# Eiropas Savienības C 244/2008

| | ISSN 1725-5201 |
| --- | --- |
| Eiropas Savienības
  Oficiālais Vēstnesis | C 244 |
| | |
| Izdevums latviešu valodā | Informācija un paziņojumi | 51. sējums2008. gada 25. septembris |

ISSN 1725-5201

Eiropas Savienības

Oficiālais Vēstnesis

C 244

Izdevums latviešu valodā

Informācija un paziņojumi

51. sējums2008. gada 25. septembris

---

| Paziņojums Nr. | Saturs | Lappuse |
| --- | --- | --- |
| | II   Paziņojumi |
| | IESTĀŽU NOLĪGUMI |
| | Eiropas ombudsEiropas Investiciju banka |
| 2008/C 244/01 | Saprašanās memorands starp Eiropas ombudu un Eiropas investīciju banku attiecībā uz informāciju par bankas politiku, standartiem un procedūrām, kā arī sūdzību izskatīšanu, tai skaitā Eiropas Savienības nepilsoņu un nerezidentu sūdzību izskatīšanu | 1 |

Paziņojums Nr.

Saturs

Lappuse

II   Paziņojumi

IESTĀŽU NOLĪGUMI

Eiropas ombudsEiropas Investiciju banka

2008/C 244/01

Saprašanās memorands starp Eiropas ombudu un Eiropas investīciju banku attiecībā uz informāciju par bankas politiku, standartiem un procedūrām, kā arī sūdzību izskatīšanu, tai skaitā Eiropas Savienības nepilsoņu un nerezidentu sūdzību izskatīšanu

1

| | IV   Informācija |
| --- | --- |
| | EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA |
| | Komisija |
| 2008/C 244/02 | Euro maiņas kurss | 3 |
| 2008/C 244/03 | Komisijas ziņojums par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību (Ziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Direktīvas 2004/36/EK piemērošanu) (
  1
  ) | 4 |
| | Eiropas Aizsardzības aģentūras |
| 2008/C 244/04 | 2007. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija | 12 |
| | INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU |
| | EEZ kopīgā komiteja |
| 2008/C 244/05 | EEZ Apvienotās komitejas lēmumi, kam izpildītas konstitucionālās prasības, uz kurām attiecas EEZ līguma 103. pants | 13 |

IV   Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

2008/C 244/02

Euro maiņas kurss

3

2008/C 244/03

Komisijas ziņojums par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību (Ziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Direktīvas 2004/36/EK piemērošanu) (
  1
  )

1

4

Eiropas Aizsardzības aģentūras

2008/C 244/04

2007. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija

12

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EEZ kopīgā komiteja

2008/C 244/05

EEZ Apvienotās komitejas lēmumi, kam izpildītas konstitucionālās prasības, uz kurām attiecas EEZ līguma 103. pants

13

| | V   Atzinumi |
| --- | --- |
| | PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU |
| | Komisija |
| 2008/C 244/06 | Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei — Paziņojums par pieteikumiem ekskluzīvas atļaujas (tā sauktās Permis du Languedoc un Permis des Plaines du Languedoc) saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izpēti
   (
  1
  ) | 19 |
| 2008/C 244/07 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 21 |
| 2008/C 244/08 | Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  ) | 22 |
| | CITI AKTI |
| | Komisija |
| 2008/C 244/09 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību | 23 |
| 2008/C 244/10 | Pieteikuma publikācija saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām | 27 |

V   Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

2008/C 244/06

Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei — Paziņojums par pieteikumiem ekskluzīvas atļaujas (tā sauktās Permis du Languedoc un Permis des Plaines du Languedoc) saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izpēti
   (
  1
  )

— Paziņojums par pieteikumiem ekskluzīvas atļaujas (tā sauktās Permis du Languedoc un Permis des Plaines du Languedoc) saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izpēti

1

19

2008/C 244/07

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

21

2008/C 244/08

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju (Lieta COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV) — Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru (
  1
  )

1

22

CITI AKTI

Komisija

2008/C 244/09

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

23

2008/C 244/10

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām

27

| | Labojumi |
| --- | --- |
| 2008/C 244/11 | Labojums Komisijas paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 155, 20.6.2008.) | 32 |

Labojumi

2008/C 244/11

Labojums Komisijas paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā (OV C 155, 20.6.2008.)

(OV C 155, 20.6.2008.)

32

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 244/12 | Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē) | s3 |

2008/C 244/12

Piezīme lasītājam(sk. aizmugurējā vāka iekšpusē)

Piezīme lasītājam

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Dokuments attiecas uz EEZ |

---

(1)   Dokuments attiecas uz EEZ

1

| LV | |
| --- | --- |

LV

---

II Paziņojumi

IESTĀŽU NOLĪGUMI

Eiropas ombuds Eiropas Investiciju banka

| 25.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 244/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 244/1

---

Saprašanās memorands starp Eiropas ombudu un Eiropas investīciju banku attiecībā uz informāciju par bankas politiku, standartiem un procedūrām, kā arī sūdzību izskatīšanu, tai skaitā Eiropas Savienības nepilsoņu un nerezidentu sūdzību izskatīšanu

(2008/C 244/01)

1.   Saprašanās memoranda pamatojums un mērķi

Eiropas ombuds (turpmāk “EO”) un Eiropas Investīciju banka (turpmāk “EIB”) ir daļa no Eiropas Savienības institucionālās sistēmas un darbojas tās ietvaros.

EIB ir Eiropas Savienības finanšu iestāde. EIB kapitālu ir parakstījušas ES dalībvalstis. EIB ir savs juridiskais statuss un finansiālā autonomija ES sistēmas ietvaros. EIB piesaista ievērojamus līdzekļus kapitāla tirgos, kurus tā uz izdevīgiem nosacījumiem izsniedz aizdevumos projektiem, kas veicina ES politikas mērķu sasniegšanu. Ārpus ES EIB aizdevumi (“ārējie aizdevumi”) pamatojas uz ES ārējo sadarbību un attīstības politiku.

EO, kuru ievēl Eiropas Parlaments un kas tam atskaitās, jābūt pilnībā neatkarīgam savu pienākumu izpildē. EO ir pilnvarots veikt izmeklēšanas attiecībā uz kļūdām pārvaldībā, ko pieļāvušas Kopienas iestādes vai struktūras, izņemot Kopienu Tiesu un Pirmās instances tiesu to tiesiskās lomas izpildē. Izmeklēšanas var tikt veiktas pēc paša EO iniciatīvas vai arī, reaģējot uz saņemtu sūdzību. Jebkurš Eiropas Savienības pilsonis un jebkura fiziska vai juridiska persona, kas mīt vai kuras juridiskā adrese ir kādā no ES dalībvalstīm, ir tiesīga iesniegt sūdzību EO.

Šis saprašanās memorands balstās uz labas sadarbības pieredzi starp EIB un EO attiecībā uz EO veiktām izmeklēšanām par iespējamām kļūdām pārvaldībā EIB darbības ietvaros.

EO un EIB kopējais mērķis ir “pacelt līmeni” attiecībā uz ieinteresēto pušu iesaistīšanos un aizsardzību saistībā ar EIB darbībām un, it īpaši, paplašināt šādu aizsardzību, iekļaujot fiziskas un juridiskas personas, kuras nav ES dalībvalsts pilsoņi vai rezidenti vai kurām nav juridiskā adrese kādā no ES dalībvalstīm. Šis memorands nodrošina pamatu konstruktīvai sadarbībai minētā mērķa sasniegšanā.

2.   Vienošanās principi

EO un EIB ir vienāds skatījums uz šādiem vienošanās principiem:

| I. | EIB ir jāinformē sabiedrība par tās politiku, standartiem un procedūrām, kas attiecas uz bankas darbības vides, sociālajiem un attīstības aspektiem. |
| --- | --- |

I.

EIB ir jāinformē sabiedrība par tās politiku, standartiem un procedūrām, kas attiecas uz bankas darbības vides, sociālajiem un attīstības aspektiem.

| II. | EO izmantotais jēdziens “kļūda pārvaldībā” ietver cilvēktiesību, piemērojamo likumu vai labas pārvaldības principu neievērošanu. |
| --- | --- |

II.

EO izmantotais jēdziens “kļūda pārvaldībā” ietver cilvēktiesību, piemērojamo likumu vai labas pārvaldības principu neievērošanu.

| III. | Viena no labas pārvaldības prasībām ir tāda, ka EIB savā darbībā jāievēro tās noteiktā politika, standarti un procedūras. |
| --- | --- |

III.

Viena no labas pārvaldības prasībām ir tāda, ka EIB savā darbībā jāievēro tās noteiktā politika, standarti un procedūras.

| IV. | Pirms vērsties pie EO, sūdzību iesniedzējiem jāizmanto efektīva EIB iekšējā sūdzību izskatīšanas procedūra. |
| --- | --- |

IV.

Pirms vērsties pie EO, sūdzību iesniedzējiem jāizmanto efektīva EIB iekšējā sūdzību izskatīšanas procedūra.

