ja darbs vai cits aizsargātais tiesību objekts netiek izmantots vai ja pastāvīgi netiek saņemti saskaņā ar 14. pantu sniedzamie regulārie ziņojumi. Dalībvalstis var paredzēt īpašus noteikumus, ar kuriem ņem vērā dažādu nozaru un darbu specifiku un paredzamās izmantošanas laikposmu, galvenokārt paredzot termiņus, kuriem iestājoties var izmantot atsaukšanas tiesības.

2.
     
  Šā panta 1. punktā minētās atsaukšanas tiesības var izmantot tikai pēc tam, kad pagājis pieņemams laiks pēc licences vai tiesību nodošanas līguma noslēgšanas, un tikai ar rakstisku paziņojumu, kurā noteikts pienācīgs termiņš, kurā ir jāsākas licencēto vai nodoto tiesību izmantošanai. Pēc šā termiņa iestāšanās autors vai izpildītājs tā vietā, lai atsauktu tiesības, var izvēlēties izbeigt tiesību ekskluzīvas nodošanas režīmu. Ja darbā vai citā tiesību objektā ir autoru vai izpildītāju kopuma ieguldījums, šādu autoru vai izpildītāju individuālo atsaukšanas tiesību izmantošanu reglamentē valsts tiesību akti, ar kuriem paredz noteikumus par atsaukšanas tiesību izmantošanu kopdarbu gadījumā, ņemot vērā individuālo ieguldījumu salīdzinošo nozīmīgumu.

3.
     
  Šā panta 1. un 2. punktu nepiemēro, ja tiesību neizmantošanas galvenais cēlonis ir apstākļi, attiecībā uz kuriem ir pamatoti sagaidāms, ka autors vai izpildītājs tos var novērst.

4.
     
  Līgumiskas vai citādas vienošanās, kuras atkāpjas no atsaukšanas tiesībām, ir likumīgas tikai tad, ja tās slēdz ar līgumu, kas balstīts uz koplīguma slēgšanas sarunām.

Grozījums Nr. 85

Grozījums Nr. 85

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

17.a pants (jauns)

17.a pants (jauns)

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| | | 17.a pants



  Dalībvalstis attiecībā uz lietojuma veidiem, uz kuriem attiecas šajā direktīvā paredzēti izņēmumi vai ierobežojumi, var pieņemt vai uzturēt spēkā plašākus noteikumus, kas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktos pastāvošajiem izņēmumiem un ierobežojumiem. |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

17.a pants

Dalībvalstis attiecībā uz lietojuma veidiem, uz kuriem attiecas šajā direktīvā paredzēti izņēmumi vai ierobežojumi, var pieņemt vai uzturēt spēkā plašākus noteikumus, kas ir saderīgi ar Savienības tiesību aktos pastāvošajiem izņēmumiem un ierobežojumiem.

Grozījums Nr. 86

Grozījums Nr. 86

Direktīvas priekšlikums

Direktīvas priekšlikums

18. pants – 2. punkts

18. pants – 2. punkts

| Komisijas ierosinātais teksts | | Grozījums |
| --- | --- | --- |
| 2.
     
  11. punkta noteikumi attiecas arī uz preses izdevumiem, kas publicēti pirms [the date mentioned in Article 21(1)]. | | svītrots |

Komisijas ierosinātais teksts

Komisijas ierosinātais teksts

Grozījums

Grozījums

2.
     
  11. punkta noteikumi attiecas arī uz preses izdevumiem, kas publicēti pirms [the date mentioned in Article 21(1)].

svītrots

svītrots

---

(1)  Jautājumu nodeva atpakaļ atbildīgajai komitejai atkārtotai izskatīšanai saskaņā ar 59. panta 4. punkta ceturto daļu (A8-0245/2018).

1

(2)  COM(2015)0626 final.

2

final

(3)  COM(2015)0626 final.

3

final

(4)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 11. marta Direktīva 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību (OV L 77, 27.3.1996., 20. lpp.).

4

(5)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīva 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā, (OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.).

5

(6)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/115/EK par nomas tiesībām un patapinājuma tiesībām, un dažām blakustiesībām intelektuālā īpašuma jomā (OV L 376, 27.12.2006., 28. lpp.).