Pamatojoties uz augstāk minēto un uz pieredzi, kas gūta līdzšinējās sekmīgās sadarbības ietvaros, EO un EIB paziņo:

| — | EIB paziņo, ka:






  1) | tā ir izstrādājusi sūdzību izskatīšanas mehānisma politiku ar mērķi nodrošināt sabiedrībai institucionālu procedūru, kas ir EIB iekšējā procedūra, sūdzību izskatīšanai. Šī sūdzību izskatīšanas mehānisma politika ietver EIB apņemšanos nodrošināt ieinteresēto pušu atbilstošu iesaistīšanos, kā arī iekšējo procedūru esamību šī mērķa sasniegšanai; |
| --- | --- | --- |

—

EIB paziņo, ka:

1)

tā ir izstrādājusi sūdzību izskatīšanas mehānisma politiku ar mērķi nodrošināt sabiedrībai institucionālu procedūru, kas ir EIB iekšējā procedūra, sūdzību izskatīšanai. Šī sūdzību izskatīšanas mehānisma politika ietver EIB apņemšanos nodrošināt ieinteresēto pušu atbilstošu iesaistīšanos, kā arī iekšējo procedūru esamību šī mērķa sasniegšanai;

| 2) | ar mērķi uzlabot sabiedrībai pieejamo informāciju, kas saistīta ar attiecīgajiem standartiem un politiku attiecībā uz EIB darbību, sūdzību izskatīšanas mehānisma politikas 1. pielikums ietver attiecīgo dokumentu sarakstu, kas pieejami arī, izmantojot EIB tīmekļa vietni; |
| --- | --- |

2)

ar mērķi uzlabot sabiedrībai pieejamo informāciju, kas saistīta ar attiecīgajiem standartiem un politiku attiecībā uz EIB darbību, sūdzību izskatīšanas mehānisma politikas 1. pielikums ietver attiecīgo dokumentu sarakstu, kas pieejami arī, izmantojot EIB tīmekļa vietni;

| 3) | banka ir apņēmusies 2009. gada sākumā uzsākt sabiedrisko apspriešanu par tās sūdzību izskatīšanas mehānisma politiku. |
| --- | --- |

3)

banka ir apņēmusies 2009. gada sākumā uzsākt sabiedrisko apspriešanu par tās sūdzību izskatīšanas mehānisma politiku.

| — | EO paziņo, ka:






  1) | tajos gadījumos, kad vienīgais iemesls neveikt izmeklēšanu, reaģējot uz sūdzību, kurā tiek apgalvots, ka EIB pieļāvusi kļūdu pārvaldībā, ir fakts, ka sūdzības iesniedzējs nav ES pilsonis vai rezidents, EO apņemas izmantot savas iniciatīvas pilnvaras, lai uzsāktu izmeklēšanu konkrētajā gadījumā; |
| --- | --- | --- |

—

EO paziņo, ka:

1)

tajos gadījumos, kad vienīgais iemesls neveikt izmeklēšanu, reaģējot uz sūdzību, kurā tiek apgalvots, ka EIB pieļāvusi kļūdu pārvaldībā, ir fakts, ka sūdzības iesniedzējs nav ES pilsonis vai rezidents, EO apņemas izmantot savas iniciatīvas pilnvaras, lai uzsāktu izmeklēšanu konkrētajā gadījumā;

| 2) | EO neuzskata par piemērotu aizvietot EIB lēmumu ar savējo attiecībā uz būtiskiem vides, sociālajiem un attīstības jautājumiem, kas var rasties izmeklēšanas gaitā par iespējamām kļūdām pārvaldībā. EO uzskata, ka tā loma ir izskatīt, vai EIB ir sniegusi konsekventu un pamatotu skaidrojumu par savu nostāju attiecībā uz šiem jautājumiem; |
| --- | --- |

2)

EO neuzskata par piemērotu aizvietot EIB lēmumu ar savējo attiecībā uz būtiskiem vides, sociālajiem un attīstības jautājumiem, kas var rasties izmeklēšanas gaitā par iespējamām kļūdām pārvaldībā. EO uzskata, ka tā loma ir izskatīt, vai EIB ir sniegusi konsekventu un pamatotu skaidrojumu par savu nostāju attiecībā uz šiem jautājumiem;

| 3) | EO uzskata, ka protokolā ietvertā informācija par to, kā EIB ir risinājusi sūdzībās izvirzītos jautājumus ar savu iekšējo mehānismu un procedūru starpniecību, ir piemērots sākumpunkts EO veiktajai pārbaudei. Tādēļ sūdzībām ir jāietver skaidrojums, kādēļ sūdzības iesniedzējs apstrīd protokolēto ierakstu vai EIB nostāju, kas izklāstīta attiecīgajā ierakstā (1). |
| --- | --- |

3)

EO uzskata, ka protokolā ietvertā informācija par to, kā EIB ir risinājusi sūdzībās izvirzītos jautājumus ar savu iekšējo mehānismu un procedūru starpniecību, ir piemērots sākumpunkts EO veiktajai pārbaudei. Tādēļ sūdzībām ir jāietver skaidrojums, kādēļ sūdzības iesniedzējs apstrīd protokolēto ierakstu vai EIB nostāju, kas izklāstīta attiecīgajā ierakstā (1).

3.   Noslēguma noteikumi

Šī saprašanās memoranda mērķis nav radīt juridiskas tiesības vai saistības ne attiecībās starp EO un EIB, ne arī attiecībās ar trešajām pusēm.

Neviens no šī saprašanās memoranda noteikumiem nav interpretējams tā, ka tas jebkādā veidā traucētu abu pušu autonomajam lēmumu pieņemšanas procesam attiecībā uz to atbilstošajām darbības jomām vai būtu pretrunā ar pušu tiesiskajām saistībām, vai grozītu tās.

EIB un EO centīsies regulāri tikties, pamatā vismaz reizi gadā, lai apmainītos ar viedokļiem par šī saprašanās memoranda noteikumu praktisko īstenošanu un lai apspriestu iespējamus to uzlabojumus. Puses īpaši apņemas pārskatīt šo saprašanās memorandu, lai ņemtu vērā EIB sabiedriskās apspriešanas rezultātus par tās sūdzību izskatīšanas mehānisma politiku.

Šis saprašanās memorands var tikt pārskatīts pēc jebkuras puses pieprasījuma, un abām pusēm ir tiesības jebkurā brīdī atkāpties no tā.

Luksemburgā, 2008. gada 9. jūlijā.

P. Nikiforos DIAMANDOUROS

Eiropas ombuds

Philippe MAYSTADT

Eiropas Investīciju bankas prezidents

---

(1)  Eiropas ombuda statūtu 2.4. pants nosaka, ka “pirms sūdzības iesniegšanas ir atbilstīgi administratīvā veidā jāvēršas attiecīgajās iestādēs un struktūrvienībās”.

1

---

IV Informācija

EIROPAS SAVIENĪBAS IESTĀŽU UN STRUKTŪRU SNIEGTA INFORMĀCIJA

Komisija

| 25.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 244/3 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 244/3

---

Euro maiņas kurss (1)

2008. gada 24. septembris

(2008/C 244/02)

1 euro=

| | Valūta | Maiņas kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | ASV dolārs | 1,469 |
| JPY | Japānas jēna | 155,57 |
| DKK | Dānijas krona | 7,4599 |
| GBP | Lielbritānijas mārciņa | 0,79235 |
| SEK | Zviedrijas krona | 9,6435 |
| CHF | Šveices franks | 1,5951 |
| ISK | Islandes krona | 139,91 |
| NOK | Norvēģijas krona | 8,259 |
| BGN | Bulgārijas Ieva | 1,9558 |
| CZK | Čehijas krona | 24,329 |
| EEK | Igaunijas krona | 15,6466 |
| HUF | Ungārijas forints | 241,34 |
| LTL | Lietuvas lits | 3,4528 |
| LVL | Latvijas lats | 0,7083 |
| PLN | Polijas zlots | 3,3266 |
| RON | Rumānijas leja | 3,6755 |
| SKK | Slovākijas krona | 30,3 |
| TRY | Turcijas lira | 1,8266 |
| AUD | Austrālijas dolārs | 1,7558 |
| CAD | Kanādas dolārs | 1,5205 |
| HKD | Hongkongas dolārs | 11,4051 |
| NZD | Jaunzēlandes dolārs | 2,1489 |
| SGD | Singapūras dolārs | 2,088 |
| KRW | Dienvidkorejas vons | 1 694,49 |
| ZAR | Dienvidāfrikas rands | 12,0385 |
| CNY | Ķīnas juaņa renminbi | 10,024 |
| HRK | Horvātijas kuna | 7,111 |
| IDR | Indonēzijas rūpija | 13 713,12 |
| MYR | Malaizijas ringits | 5,0277 |
| PHP | Filipīnu peso | 68,01 |
| RUB | Krievijas rublis | 36,714 |
| THB | Taizemes bats | 49,953 |
| BRL | Brazīlijas reāls | 2,7024 |
| MXN | Meksikas peso | 15,8108 |

Valūta

Maiņas kurss

USD

ASV dolārs

1,469

JPY

Japānas jēna

155,57

DKK

Dānijas krona

7,4599

GBP

Lielbritānijas mārciņa

0,79235

SEK

Zviedrijas krona

9,6435

CHF

Šveices franks

1,5951

ISK

Islandes krona

139,91

NOK

Norvēģijas krona

8,259

BGN

Bulgārijas Ieva

1,9558

CZK

Čehijas krona

24,329

EEK

Igaunijas krona

15,6466

HUF

Ungārijas forints

241,34

LTL

Lietuvas lits

3,4528

LVL

Latvijas lats

0,7083

PLN

Polijas zlots

3,3266

RON

Rumānijas leja

3,6755

SKK

Slovākijas krona

30,3

TRY

Turcijas lira

1,8266

AUD

Austrālijas dolārs

1,7558

CAD

Kanādas dolārs

1,5205

HKD

Hongkongas dolārs

11,4051

NZD

Jaunzēlandes dolārs

2,1489

SGD

Singapūras dolārs

2,088

KRW

Dienvidkorejas vons

1 694,49

ZAR

Dienvidāfrikas rands

12,0385

CNY

Ķīnas juaņa renminbi

10,024

HRK

Horvātijas kuna

7,111

IDR

Indonēzijas rūpija

13 713,12

MYR

Malaizijas ringits

5,0277

PHP

Filipīnu peso

68,01

RUB

Krievijas rublis

36,714

THB

Taizemes bats

49,953

BRL

Brazīlijas reāls

2,7024

MXN

Meksikas peso

15,8108

---

(1)

Datu avots: atsauces maiņas kursu publicējusi ECB.

---

| 25.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 244/4 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 244/4

---

KOMISIJAS ZIŅOJUMS

par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību (Ziņojums par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu Direktīvas 2004/36/EK piemērošanu)

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 244/03)

1.   IEVADS

Jau kopš paša sākuma Ārzemju gaisa kuģu drošības novērtēšanas (SAFA — Safety Assessment of Foreign Aircraft) programma, ko 1996. gadā ieviesa Eiropas Civilās aviācijas konference (ECAC) kopā ar Apvienoto aviācijas institūciju (JAA — Joint Aviation Authorities), aizvien vairāk ir pierādījusi sevi, sekmējot Eiropas un arī starptautiskās aviācijas drošību. Lai gan ir acīmredzami ierobežojumi, kas piemīt programmai, piemēram, cilvēku un tehniskie resursi, kā arī ierobežotais katras pašas perona pārbaudes raksturs, tomēr tā ir programmas būtība.

Eiropas Kopiena (EK) no sākuma ir pilnībā apstiprinājusi un atbalstījusi SAFA programmu, aktīvi piedaloties SAFA rīcības komitejas darbībā un arī nodrošinot finansējumu no Eiropas Komisijas Apvienotajai aviācijas institūcijai.

Lai Kopienas vispārējās stratēģijas struktūrā izveidotu un uzturētu augstu viendabīgu civilās aviācijas drošības līmeni Eiropā, 2004. gada 21. aprīlī Kopiena pieņēma Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/36/EK par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību (1) — tā saukto “SAFA Direktīvu”.

Ja dalībvalstu Kopienas saistības, kas izriet no šīs direktīvas, varēja lielā mērā izpildīt, piedaloties Eiropas Civilās aviācijas konferences SAFA programmā, kuras vadība ir uzticēta Apvienotajai aviācijas institūcijai, programma pamatojās nevis uz Eiropas juridiski saistošiem tiesību aktiem, bet gan uz Eiropas Civilās aviācijas konferencē iesaistīto valstu ģenerāldirektoru saistībām. Pārbaudes attiecībā uz “ārzemju” gaisa kuģiem bija to gaisa kuģu pārbaudes, kuru izmantošanu vai ekspluatāciju nekontrolēja tās valsts kompetentā iestāde, kurā tika veikta pārbaude.

Salīdzinājumā ar valstu “brīvprātīgo” līdzdalību Eiropas Civilās aviācijas konferences SAFA programmā līdz šim ar Direktīvu 2004/36/EK ieviesa skaidru juridiski saistošu pienākumu veikt perona pārbaudes trešo valstu gaisa kuģiem, kas nolaižas jebkurā to lidostā, un piedalīties informācijas vākšanā un apmaiņā par veiktajām perona pārbaudēm. Šajā gadījumā “trešās valsts gaisa kuģis” nozīmēja gaisa kuģi, kas netiek izmantots vai ekspluatēts ES dalībvalsts kompetentās iestādes kontrolē; kaut arī šī direktīva nekādi neaizliedz ES dalībvalstīm pārbaudīt citu ES dalībvalstu gaisa kuģus.

SAFA Direktīvas 13. pants nosaka, ka Komisijai ir jāziņo Eiropas Parlamentam un Padomei līdz 2008. gada 30. aprīlim par šīs direktīvas piemērošanu. Šajā pantā tālāk ir paredzēts, ka Komisijas ziņojumam vajadzības gadījumā ir jābūt klāt pievienotiem direktīvas grozījumu ierosinājumiem. Šā ziņojuma galvenais mērķis ir parādīt, cik sekmīgi ir sasniegti direktīvas mērķi un ciktāl direktīvas piemērošana ir sekmējusi aviācijas drošību Eiropā.

Lai šī diskusija iederētos vispārējā kontekstā, šajā ziņojumā ir arī aprakstītas un novērtētas izmaiņas SAFA programmas vadībā un attīstībā kopš 2004. gada, lai varētu noteikt, kādā apjomā direktīvas reglamentējošā struktūra šīs izmaiņas ir sekmējusi. Šis kvantitatīvais un kvalitatīvais darbs prasīja plašu pasākumu pārskatīšanu, kas jau ir veikti vai plānoti Komisijas likumdošanas programmā.

2.   ĪSTENOŠANA

Juridiskie aspekti

Direktīva 2004/36/EK paredzēja ES dalībvalstīm divus gadus ilgu laiku, lai īstenotu šo direktīvu, pieņemot attiecīgus valsts tiesību aktus, lai transponētu šos noteikumus. Ja direktīvas 11. pantā paredzētais termiņš tajā brīdī ES 15 dalībvalstīm bija 2006. gada 30. aprīlis, desmit jaunajām dalībvalstīm, kas pievienojās Eiropas Savienībai 2004. gada 1. maijā, direktīvas ieviešanai tika noteikti pārejas periodi.

Lai gan vairākums dalībvalstu savlaicīgi neieviesa atbilstīgus pārejas pasākumus (kā parādīts zemāk 1. tabulā), dalībvalstīm nebija lielu problēmu ieviest direktīvas nosacījumus — ar diviem nelieliem izņēmumiem. Tas pamatā bija tādēļ, ka galvenās direktīvas saistības bija lielā mērā jau izpildītas, piedaloties Eiropas Civilās aviācijas konferences SAFA programmā.

1. tabula

Direktīvas transponēšana dalībvalstīs

| Dalībvalsts | Transponēšanas termiņš | Termiņa veids | Pārkāpuma procedūras uzsākšana par neziņošanu | Pašreizējais stāvoklis |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Austrija | 30.4.2006. | Parastais termiņš | X | Lieta slēgta 27.6.2007. |
| Beļģija | 30.4.2006. | Parastais termiņš | | |
| Bulgārija | 1.1.2007. | Parastais termiņš | | |
| Kipra | 30.4.2006. | Pārejas periods | | |
| Čehija | 30.4.2006. | Pārejas periods | X | Lieta slēgta 12.10.2006. |
| Dānija | 30.4.2006. | Parastais termiņš | X | Lieta slēgta 12.10.2006. |
| Īrija | 30.4.2006. | Parastais termiņš | X | Lieta slēgta 11.12.2007. |
| Igaunija | 30.4.2006. | Pārejas periods | | |
| Somija | 30.4.2006. | Parastais termiņš | | |
| Francija | 30.4.2006. | Parastais termiņš | X | Lieta slēgta 21.3.2007. |
| Vācija | 30.4.2006. | Parastais termiņš | X | Lieta slēgta 12.10.2006. |
| Grieķija | 30.4.2006. | Parastais termiņš | X | Lieta slēgta 17.10.2007. |
| Ungārija | 30.4.2006. | Pārejas periods | X | Lieta slēgta 27.6.2007. |
| Itālija | 30.4.2006. | Parastais termiņš | X | Lieta slēgta 31.1.2008. |
| Latvija | 30.4.2006. | Pārejas periods | X | Lieta slēgta 12.10.2006. |
| Lietuva | 30.4.2006. | Pārejas periods | | |
| Luksemburga | 30.4.2006. | Parastais termiņš | X | Transponēšana nav notikusi, kā noteikts Eiropas Kopienu Tiesas 1.4.2008. spriedumā |
| Malta | 30.4.2006. | Pārejas periods | X | Lieta slēgta 27.6.2007. |
| Nīderlande | 30.4.2006. | Parastais termiņš | X | Lieta slēgta 12.12.2006. |
| Polija (2) | 30.4.2006. | Pārejas periods | X | Lieta joprojām tiek skatīta (atsaucoties uz Eiropas Kopienu Tiesu 28.11.2007.) |
| Portugāle | 30.4.2006. | Parastais termiņš | | |
| Rumānija | 1.1.2007. | Parastais termiņš | | |
| Slovākija | 30.4.2006. | Pārejas periods | | |
| Slovēnija | 30.4.2006. | Pārejas periods | X | Lieta slēgta 12.12.2006. |
| Spānija | 30.4.2006. | Parastais termiņš | | |
| Zviedrija | 30.4.2006. | Parastais termiņš | X | Lieta slēgta 12.12.2006. |
| Apvienotā Karaliste | 30.4.2006. | Parastais termiņš | X | Lieta slēgta 12.10.2006. |

Dalībvalsts

Transponēšanas termiņš

Termiņa veids

Pārkāpuma procedūras uzsākšana par neziņošanu

Pašreizējais stāvoklis

Austrija

30.4.2006.

Parastais termiņš

X

Lieta slēgta 27.6.2007.

Beļģija

30.4.2006.

Parastais termiņš

Bulgārija

1.1.2007.

Parastais termiņš

Kipra

30.4.2006.

Pārejas periods

Čehija

30.4.2006.

Pārejas periods

X

Lieta slēgta 12.10.2006.

Dānija

30.4.2006.

Parastais termiņš

X

Lieta slēgta 12.10.2006.

Īrija

30.4.2006.

Parastais termiņš

X

Lieta slēgta 11.12.2007.

Igaunija

30.4.2006.

Pārejas periods

Somija

30.4.2006.

Parastais termiņš

Francija

30.4.2006.

Parastais termiņš

X

Lieta slēgta 21.3.2007.

Vācija

30.4.2006.

Parastais termiņš

X

Lieta slēgta 12.10.2006.

Grieķija

30.4.2006.

Parastais termiņš

X

Lieta slēgta 17.10.2007.

Ungārija

30.4.2006.

Pārejas periods

X

Lieta slēgta 27.6.2007.

Itālija

30.4.2006.

Parastais termiņš

X

Lieta slēgta 31.1.2008.

Latvija

30.4.2006.

Pārejas periods

X

Lieta slēgta 12.10.2006.

Lietuva

30.4.2006.

Pārejas periods

Luksemburga

30.4.2006.

Parastais termiņš

X

Transponēšana nav notikusi, kā noteikts Eiropas Kopienu Tiesas 1.4.2008. spriedumā

Malta

30.4.2006.

Pārejas periods

X

Lieta slēgta 27.6.2007.

Nīderlande

30.4.2006.

Parastais termiņš

X

Lieta slēgta 12.12.2006.

Polija (2)

30.4.2006.

Pārejas periods

X

Lieta joprojām tiek skatīta (atsaucoties uz Eiropas Kopienu Tiesu 28.11.2007.)

Portugāle

30.4.2006.

Parastais termiņš

Rumānija

1.1.2007.

Parastais termiņš

Slovākija

30.4.2006.

Pārejas periods

Slovēnija

30.4.2006.

Pārejas periods

X

Lieta slēgta 12.12.2006.

Spānija

30.4.2006.

Parastais termiņš

Zviedrija

30.4.2006.

Parastais termiņš

X

Lieta slēgta 12.12.2006.

Apvienotā Karaliste

30.4.2006.

Parastais termiņš

X

Lieta slēgta 12.10.2006.

Operatīvie aspekti

Gandrīz visās dalībvalstīs aktīvo lidojumu skaits ir daudz lielāks nekā pārbaužu veikšanas kapacitāte. Tas nozīmē to, ka attiecībā uz SAFA perona pārbaudēm ir iespējamas tikai pārbaudes uz vietas. Tāpēc līdz šim tās ir rīkotas vai nu izlases kārtā vai pamatojoties uz attiecīgu informāciju, kura būtu pamats lēmumam koncentrēt pārbaudes atbilstīgi konkrētiem kritērijiem (sk. tālāk 5.2. punktu) — piemēram, regulāri analizējot Eiropas Aviācijas drošības aģentūras (EASA) datubāzi) vai ievērojot Eiropas Komisijas izdotos ieteikumus vai valstu politiku un prioritātes.