6

(7)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/24/EK par datorprogrammu tiesisko aizsardzību (OV L 111, 5.5.2009., 16. lpp.).

7

(8)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/28/ES par dažiem atļautiem nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanas veidiem (OV L 299, 27.10.2012., 5. lpp.).

8

(9)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/26/ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū (OV L 84, 20.3.2014., 72. lpp.).

9

(10)  Eiropas Parlamenta un Padomes 1996. gada 11. marta Direktīva 96/9/EK par datubāzu tiesisko aizsardzību (OV L 77, 27.3.1996., 20. lpp.).

10

(11)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (“Direktīva par elektronisko tirdzniecību”) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

11

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (“Direktīva par elektronisko tirdzniecību”) (OV L 178, 17.7.2000., 1. lpp.).

(12)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 22. maija Direktīva 2001/29/EK par dažu autortiesību un blakustiesību aspektu saskaņošanu informācijas sabiedrībā, (OV L 167, 22.6.2001., 10. lpp.).

12

(13)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 12. decembra Direktīva 2006/115/EK par nomas tiesībām un patapinājuma tiesībām, un dažām blakustiesībām intelektuālā īpašuma jomā (OV L 376, 27.12.2006., 28. lpp.).

13

(14)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2009. gada 23. aprīļa Direktīva 2009/24/EK par datorprogrammu tiesisko aizsardzību (OV L 111, 5.5.2009., 16. lpp.).

14

(15)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2012. gada 25. oktobra Direktīva 2012/28/ES par dažiem atļautiem nenosakāmu autortiesību subjektu darbu izmantošanas veidiem (OV L 299, 27.10.2012., 5. lpp.).

15

(16)  Eiropas Parlamenta un Padomes 2014. gada 26. februāra Direktīva 2014/26/ES par autortiesību un blakustiesību kolektīvo pārvaldījumu un muzikālo darbu tiesību lietošanai tiešsaistē daudzteritoriālo licencēšanu iekšējā tirgū (OV L 84, 20.3.2014., 72. lpp.).

16

(17)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (OV L 178, 17.7.2000., 1.–16. lpp.).

17

Eiropas Parlamenta un Padomes 2000. gada 8. jūnija Direktīva 2000/31/EK par dažiem informācijas sabiedrības pakalpojumu tiesiskiem aspektiem, jo īpaši elektronisko tirdzniecību, iekšējā tirgū (OV L 178, 17.7.2000., 1.–16. lpp.).

(18)  
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 9. septembra Direktīva (ES) 2015/1535, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

18

Eiropas Parlamenta un Padomes 2015. gada 9. septembra Direktīva (ES) 2015/1535, ar ko nosaka informācijas sniegšanas kārtību tehnisko noteikumu un Informācijas sabiedrības pakalpojumu noteikumu jomā (OV L 241, 17.9.2015., 1. lpp.).

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/302 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/302

---

P8_TA(2018)0338

Savienības teritorijā ievestās vai no tās izvestās naudas kontrole ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par Savienības teritorijā ievestās naudas vai no tās izvestās naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu(COM(2016)0825 – C8-0001/2017 – 2016/0413(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2019/C 433/37)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0825), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0825),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 33. un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0001/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 33. un 114. pantu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0001/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Čehijas parlamenta Deputātu palātas un Spānijas parlamenta iesniegtos komentārus par tiesību akta projektu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Čehijas parlamenta Deputātu palātas un Spānijas parlamenta iesniegtos komentārus par tiesību akta projektu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 27. aprīļa atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 27. aprīļa atzinumu (1),

| — | pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju, |
| --- | --- |

—

pēc apspriešanās ar Reģionu komiteju,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgās komitejas apstiprinājušas saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 27. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgās komitejas apstiprinājušas saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 27. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas kopīgās apspriedes, kas rīkotas saskaņā ar Reglamenta 55. pantu,

| — | ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0394/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Ekonomikas un monetārās komitejas un Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0394/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  OV C 246, 28.7.2017., 22. lpp.

---

P8_TC1-COD(2016)0413

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par Savienības teritorijā ievestās skaidras naudas vai no tās izvestās skaidras naudas kontroli un par Regulas (EK) Nr. 1889/2005 atcelšanu

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1672.)