3.   DIREKTĪVAS IETEKME

Pirmkārt, Direktīva 2004/36/EK noteica Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu pārbaudi kā dalībvalstu juridisku pienākumu.

Otrkārt, direktīva ieviesa saskaņotu pieeju efektīvai starptautisko drošības standartu ieviešanai Kopienā, saskaņojot likumus un perona pārbaudēm trešo valstu gaisa kuģiem Kopienas lidostās. Šai sakarā tā noteica pamatu to inspektoru un personāla saskaņotu apmācību atvieglošanai, kas piedalās programmā, procedūru un ierosinājumu izstrādei, lai uzlabotu programmu un tās instrumentus, un ziņošanai par savākto informāciju.

Papildus direktīva ir:

| — | noteikti sekmējusi SAFA perona pārbaužu skaita ievērojamu pieaugumu, ko dalībvalstis ir veikušas dažu pēdējo gadu laikā (skatīt 2. tabulu zemāk); |
| --- | --- |

—

noteikti sekmējusi SAFA perona pārbaužu skaita ievērojamu pieaugumu, ko dalībvalstis ir veikušas dažu pēdējo gadu laikā (skatīt 2. tabulu zemāk);

| — | veicinājusi un atvieglojusi ar aviācijas drošību saistītās informācijas apmaiņu starp pašām dalībvalstīm kopā ar Komisiju un EASA, kā arī ārzemju civilās aviācijas institūcijām un starptautiskajām organizācijām; |
| --- | --- |

—

veicinājusi un atvieglojusi ar aviācijas drošību saistītās informācijas apmaiņu starp pašām dalībvalstīm kopā ar Komisiju un EASA, kā arī ārzemju civilās aviācijas institūcijām un starptautiskajām organizācijām;

| — | atzīta par arvien iedarbīgāku preventīvu līdzekli pret potenciāli neuzticamiem operatoriem, kas piedāvā lidojumus uz Kopienu. |
| --- | --- |

—

atzīta par arvien iedarbīgāku preventīvu līdzekli pret potenciāli neuzticamiem operatoriem, kas piedāvā lidojumus uz Kopienu.

Turklāt, direktīvas sekmīgā īstenošana ir izrādījusies pamatnosacījums, lai saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 2111/2005 (3) izveidotu darbības aizliegumam Kopienā pakļauto gaisa pārvadātāju sarakstu, ko vispārēji sauc par “melno sarakstu”.

Patiešām, pēc iepriekš minētās regulas stāšanās spēkā SAFA perona pārbaužu ziņojumi un turpmākās dalībvalstu rīcības reģistrs ir kļuvuši par galveno kritēriju izmeklēšanā, kuras rezultātā tiek sagatavots priekšlikums vairāku operatoru iekļaušanai Kopienas “melnajā sarakstā”.

2. tabula

SAFA pārbaužu skaits katrā valstī pa gadiem

ES dalībvalstis 2002.–2007.

| | | 2002 | 2003 | 2004 | 2005 | 2006 | 2007 | Kopā ziņojumu |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1 | Belgique/België | 104 | 92 | 74 | 73 | 84 | 100 | 527 |
| 2 | България | | | | 7 | | | 7 |
| 3 | Česká republika | 32 | 28 | 18 | 39 | 40 | 24 | 181 |
| 4 | Danmark | 51 | 50 | 50 | 60 | 60 | 60 | 331 |
| 5 | Deutschland | 1 065 | 992 | 840 | 793 | 786 | 845 | 5 321 |
| 6 | Eesti | 10 | 6 | 11 | 18 | 30 | 31 | 106 |
| 7 | Éire/Ireland | 45 | 52 | 50 | 41 | 59 | 24 | 271 |
| 8 | Ελλάδα | 28 | 3 | 7 | 44 | 105 | 182 | 369 |
| 9 | España | 50 | 4 | 43 | 368 | 1 518 | 1 513 | 3 496 |
| 10 | France | 1 129 | 1 277 | 1 536 | 1 468 | 1 888 | 2 357 | 9 655 |
| 11 | Italia | | | 625 | 879 | 854 | 883 | 3 241 |
| 12 | Κύπρος/Kıbrıs | | | | | 2 | 9 | 11 |
| 13 | Latvija | | 4 | 2 | 3 | 2 | 21 | 32 |
| 14 | Lietuva | 3 | 1 | 7 | 21 | 24 | 14 | 70 |
| 15 | Luxembourg | 4 | | 4 | 15 | | 2 | 25 |
| 16 | Magyarország | 2 | 2 | 9 | 36 | 8 | 3 | 60 |
| 17 | Malta | | 4 | 9 | 13 | 10 | 9 | 45 |
| 18 | Nederland | 113 | 154 | 182 | 243 | 267 | 277 | 1 236 |
| 19 | Österreich | | | | | 42 | 243 | 285 |
| 20 | Polska | 60 | 25 | 111 | 141 | 115 | 135 | 587 |
| 21 | Portugal | | 9 | 35 | 100 | 39 | 22 | 205 |
| 22 | România | 28 | 40 | 35 | 108 | 104 | 133 | 448 |
| 23 | Slovenija | 5 | 8 | 6 | 8 | 8 | 18 | 53 |
| 24 | Slovensko | 12 | 7 | 4 | | 6 | 12 | 41 |
| 25 | Suomi/Finland | 24 | 7 | 51 | 56 | 113 | 125 | 376 |
| 26 | Sverige | 54 | 52 | 60 | 62 | 102 | 101 | 431 |
| 27 | United Kingdom | 194 | 213 | 224 | 197 | 251 | 233 | 1 312 |
| | Kopā | 3 013 | 3 030 | 3 993 | 4 793 | 6 517 | 7 376 | 28 722 |

2002

2003

2004

2005

2006

2007

Kopā ziņojumu

1

Belgique/België

104

92

74

73

84

100

527

2

България

7

7

3

Česká republika

32

28

18

39

40

24

181

4

Danmark

51

50

50

60

60

60

331

5

Deutschland

1 065

992

840

793

786

845

5 321

6

Eesti

10

6

11

18

30

31

106

7

Éire/Ireland

45

52

50

41

59

24

271

8

Ελλάδα

28

3

7

44

105

182

369

9

España

50

4

43

368

1 518

1 513

3 496

10

France

1 129

1 277

1 536

1 468

1 888

2 357

9 655

11

Italia

625

879

854

883

3 241

12

Κύπρος/Kıbrıs

2

9

11

13

Latvija

4

2

3

2

21

32

14

Lietuva

3

1

7

21

24

14

70

15

Luxembourg

4

4

15

2

25

16

Magyarország

2

2

9

36

8

3

60

17

Malta

4

9

13

10

9

45

18

Nederland

113

154

182

243

267

277

1 236

19

Österreich

42

243

285

20

Polska

60

25

111

141

115

135

587

21

Portugal

9

35

100

39

22

205

22

România

28

40

35

108

104

133

448

23

Slovenija

5

8

6

8

8

18

53

24

Slovensko

12

7

4

6

12

41

25

Suomi/Finland

24

7

51

56

113

125

376

26

Sverige

54

52

60

62

102

101

431

27

United Kingdom

194

213

224

197

251

233

1 312

Kopā

3 013

3 030

3 993

4 793

6 517

7 376

28 722

4.   KOPIENAS KOMPETENCES ĪSTENOŠANA UN NODOŠANA EIROPAS AVIĀCIJAS DROŠĪBAS AĢENTŪRAI (EASA)

Eiropas Civilās aviācijas konferences ģenerāldirektoru 125. sanāksmē Eiropas Civilās aviācijas konferences dalībvalstis pārrunāja SAFA programmas nākotni un vienojās par tās nodošanu Kopienas iestādēm (t.i., Eiropas Komisijai un EASA), uzsverot vajadzību saglabāt programmas nozīmību visai Eiropai, izveidojot mehānismu, kas ļautu nepārtraukti piedalīties programmā Eiropas Civilās aviācijas konferences valstīm, kas nav ES dalībvalstis.

Pirmais konkrētais solis šajā virzienā tika sperts, stājoties spēkā (ar komitoloģijas procedūru saskaņā ar Direktīvas 2004/36/EK 8. pantu) Komisijas Regulai (EK) Nr. 768/2006
   (4). Šī regula paredzēja nodot EASA uzdevumus, kas saistīti ar SAFA programmu (līdz šim tos veica Apvienotā aviācijas institūcija), pamatā ietverot atbildību par SAFA datubāzi — programmas pamatu — un citiem papildu pasākumiem, lai nodrošinātu kopējus standartus, lai veiktu perona pārbaudes un saistītos mācību pasākumus.

Šo nodošanu veica pakāpeniski visa 2006. gada garumā un pilnībā pabeidza gada beigās. Komisija atzinīgi vērtē to, ka šīs divas institūcijas ir koordinējušas vienmērīgu pārejas procesu, un tam ir vēl lielāka nozīme, kad tiek aplūkoti šādā pārejas procesā neizbēgamie praktiskie, tehniskie un ar loģistiku saistītie šķēršļi, cenšoties maksimāli nodrošināt vispārējās SAFA sistēmas nepārtrauktību.

4.1.   2007. gada 1. janvāris — Eiropas kopienas (EK) SAFA programma

Tālab no 2007. gada 1. janvāra pilna atbildība par Eiropas Kopienas (EK) SAFA programmas vadību un tālāku attīstību ir nodota Eiropas Komisijai, kam palīdz EASA.

To Eiropas Civilās aviācijas konferences valstu, kas nav ES dalībvalstis, pastāvīgā līdzdalība, kas piešķir programmai visas Eiropas nozīmi, ir nodrošināta, parakstot atsevišķu sadarbības nolīgumu starp katru no šīm valstīm un EASA par informācijas vākšanu un apmaiņu ar to par Kopienas lidostas izmantojošo gaisa kuģu drošību un par lidostām katras atsevišķas valsts teritorijā.

Tāpēc, ieskaitot ES-27, EK SAFA programmā kopumā ir iesaistītas 42 dalībvalstis: Albānija, Apvienotā Karaliste, Armēnija, Austrija, Azerbaidžāna, Beļģija, Bijušās Dienvidslāvijas Republika Maķedonija, Bosnija un Hercegovina, Bulgārija, Čehija, Dānija, Francija, Igaunija, Grieķija, Gruzija, Horvātija, Islande, Itālija, Īrija, Kipra, Latvija, Lietuva, Luksemburga, Malta, Moldovas Republika, Monako, Nīderlande, Norvēģija, Polija, Portugāle, Rumānija, Serbija, Slovākija, Slovēnija, Somija, Spānija, Šveice, Turcija, Ukraina, Ungārija, Vācija un Zviedrija.

Tāpat kā iepriekš saistībā ar ECAC/JAA, galvenais EK SAFA programmas princips ir tāds, ka ikvienā valstī, kas iesaistīta SAFA programmā, gaisa kuģiem (trešo valstu gaisa kuģiem ES dalībvalstīs vai ārzemju gaisa kuģiem Eiropas Civilās aviācijas konferences valstīs, kas nav ES dalībvalstis) var veikt perona pārbaudi. Šīs pārbaudes galvenokārt attiecas uz gaisa kuģa dokumentiem un rokasgrāmatām, lidojuma apkalpes licencēm, gaisa kuģa vizuālo stāvokli un obligāto kabīnes drošības aprīkojumu un tā stāvokli. Norādes šo pārbaužu veikšanai ir iekļautas Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartu 1. pielikumā (Personāla licencēšana), 6. pielikumā (Gaisa kuģu ekspluatācija) un 8. pielikumā (Gaisa kuģa lidojumderīgums). Šīs pārbaudes jāveic saskaņā ar visām iesaistītajām valstīm kopīgu procedūru. To rezultātus pēc tam iekļauj ziņojumos, kas arī tiek veidoti pēc kopīgas formas. Nozīmīgu pārkāpumu gadījumā notiek sazināšanās ar ekspluatantu un attiecīgo aviācijas institūciju (ekspluatanta vai reģistrācijas valsti), lai panāktu korektīvu pasākumu veikšanu ne vien attiecībā uz pārbaudīto gaisa kuģi, bet arī citiem gaisa kuģiem, uz kuriem varētu attiekties vispārīga rakstura pārkāpums. Visi ziņojumos iekļautie dati, kā arī papildu informācija (piemēram, darbību saraksts, kas ir veiktas un pabeigtas, pēc kurām notiek pārbaude) ir pieejami un centralizētā veidā atrodas datorizētā datubāzē, ko veido un pārzina EASA Ķelnē, Vācijā.

Galvenās EK SAFA programmas iezīmes var apkopot šādi:

| — | to piemēro visas 42 SAFA programmā iesaistītās valstis visā Eiropā; |
| --- | --- |

—

to piemēro visas 42 SAFA programmā iesaistītās valstis visā Eiropā;

| — | pārbaužu rezultāti tiek plaši izplatīti ar centralizētas SAFA datubāzes starpniecību; |
| --- | --- |

—

pārbaužu rezultāti tiek plaši izplatīti ar centralizētas SAFA datubāzes starpniecību;

| — | pieeja ir augšupēja — programmas pamatā ir gaisa kuģu perona pārbaužu veikšana; |
| --- | --- |

—

pieeja ir augšupēja — programmas pamatā ir gaisa kuģu perona pārbaužu veikšana;

| — | tās mērķis ir pārbaudīt atbilstību Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem, ko starptautiskā mērogā parasti piemēro visiem pārbaudāmajiem gaisa kuģiem. |
| --- | --- |

—

tās mērķis ir pārbaudīt atbilstību Starptautiskās Civilās aviācijas organizācijas (ICAO) standartiem, ko starptautiskā mērogā parasti piemēro visiem pārbaudāmajiem gaisa kuģiem.

Darbības struktūra

Kā paredzēts Direktīvā 2004/36/EK kopā ar tās īstenošanas Regulu (EK) Nr. 768/2006, programmas darbības struktūrā ietilpst divas galvenās iestādes:

| — | Aviācijas drošības komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 3922/91: pirmā no funkcionējošām struktūrām, uz kuru Komisija paļaujas, lai pieņemtu saskaņotus Direktīvas 2004/36/EK īstenošanas pasākumus, lai sekmētu EK SAFA programmas efektivitāti, īpaši pārbaužu/ziņošanas režīmu, kā paredzēts minētās direktīvas 8. un 12. pantā. |
| --- | --- |

—

Aviācijas drošības komiteja, kas izveidota saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 3922/91: pirmā no funkcionējošām struktūrām, uz kuru Komisija paļaujas, lai pieņemtu saskaņotus Direktīvas 2004/36/EK īstenošanas pasākumus, lai sekmētu EK SAFA programmas efektivitāti, īpaši pārbaužu/ziņošanas režīmu, kā paredzēts minētās direktīvas 8. un 12. pantā.

| — | Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (

  EASA

  ): otra no funkcionējošām struktūrām, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 768/2006 līdz ar uzdevumiem saistībā ar datubāzi sniedz Komisijai un Aviācijas drošības komitejai priekšlikumus par tālāku EK SAFA programmas uzlabošanu un attīstību kopā ar savlaicīgu ziņojumu analīzi (izmantojot atbilstīgus analītiskus līdzekļus) un ievadīšanu datubāzē. |
| --- | --- |

—

Eiropas Aviācijas drošības aģentūra (

  EASA

  ): otra no funkcionējošām struktūrām, kas saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 768/2006 līdz ar uzdevumiem saistībā ar datubāzi sniedz Komisijai un Aviācijas drošības komitejai priekšlikumus par tālāku EK SAFA programmas uzlabošanu un attīstību kopā ar savlaicīgu ziņojumu analīzi (izmantojot atbilstīgus analītiskus līdzekļus) un ievadīšanu datubāzē.

Papildus Komisija ir izveidojusi Eiropas SAFA rīcības grupu (ESSG), kas atrodas Aviācijas drošības komitejas uzraudzībā un ko veido pārstāvji no visām 42 dalībvalstīm. Līdz ar aicinājumu kopā sanākt valstu ekspertiem, kam ir konsultatīva loma pēc Komisijas un/vai pašas (Aviācijas drošības) komitejas pieprasījuma, šī grupa ir kā ārkārtīgi svarīgs saziņas kanāls starp Kopienu un valstīm, kas nav ES, tālāk uzsverot Kopienas deklarētās saistības, lai saglabātu un veicinātu programmas nozīmību visā Eiropā.

5.   EK SAFA PROGRAMMAS STIPRINĀŠANA

Izmantojot uzkrāto pieredzi pēc Direktīvas 2004/36/EK stāšanās spēkā, tās sarežģītā saikne ar “melnā saraksta” regulu (t.i., Regulu (EK) Nr. 2111/2005), kā arī visas SAFA programmas nodošana Kopienas kompetencē (ko direktīvas pieņemšanas laikā nevarēja paredzēt) tūlīt kļuva acīmredzama Komisijai, un esošie iepriekš minētās direktīvas noteikumi bija steidzami jāpārskata, lai nodrošinātu vienmērīgu programmas funkcionēšanu un tālāku attīstību.

Tādēļ 2007. gadā Komisija ierosināja divus jaunu likumdošanas instrumentu priekšlikumus attiecīgi par procedūrām, lai veiktu perona pārbaudes, un par prioritātes piešķiršanu pārbaudēm, ko veic dalībvalstis (skatīt 5.1 un 5.2 zemāk). Pēc plašas diskusijas Aviācijas drošības komitejā un galīgo tekstu pārbaudes Eiropas Parlamentā abus šos jaunos likumdošanas instrumentus Komisija pieņēma 2008. gada 16. aprīlī (5).

Par citiem iespējamiem programmas uzlabojumiem un nākotnes attīstību ir dots skaidrojums tālāk 5.3 un 5.4 punktā.

5.1.   Komisijas direktīva, ar ko groza direktīvas 2004/36/EK II pielikumu

Kā sākotnēji pieņemts, Direktīvas 2004/36/EK II pielikumā bija noteikti tikai ļoti vispārēji kritēriji, kas parāda plašu struktūru vēl plašākam procedūru klāstam, lai dalībvalsts veiktu un pēc tam ziņotu par perona pārbaudēm.

No citas saistītas perspektīvas, ņemot vērā palielināto to perona pārbaužu rezultātu nozīmi, kuras veiktas saskaņā ar SAFA programmu, kā svarīgs kritērijs, ko apsver Komisija, pieņemot savus lēmumus par pārvadātāju iekļaušanu Kopienas “melnajā sarakstā”, ir arī jūtama vajadzība grozīt minēto pielikumu, lai dotu pamatelementu tiesisko statusu (un izpildāmību), kas saista procedūras par dalībvalstu saskaņotu perona pārbaužu veikšanu un ziņošanu. Šai sakarā grozītajā direktīvas pielikumā ir nosauktas vairākas vajadzības, kas atklājās iepriekšējos mēnešos, proti:

| 1) | nepieciešamība ietvert pielikumā pamatelementus rokasgrāmatai par EK SAFA perona pārbaudes procedūrām, kurās ietver tikai tos minētos nosacījumus, ko uzskata par obligātiem dalībvalstīm (ietverot tos direktīvas II pielikumā); padarot tos piemērojamus arī valstīs, kas nav ES, izmantojot sadarbības nolīgumus ar EASA. Šie pamatelementi attiecas uz:






  — | kvalifikācijas kritērijiem un apmācības prasībām SAFA inspektoriem; |
| --- | --- | --- |

1)

nepieciešamība ietvert pielikumā pamatelementus rokasgrāmatai par EK SAFA perona pārbaudes procedūrām, kurās ietver tikai tos minētos nosacījumus, ko uzskata par obligātiem dalībvalstīm (ietverot tos direktīvas II pielikumā); padarot tos piemērojamus arī valstīs, kas nav ES, izmantojot sadarbības nolīgumus ar EASA. Šie pamatelementi attiecas uz:

—

kvalifikācijas kritērijiem un apmācības prasībām SAFA inspektoriem;

| — | attiecīgajiem drošības standartiem, kas ir galvenās EK SAFA programmas sastāvdaļas; |
| --- | --- |

—

attiecīgajiem drošības standartiem, kas ir galvenās EK SAFA programmas sastāvdaļas;

| — | pārbaudes procedūrām; |
| --- | --- |

—

pārbaudes procedūrām;

| — | konstatējumu iedalīšanu kategorijās; |
| --- | --- |

—

konstatējumu iedalīšanu kategorijās;

| — | veicamajām turpmākajām darbībām saskaņā ar dažādiem iespējamiem perona pārbaužu rezultātiem; |
| --- | --- |