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/304 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/304

---

P8_TA(2018)0339

Nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošana krimināltiesībās ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 12. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes direktīvai par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu krimināltiesībās (COM(2016)0826 – C8-0534/2016 – 2016/0414(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2019/C 433/38)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0826), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2016)0826),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 83. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0534/2016), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 83. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0534/2016),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā ieguldījumu, ko saistībā ar leģislatīvā akta projektu ir sniegusi Čehijas parlamenta Deputātu palāta, Čehijas parlamenta Senāts un Spānijas parlaments, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieguldījumu, ko saistībā ar leģislatīvā akta projektu ir sniegusi Čehijas parlamenta Deputātu palāta, Čehijas parlamenta Senāts un Spānijas parlaments,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 7. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 7. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A8-0405/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu, kā arī Attīstības komitejas, Ekonomikas un monetārās komitejas un Juridiskās komitejas atzinumus (A8-0405/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0414

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 12. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu (ES) 2018/... par nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizācijas apkarošanu ar krimināltiesībām

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Direktīvai (ES) 2018/1673.)

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/306 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/306

---

P8_TA(2018)0347

Eurojust un Albānijas sadarbības nolīgums *

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par projektu Padomes īstenošanas lēmumam, ar ko apstiprina to, ka Eurojust noslēdz Nolīgumu par sadarbību starp Eurojust un Albāniju (08688/2018 – C8-0251/2018 – 2018/0807(CNS))

(Apspriešanās)

(2019/C 433/39)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (08688/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā projektu Padomes lēmumam (08688/2018),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu, kurā grozījumi izdarīti ar Amsterdamas Līgumu, un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir ar to apspriedusies (C8–0251/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienību 39. panta 1. punktu, kurā grozījumi izdarīti ar Amsterdamas Līgumu, un Protokola Nr. 36 par pārejas noteikumiem 9. pantu, saskaņā ar kuru Padome ir ar to apspriedusies (C8–0251/2018),

| — | ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 78.c pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0275/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu (A8-0275/2018),

| 1. | apstiprina Padomes projektu; |
| --- | --- |

1.

| 2. | aicina Padomi informēt Parlamentu, ja tā ir paredzējusi izmaiņas Parlamenta apstiprinātajā tekstā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Padomei vēlreiz ar to apspriesties, ja tā ir paredzējusi būtiski grozīt Parlamenta apstiprināto tekstu; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam nosūtīt šo nostāju Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/307 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/307

---

P8_TA(2018)0348

Personu aizsardzība attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīva aprite ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK (COM(2017)0008 – C8-0008/2017 – 2017/0002(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2019/C 433/40)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0008), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0008),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 16. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0008/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu un 16. panta 2. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0008/2017),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā ieguldījumu, ko saistībā ar leģislatīvā akta projektu ir sniedzis Čehijas Senāts, Spānijas parlaments un Portugāles parlaments, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā ieguldījumu, ko saistībā ar leģislatīvā akta projektu ir sniedzis Čehijas Senāts, Spānijas parlaments un Portugāles parlaments,

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 7. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 7. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. pantu,

| — | ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0313/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Pilsoņu brīvību, tieslietu un iekšlietu komitejas ziņojumu un Juridiskās komitejas atzinumu (A8-0313/2017),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | pieņem zināšanai Komisijas paziņojumus, kas pievienotas šīs rezolūcijas pielikumā; |
| --- | --- |

2.

| 3. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā šo priekšlikumu aizstāj ar citu tekstu, būtiski groza vai ir paredzējusi šo priekšlikumu būtiski grozīt; |
| --- | --- |

3.

| 4. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei, Komisijai un dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

4.

---

P8_TC1-COD(2017)0002

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/... par fizisku personu aizsardzību attiecībā uz personas datu apstrādi Savienības iestādēs, struktūrās, birojos un aģentūrās un par šādu datu brīvu apriti un ar ko atceļ Regulu (EK) Nr. 45/2001 un Lēmumu Nr. 1247/2002/EK

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1725.)