—

veicamajām turpmākajām darbībām saskaņā ar dažādiem iespējamiem perona pārbaužu rezultātiem;

| 2) | nepieciešamība nomainīt “SAFA pārbaužu sarakstu”, kas ir sākotnējā pielikuma daļa, ar pašreizējām “SAFA procedūrām”, kas ietver visjaunākos labojumus; |
| --- | --- |

2)

nepieciešamība nomainīt “SAFA pārbaužu sarakstu”, kas ir sākotnējā pielikuma daļa, ar pašreizējām “SAFA procedūrām”, kas ietver visjaunākos labojumus;

| 3) | nepieciešamība ieviest īpašu noteikumu, kas uzliek visām dalībvalstīm pienākumu ievērot termiņu ne vairāk kā 15 darba dienas no perona pārbaudes dienas līdz minētās pārbaudes ziņojuma ievadīšanai centralizētajā datubāzē, lai uzlabotu to analīžu precizitāti un būtiskumu, ko regulāri veic EASA par ievadītajiem ziņojumiem. |
| --- | --- |

3)

nepieciešamība ieviest īpašu noteikumu, kas uzliek visām dalībvalstīm pienākumu ievērot termiņu ne vairāk kā 15 darba dienas no perona pārbaudes dienas līdz minētās pārbaudes ziņojuma ievadīšanai centralizētajā datubāzē, lai uzlabotu to analīžu precizitāti un būtiskumu, ko regulāri veic EASA par ievadītajiem ziņojumiem.

| 4) | nepieciešamība izveidot standarta “pārbaudes pierādījumus”, kuras nodaļu nodod attiecīgajam pārbaudāmā gaisa kuģa personālam pret parakstītu apstiprinājumu par saņemšanu; |
| --- | --- |

4)

nepieciešamība izveidot standarta “pārbaudes pierādījumus”, kuras nodaļu nodod attiecīgajam pārbaudāmā gaisa kuģa personālam pret parakstītu apstiprinājumu par saņemšanu;

| 5) | nepieciešamība pārrakstīt vairākas sākotnējā teksta daļas, lai uzlabotu pielikuma skaidrību un salasāmību. |
| --- | --- |

5)

nepieciešamība pārrakstīt vairākas sākotnējā teksta daļas, lai uzlabotu pielikuma skaidrību un salasāmību.

Grozītajā pielikumā EASA apņemas papildināt šos pamatelementus, izstrādājot ieteikumus, kas dalībvalstīm jāizmanto. Šai sakarā EASA izveido pārskatāmu procedūru dalībvalstu konsultēšanai, piesaistot pieejamās zināšanas un pieredzi dalībvalstu aviācijas reglamentējošajās iestādēs un iesaistot, kur vien vajadzīgs, attiecīgus ekspertus no attiecīgajām ieinteresētajām pusēm. Tādēļ tā var izveidot darba grupu.

5.2.   Komisijas regula, ar ko ievieš direktīvu 2004/36/EK attiecībā uz prioritātes piešķiršanu kopienas lidostas izmantojošo gaisa kuģu perona pārbauŽu veikšanā

Komisija ir vairākas reizes atkārtojusi savu nodomu izmantot vislabākos iespējamos tās rīcībā esošos līdzekļus, lai apkopotu informāciju par aviācijas drošību, lai tādējādi palielinātu ierobežoto līdzekļu efektivitāti, kas pieejami saskaņā ar EK SAFA programmu. Šajā sakarā šis pasākums Komisijai dod pilnvaras formāli pieprasīt “izvirzīt mērķus attiecībā uz kvalitāti”, piešķirot prioritāti vairākām perona pārbaudēm, ko veic dalībvalstis īpašiem pārbaudāmajiem objektiem, kas atklāti saskaņā ar vairākiem kritērijiem (kas minēti šajā regulā) un kuri, iespējams, norāda uz drošības trūkumiem.

Komisija uzskata, ka šajā pasākumā ir saprātīgi jāizmanto tas, ka SAFA perona pārbaužu programmu veic izlases kārtā, labāk palīdzot noteikt iespējami bīstamos objektus, kā arī dodot iespēju savākt vēl vairāk datus par šādiem objektiem, iespējams, arī atklājot vēl vairāk pamatotus gadījumus lēmuma pieņemšanai saskaņā ar “melnā saraksta” regulu (2111/2005).

5.3.   “Kvantitatīvo mērķu noteikšana”

Atgriežoties atpakaļ pie 2. tabulas iepriekš (skatīt 7. lappusi), kamēr var atzīmēt, ka kopš 2001. gada vispārējais Kopienā veikto SAFA perona pārbaužu skaits ir vairāk nekā dubultojies, var arī atzīmēt milzīgās atšķirības dažādajos perona pārbaužu apjomos, ko veic atsevišķas dalībvalstis.

Ja pilnībā ņem vērā līdzvērtīgi krasās atšķirības, kas daudzos gadījumos pastāv attiecībā uz dalībvalstīm pieejamajiem cilvēku un materiālajiem resursiem, Komisija uzskata, ka neatkarīgi no to rīcībā esošajiem resursiem rezultāti, ko reģistrē daudzas dalībvalstis pēc ikgadējām veiktajām pārbaudēm, ir vairāk kā nepieņemami. Analizējot katru valsti atsevišķi, tas attiecas uz:

| — | faktisko pārbaužu skaitu kā tādu; |
| --- | --- |

—

faktisko pārbaužu skaitu kā tādu;

| — | veikto pārbaužu skaitu salīdzinājumā ar lidojumu daudzumu uz/no katras atsevišķas dalībvalsts. |
| --- | --- |

—

veikto pārbaužu skaitu salīdzinājumā ar lidojumu daudzumu uz/no katras atsevišķas dalībvalsts.

Šai sakarā Komisija ir vairākas reizes atkārtojusi, ka šī situācija ir jāuzlabo. Tā turpina ar EASA un dalībvalstīm pārbaudīt veidu, kā būtu iespējams noteikt minimālo pārbaužu skaitu, kuru katrai dalībvalstij būtu jāveic katru gadu, pamatojoties, protams, uz dažādiem parametriem, piemēram, lidojumu skaitu, starptautisko lidostu skaitu, iepriekš citās dalībvalstīs veikto pārbaužu intensitāti utt.

5.4.   EASA kompetences nodošana — Eiropas Parlamenta un Padomes Regula (EK) Nr. 216/2008

Padome un Eiropas Parlaments 2008. gada 20. februārī pieņēma Regulu (EK) Nr. 216/2008 (6) par kopīgiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, un ar ko atceļ Padomes Direktīvu 91/670/EEK, Regulu (EK) Nr. 1592/2002 un Direktīvu 2003/36/EK (turpmāk saukta par “EASA regulu”). Tās nosacījumi paredz aizstāt Direktīvu 2004/36/EK (un saistītos īstenošanas noteikumus) ar vairākiem noteikumiem, kas pieņemti saskaņā ar EASA regulu šādi:

| | Šīs regulas 10. pants, kas stājās spēkā 2008. gada 8. aprīlī, paredz pasākumus, kuri bija līdz šim ietverti Direktīvā 2004/36/EK. Pie tam 10. panta 5. punkts paredz, ka īstenošanas noteikumus saistībā ar šo pantu var pieņemt ar komitoloģijas procedūru (“...saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 4. punktā.”). |
| --- | --- |

Šīs regulas 10. pants, kas stājās spēkā 2008. gada 8. aprīlī, paredz pasākumus, kuri bija līdz šim ietverti Direktīvā 2004/36/EK. Pie tam 10. panta 5. punkts paredz, ka īstenošanas noteikumus saistībā ar šo pantu var pieņemt ar komitoloģijas procedūru (“...saskaņā ar regulatīvo kontroles procedūru, kas minēta 65. panta 4. punktā.”).

| | Turklāt regulas 69. pants paredz, ka Direktīvu 2004/36/EK atceļ no brīža, kad stājas spēkā īstenošanas pasākumi, kas minēti regulas 10. panta 5. punktā, un neskarot īstenošanas noteikumus, kas minēti Direktīvas 2004/36/EK 8. panta 2. punktā. |
| --- | --- |

Turklāt regulas 69. pants paredz, ka Direktīvu 2004/36/EK atceļ no brīža, kad stājas spēkā īstenošanas pasākumi, kas minēti regulas 10. panta 5. punktā, un neskarot īstenošanas noteikumus, kas minēti Direktīvas 2004/36/EK 8. panta 2. punktā.

Visbeidzot, 10. pantā paredzētos principus piemēro tikai no datumiem, kas ir norādīti attiecīgajos īstenošanas noteikumos, bet jebkādā gadījumā ne vēlāk kā 2012. gada 8. aprīlī.

6.   SAFA APKOPOTAIS ZIŅOJUMS (7)

Direktīvas 2004/36/EK 6. panta 2. punkts paredz, ka ik gadus Komisija publicē apkopotu informāciju, kas ir pieejama sabiedrībai un nozares ieinteresētajām personām un kas ietver visas saņemtās informācijas analīzi no ziņojumiem par perona pārbaudēm, kas veiktas Kopienas lidostas izmantojošam gaisa kuģim. Minētajai analīzei ir jābūt vienkāršai un viegli saprotamai, norādot, vai gaisa kuģu pasažieri ir pakļauti paaugstinātam riskam saistībā ar lidojumu drošību. Minētājā analīzē informācijas avots nav jānorāda.

Šai sakarā pirmo apkopoto ziņojumu Komisija pieņēma un publicēja 2008. gada februārī, un tajā analizēja perona pārbaudes, kas veiktas laikā no 2006. gada 30. aprīļa līdz 2006. gada 31. decembrim. Tāds pats ziņojums tiks ieviests 2008. gadā par pilnu gadu (un pēc tam par katru nākamo gadu), ietverot periodu no 2007. gada 1. janvāra līdz 2007. gada 31. decembrim, kas ir pirmais pilnais gads pēc pienākumu nodošanas par SAFA programmas vadību un attīstību no ECAC un Apvienotās aviācijas institūcijas Kopienas kompetencē.

Komisija uzskata, ka, ņemot vērā pieaugošo pārskatāmību un atbildību attiecībā uz visiem dalībniekiem, kas ir iesaistīti programmā un minēti šādā dokumentā, kā arī pret Eiropas Parlamentu un sabiedrības viedokli kopumā, Direktīvas 2004/36/EK 6. panta 2. punktā noteiktie ierobežojumi ir jāmīkstina, lai pieļautu, ka attiecīgie ziņojumi sniedz precīzāku informāciju par to, kā iesaistītās personas izpilda drošības prasības.