---

NORMATĪVĀS REZOLŪCIJAS PIELIKUMS

KOMISIJAS PAZIŅOJUMI

Komisija izsaka nožēlu, ka regulas tvērumā nav iekļautas LES 42. panta 1. punktā, 43. un 44. pantā minētās misijas, un norāda, ka līdz ar to attiecībā uz šādām misijām netiks piemēroti datu aizsardzības noteikumi. Komisija norāda, ka ar Padomes lēmumu, kas pamatots uz LES 39. pantu, varētu noteikt tikai datu aizsardzības noteikumus par personas datu apstrādi, ko dalībvalstis veic, īstenojot darbības, kuras ietilpst kopējās ārpolitikas un drošības politikas jomā. Šāds Padomes lēmums nevarētu ietvert noteikumus, kas piemērojami darbībām, ko veic ES iestādes, struktūras, biroji un aģentūras. Lai novērstu juridisko nepilnību, varbūtējo Padomes lēmumu līdz ar to vajadzētu papildināt ar vēl vienu papildinošu instrumentu, kas pamatotos uz LESD 16. pantu.

Komisija norāda, ka 9. panta 3. punkts (bijušais Padomes vispārējās pieejas 70a. pants) nenosaka jaunu pienākumu Savienības iestādēm un struktūrām nodrošināt līdzsvaru starp personu datu aizsardzību un publisko piekļuvi dokumentiem.

---

| 23.12.2019 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 433/310 |
| --- | --- | --- | --- |

23.12.2019

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 433/310

---

P8_TA(2018)0349

Vienota digitālā vārteja ***I

Eiropas Parlamenta 2018. gada 13. septembra normatīvā rezolūcija par priekšlikumu Eiropas Parlamenta un Padomes regulai par vienotas digitālās vārtejas izveidi informācijas, procedūru, palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumu sniegšanai un par Regulas (ES) Nr. 1024/2012 grozījumiem (COM(2017)0256 – C8-0141/2017 – 2017/0086(COD))

(Parastā likumdošanas procedūra: pirmais lasījums)

(2019/C 433/41)

Eiropas Parlaments,

| — | ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0256), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Komisijas priekšlikumu Eiropas Parlamentam un Padomei (COM(2017)0256),

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 21. panta 2. punktu, 48. pantu un 114. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0141/2017), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 2. punktu, 21. panta 2. punktu, 48. pantu un 114. panta 1. punktu, saskaņā ar kuriem Komisija tam ir iesniegusi priekšlikumu (C8-0141/2017),

| — | ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Juridiskās komitejas atzinumu par ierosināto juridisko pamatu,

| — | ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 3. punktu,

| — | ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu (1), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Eiropas Ekonomikas un sociālo lietu komitejas 2017. gada 18. oktobra atzinumu (1),

| — | ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 20. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā provizorisko vienošanos, kuru atbildīgā komiteja apstiprinājusi saskaņā ar Reglamenta 69.f panta 4. punktu, un Padomes pārstāvja 2018. gada 20. jūnija vēstulē pausto apņemšanos apstiprināt Eiropas Parlamenta nostāju saskaņā ar Līguma par Eiropas Savienības darbību 294. panta 4. punktu,

| — | ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu, |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Reglamenta 59. un 39. pantu,

| — | ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0054/2018), |
| --- | --- |

—

ņemot vērā Iekšējā tirgus un patērētāju aizsardzības komitejas ziņojumu (A8-0054/2018),

| 1. | pieņem pirmajā lasījumā turpmāk izklāstīto nostāju; |
| --- | --- |

1.

| 2. | prasa Komisijai priekšlikumu Parlamentam iesniegt vēlreiz, ja tā savu priekšlikumu aizstāj, būtiski groza vai ir paredzējusi to būtiski grozīt; |
| --- | --- |

2.

| 3. | uzdod priekšsēdētājam Parlamenta nostāju nosūtīt Padomei un Komisijai, kā arī dalībvalstu parlamentiem. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  
  OV C 81, 2.3.2018., 88. lpp.

---

P8_TC1-COD(2017)0086

Eiropas Parlamenta nostāja, pieņemta pirmajā lasījumā 2018. gada 13. septembrī, lai pieņemtu Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (ES) 2018/..., ar ko izveido vienotu digitālo vārteju, lai sniegtu piekļuvi informācijai, procedūrām un palīdzības un problēmu risināšanas pakalpojumiem, un ar ko groza Regulu (ES) Nr. 1024/2012

(Tā kā starp Parlamentu un Padomi tika panākta vienošanās, Parlamenta nostāja atbilst galīgajam tiesību aktam Regulai (ES) 2018/1724.)

---