7.   SECINĀJUMI

Pieredze, kas pamatojas uz pēdējos gados veiktajām SAFA pārbaudēm, liecina, ka šīs pārbaudes dod vispārēju priekšstatu par ārvalstu ekspluatantu drošumu. Tomēr šis priekšstats ir ierobežots tādā ziņā, ka nesniedz skaidru priekšstatu par konkrēta gaisa kuģa vai ekspluatanta drošību. Iemesls ir tas, ka dažus aspektus (piemēram, apkalpes resursu vadību, galīgo lidojumderīguma statusu, utt.) pārbaudes gaitā ir grūti novērtēt, jo pārbaužu veikšanai pieejamais laiks ir ierobežots, un tāpēc tajās iegūto ziņu precizitāte nav pilnīga.

Pilnu konkrēta gaisa kuģa vai ekspluatanta novērtējumu var gūt tikai pastāvīgas uzraudzības rezultātā, ko veic atbildīgā aviācijas institūcija (ekspluatanta valstī vai reģistrācijas valstī). Tāpēc informācija, kas gūta ar EK SAFA programmas starpniecību, ir lietderīga:

| — | pirmkārt, kā preventīvs līdzeklis, kas ļauj noteikt potenciālās negatīvās tendences attiecībā uz drošību, jo trūkumi, kas lielā skaitā un/vai atkārtoti tiek atklāti attiecībā uz konkrētu ekspluatantu, ir ļoti labs potenciālu strukturālu nepilnību rādītājs, kas raksturo šā ekspluatanta kvalitātes kontroles vadību, kā arī atbildīgās valsts civilās aviācijas institūcijas, kas sertificējusi, veikto drošības uzraudzību; līdzīgas negatīvas tendences var noteikt arī attiecībā uz konkrētiem gaisa kuģu tipiem. |
| --- | --- |

—

pirmkārt, kā preventīvs līdzeklis, kas ļauj noteikt potenciālās negatīvās tendences attiecībā uz drošību, jo trūkumi, kas lielā skaitā un/vai atkārtoti tiek atklāti attiecībā uz konkrētu ekspluatantu, ir ļoti labs potenciālu strukturālu nepilnību rādītājs, kas raksturo šā ekspluatanta kvalitātes kontroles vadību, kā arī atbildīgās valsts civilās aviācijas institūcijas, kas sertificējusi, veikto drošības uzraudzību; līdzīgas negatīvas tendences var noteikt arī attiecībā uz konkrētiem gaisa kuģu tipiem.

| — | tiešākā nozīmē SAFA pārbaudes var reālajā laikā uzlabot konkrēta, tikko pārbaudīta gaisa kuģa ekspluatācijas drošību, liekot pārbaudes iestādei nodrošināt, lai tiktu veikti tūlītēji korektīvi pasākumi, pirms gaisa kuģa ekspluatācija tiek turpināta. |
| --- | --- |

—

tiešākā nozīmē SAFA pārbaudes var reālajā laikā uzlabot konkrēta, tikko pārbaudīta gaisa kuģa ekspluatācijas drošību, liekot pārbaudes iestādei nodrošināt, lai tiktu veikti tūlītēji korektīvi pasākumi, pirms gaisa kuģa ekspluatācija tiek turpināta.

Informācija no visām pārbaudēm ir pieejama visiem, tādējādi radot pilnīgāku priekšstatu par konkrētu gaisa kuģi, gaisa kuģa tipu, ekspluatantu vai visiem ekspluatantiem no konkrētas valsts. Tādēļ SAFA centralizētā datubāze ir īpaši noderīga, jo tā sekmē šādas informācijas strauju plūsmu uz visām valstīm, kas piedalās ES SAFA programmā.

Turklāt, kopš ir stājusies spēkā Regula (EK) Nr. 2111/2005 (“EK melnais saraksts”) SAFA pārbaudes ir kļuvušas vēl svarīgākas kā viens no kritērijiem, kuru Komisija ņem vērā lēmumos par pārvadātāju iekļaušanu Kopienas sarakstā. Tā tas ir bijis kopš 2006. gada marta, kad tika izveidots pirmais Kopienas saraksts, ko turpmāk regulāri atjauno.

Apkopojot šā ziņojuma secinājumus, var teikt, ka:

| — | ar Direktīvu 2004/36/EK Kopienā tika izveidota obligāta sistēma regulāri veikt perona pārbaudes trešo valstu gaisa kuģiem, kas izmanto Kopienas lidostas, tai pašā laikā nosakot pamatus saskaņotām procedūrām attiecībā uz šādu pārbaužu veikšanu, ziņošanu un turpmāko rīcību, un apmaiņu ar informāciju starp dalībvalstīm, Komisiju un EASA; |
| --- | --- |

—

ar Direktīvu 2004/36/EK Kopienā tika izveidota obligāta sistēma regulāri veikt perona pārbaudes trešo valstu gaisa kuģiem, kas izmanto Kopienas lidostas, tai pašā laikā nosakot pamatus saskaņotām procedūrām attiecībā uz šādu pārbaužu veikšanu, ziņošanu un turpmāko rīcību, un apmaiņu ar informāciju starp dalībvalstīm, Komisiju un EASA;

| — | ar dažiem nelieliem izņēmumiem dalībvalstīm nav bijis lielu problēmu, transponējot un ieviešot direktīvas noteikumus; |
| --- | --- |

—

ar dažiem nelieliem izņēmumiem dalībvalstīm nav bijis lielu problēmu, transponējot un ieviešot direktīvas noteikumus;

| — | lēmums nodot visas ECAC/JAA SAFA programmas vadību un attīstību Kopienas kompetencē radīja steidzamu nepieciešamību izstrādāt papildu noteikumus direktīvai, kura tika ieviesta savlaicīgi, ļaujot vienmērīgi pārņemt programmu; |
| --- | --- |

—

lēmums nodot visas ECAC/JAA SAFA programmas vadību un attīstību Kopienas kompetencē radīja steidzamu nepieciešamību izstrādāt papildu noteikumus direktīvai, kura tika ieviesta savlaicīgi, ļaujot vienmērīgi pārņemt programmu;

| — | pamatelementi, kas liek pamatus Kopienas perona pārbaužu režīmam, ir padarīti par juridiski saistošiem, grozot direktīvas II pielikumu, tādējādi sadalot to saskaņošanu visās dalībvalstīs, kā arī pārejās 15 SAFA dalībvalstīs. Šim pasākumam ir jāuzlabo vispārējā perona pārbaužu ziņojumu kvalitāte, kas ir īpaši svarīga saistībā ar izmeklēšanu par Kopienas gaisa pārvadātājiem, kuri ir “melnajā sarakstā”, kas izveidots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005; |
| --- | --- |

—

pamatelementi, kas liek pamatus Kopienas perona pārbaužu režīmam, ir padarīti par juridiski saistošiem, grozot direktīvas II pielikumu, tādējādi sadalot to saskaņošanu visās dalībvalstīs, kā arī pārejās 15 SAFA dalībvalstīs. Šim pasākumam ir jāuzlabo vispārējā perona pārbaužu ziņojumu kvalitāte, kas ir īpaši svarīga saistībā ar izmeklēšanu par Kopienas gaisa pārvadātājiem, kuri ir “melnajā sarakstā”, kas izveidots saskaņā ar Regulu (EK) Nr. 2111/2005;

| — | īstenošanas noteikumi ir ieviesti, kas paredz regulējumu un kritērijus prioritātes piešķiršanai valstu veiktajām perona pārbaudēm īpašiem objektiem, kurus var atklāt saskaņā ar izveidotajiem kritērijiem kā iespējamu apdraudējumu aviācijas drošībai; |
| --- | --- |

—

īstenošanas noteikumi ir ieviesti, kas paredz regulējumu un kritērijus prioritātes piešķiršanai valstu veiktajām perona pārbaudēm īpašiem objektiem, kurus var atklāt saskaņā ar izveidotajiem kritērijiem kā iespējamu apdraudējumu aviācijas drošībai;

| — | kamēr veikto SAFA perona pārbaužu kopējais skaits kopš 2001. gada ir vairāk nekā dubultojies, ir milzīga atšķirība starp atšķirīgo perona pārbaužu skaitu, ko veic atsevišķas dalībvalstis. Attiecīgi Komisija pārbauda iespēju izveidot minimālās pārbaužu kvotas, kas ir jāveic katrai dalībvalstij; |
| --- | --- |

—

kamēr veikto SAFA perona pārbaužu kopējais skaits kopš 2001. gada ir vairāk nekā dubultojies, ir milzīga atšķirība starp atšķirīgo perona pārbaužu skaitu, ko veic atsevišķas dalībvalstis. Attiecīgi Komisija pārbauda iespēju izveidot minimālās pārbaužu kvotas, kas ir jāveic katrai dalībvalstij;

| — | pieņemot Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgajiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, Direktīva 2004/36/EK beidzot ir jāatceļ, vēlākais līdz 2012. gada 8. aprīlim, lai to pakāpeniski aizstātu ar minētās regulas 10. panta nosacījumiem un turpmākiem īstenošanas noteikumiem, kas jāievieš saskaņā ar 10. panta 5. punktu. Šajā sakarā tiek paredzēts, ka EASA atbildība par programmas vadību un turpmāku attīstību ievērojami pieaugs. |
| --- | --- |

—

pieņemot Regulu (EK) Nr. 216/2008 par kopīgajiem noteikumiem civilās aviācijas jomā un par Eiropas Aviācijas drošības aģentūras izveidi, Direktīva 2004/36/EK beidzot ir jāatceļ, vēlākais līdz 2012. gada 8. aprīlim, lai to pakāpeniski aizstātu ar minētās regulas 10. panta nosacījumiem un turpmākiem īstenošanas noteikumiem, kas jāievieš saskaņā ar 10. panta 5. punktu. Šajā sakarā tiek paredzēts, ka EASA atbildība par programmas vadību un turpmāku attīstību ievērojami pieaugs.

---

(1)  OV L 143, 30.4.2004., 76. lpp.

(2)  Polija ir nosūtījusi vairākus pārskatītus ieviešanas pasākumus 13.3.2008., kurus pašreiz pārskata Komisijas juridiskie dienesti.

(3)  OV L 344, 27.12.2005., 15. lpp.

(4)  OV L 134, 20.5.2006., 16. lpp.

(5)  OV L 109, 19.4.2008., 7. un 17. lpp.

(6)  OV L 79, 19.3.2008., 1. lpp.

(7)  OV C 42, 15.2.2008., 1. lpp.

---

Eiropas Aizsardzības aģentūras

| 25.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 244/12 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 244/12

---

2007. finanšu gada vispārējo ziņojumu publikācija

(2008/C 244/04)

Pilnīga vispārējo ziņojumu publikācija ir atrodama šādā adresē:

http://www.eda.europa.eu/finance.aspx

---

INFORMĀCIJA ATTIECĪBĀ UZ EIROPAS EKONOMIKAS ZONU

EEZ kopīgā komiteja

| 25.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 244/13 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 244/13

---

EEZ Apvienotās komitejas lēmumi, kam izpildītas konstitucionālās prasības, uz kurām attiecas EEZ līguma 103. pants

(2008/C 244/05)

Kopš 2000. gada marta EEZ Apvienotās komitejas lēmumos zemsvītras piezīmē norādīts, vai to spēkā stāšanās diena ir atkarīga no tā, vai visas līgumslēdzējas puses ir izpildījušas konstitucionālās prasības. Šādas prasības paziņotas attiecībā uz turpmāk uzskaitītajiem lēmumiem. Attiecīgās līgumslēdzējas puses ir paziņojušas pārējām līgumslēdzējām pusēm, ka iekšējās procedūras ir pabeigtas. Lēmumu spēkā stāšanās datums ir norādīts tabulā.

| Lēmuma numurs | Pieņemšanas diena | Atsauce uz publikāciju | Integrētais(-ie) tiesību akts(-i) | Spēkā stāšanās diena |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 082/2004 | 8.6.2004. | 25.11.2004.
  OV L Nr. 349, 39. lpp.,
  pielikums Nr. 59, 15. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīva 2002/96/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA) | 1.2.2006. |
| 014/2005 | 8.2.2005. | 23.6.2005.
  OV L Nr. 161, 33. lpp.,
  pielikums Nr. 32, 19. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 725/2004 par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu | 1.4.2007. |
| 023/2005 | 8.2.2005. | 23.6.2005.
  OV L Nr. 161, 52. lpp.,
  pielikums Nr. 32, 30. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru | 19.5.2005. |
| 031/2005 | 11.3.2005. | 28.7.2005.
  OV L Nr. 198, 20. lpp.,
  pielikums Nr. 38, 13. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/22/EK par mērinstrumentiem | 1.9.2006. |
| 064/2005 | 29.4.2005. | 15.9.2005.
  OV L Nr. 239, 48. lpp.,
  pielikums Nr. 46, 30. lpp. | Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 809/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK attiecībā uz prospektos iekļauto informāciju, kā arī prospektu formu, informācijas iekļaušanu ar norādi un prospektu publicēšanu, un attiecībā uz reklāmas izplatīšanu | 1.1.2007. |
| 065/2005 | 29.4.2005. | 15.9.2005.
  OV L Nr. 239, 50. lpp.,
  pielikums Nr. 46, 31. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK, (2004. gada 21. aprīlis) kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK | 1.8.2007. |
| 070/2005 | 29.4.2005. | 15.9.2005.
  OV L Nr. 239, 61. lpp.,
  pielikums Nr. 46, 37. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem | 1.8.2007. |
| 102/2005 | 8.7.2005. | 24.11.2005.
  OV L Nr. 306, 34. lpp.,
  pielikums Nr. 60, 21. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīva 2001/77/EK par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus | 1.9.2006. |
| 105/2005 | 8.7.2005. | 24.11.2005.
  OV L Nr. 306, 41. lpp.,
  pielikums Nr. 60, 26. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīva 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu | 1.9.2006. |
| 120/2005 | 30.9.2005. | 22.12.2005.
  OV L Nr. 339, 26. lpp.,
  pielikums Nr. 66, 15. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15.  decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK | 1.6.2007. |
| 146/2005 | 2.12.2005. | 23.2.2006.
  OV L Nr. 53, 43. lpp.,
  pielikums Nr. 10, 17. lpp. | Komisijas 2003. gada 11. novembra Lēmums 2003/796/EK, ar ko izveido Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupu
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 98/30/EK atcelšanu
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 96/92/EK atcelšanu | 1.6.2007. |
| 152/2005 | 2.12.2005. | 23.2.2006.
  OV L Nr. 53, 53. lpp.,
  pielikums Nr. 10, 24. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/36/EK par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību | 1.3.2007. |
| 003/2006 | 27.1.2006. | 30.3.2006.
  OV L Nr. 92, 22. lpp.,
  pielikums Nr. 17, 4. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/108/EK par to, kā tuvināt dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz elektromagnētisko savietojamību, un par Direktīvas 89/336/EEK atcelšanu | 1.3.2007. |
| 010/2006 | 27.1.2006. | 30.3.2006.
  OV L Nr. 92, 32. lpp.,
  pielikums Nr. 17, 11. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/54/EK par minimālajām drošības prasībām Eiropas ceļu tīkla tuneļiem | 1.12.2006. |
| 017/2006 | 27.1.2006. | 30.3.2006.
  OV L Nr. 92, 46. lpp.,
  pielikums Nr. 17, 22. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Lēmums Nr. 854/2005/EK, ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas programmu interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai | 16.5.2006. |
| 034/2006 | 10.3.2006. | 1.6.2006.
  OV L Nr. 147, 51. lpp.,
  pielikums Nr. 28, 20. lpp. | Komisijas 2005. gada 10. jūnija Regula (EK) Nr. 884/2005, ar kuru nosaka procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā | 1.4.2007. |
| 041/2006 | 10.3.2006. | 1.6.2006.
  OV L Nr. 147, 64. lpp.,
  pielikums Nr. 28, 28. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmums 2004/387/EK par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem (IDABC) | 8.6.2006. |
| 051/2006 | 28.4.2006. | 29.6.2006.
  OV L Nr. 175, 101. lpp.,
  pielikums Nr. 34, 13. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1158/2005, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1161/2005 par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem | 1.1.2007. |
| 059/2006 | 2.6.2006. | 7.9.2006.
  OV L Nr. 245, 5. lpp.,
  pielikums Nr. 44, 5. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 16. novembra Direktīva 2005/68/EK par pārapdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 92/49/EEK grozījumiem, kā arī Direktīvu 98/78/EK un 2002/83/EK grozījumiem | 1.6.2007. |
| 064/2006 | 2.6.2006. | 7.9.2006.
  OV L Nr. 245, 13. lpp.,
  pielikums Nr. 44, 11. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Direktīva 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību, par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direktīvas 91/439/EEK grozīšanu un Padomes Direktīvas 76/914/EEK atcelšanu | 1.6.2007. |
| 065/2006 | 2.6.2006. | 7.9.2006.
  OV L Nr. 245, 16. lpp.,
  pielikums Nr. 44, 13. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/65/EK par ostu aizsardzības pastiprināšanu | 1.4.2007. |
| 067/2006 | 2.6.2006. | 7.9.2006.
  OV L Nr. 245, 18. lpp.,
  pielikums Nr. 44, 15. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību | 1.2.2007. |
| 068/2006 | 2.6.2006. | 7.9.2006.
  OV L Nr. 245, 22. lpp.,
  pielikums Nr. 44, 18. lpp. | Komisijas 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/51/EK, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK XX pielikumu un Direktīvas 2004/18/EK VIII pielikumu par iepirkumu
  Komisijas 2005. gada 7. septembra Regula (EK) Nr. 1564/2005, ar ko izveido standarta veidlapas paziņojumu publicēšanai iepirkuma procedūru ietvaros, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/17/EK un 2004/18/EK
  Komisijas 2005. gada 7. janvāra Lēmums 2005/15/EK par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē, 30. pantā paredzētās procedūras piemērošanas noteikumiem
  Komisijas 2004. gada 28. oktobra Regula (EK) Nr. 1874/2004, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/17/EK un 2004/18/EK attiecībā uz piemērojamām robežvērtībām līgumu piešķiršanas procedūru jomā
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru | 18.4.2007. |
| 081/2006 | 7.7.2006. | 19.10.2006.
  OV L Nr. 289, 12. lpp.,
  pielikums Nr. 52, 11. lpp. | Komisijas 2005. gada 30. septembra Direktīva 2005/61/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/98/EK attiecībā uz izsekojamības prasībām un nopietnu blakņu un nevēlamu notikumu paziņošanu
  Komisijas 2005. gada 30. septembra Direktīva 2005/62/EK par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/98/EK piemērošanu attiecībā uz Kopienas standartiem un specifikācijām, kas attiecas uz asins sagatavotāju kvalitātes sistēmu | 1.2.2007. |
| 086/2006 | 7.7.2006. | 19.10.2006.
  OV L Nr. 289, 21. lpp.,
  pielikums Nr. 52, 17. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīva 2005/14/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 72/166/EEK, 84/5/EEK, 88/357/EEK un 90/232/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/26/EK attiecībā uz civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu lietošanu | 1.3.2008. |
| 087/2006 | 7.7.2006. | 19.10.2006.
  OV L Nr. 289, 23. lpp.,
  pielikums Nr. 52, 19. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai | 1.4.2007. |
| 088/2006 | 7.7.2006. | 19.10.2006.
  OV L Nr. 289, 26. lpp.,
  pielikums Nr. 52, 21. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību | 12.4.2007. |
| 092/2006 | 7.7.2006. | 19.10.2006.
  OV L Nr. 289, 33. lpp.,
  pielikums Nr. 52, 26. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā | 1.6.2007. |
| 124/2006 | 22.9.2006. | 30.11.2006.
  OV L Nr. 333, 53. lpp.,
  pielikums Nr. 60, 40. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/40/EK par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (18. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē) | 1.6.2007. |
| 127/2006 | 22.9.2006. | 30.11.2006.
  OV L Nr. 333, 59. lpp.,
  pielikums Nr. 60, 43. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/56/EK par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos | 1.6.2007. |
| 136/2006 | 27.10.2006. | 21.12.2006.
  OV L Nr. 366, 79. lpp.,
  pielikums Nr. 64, 8. lpp. | Komisijas 2006. gada 2. maija Regula (EK) Nr. 676/2006, ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 1980/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 attiecībā uz Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz definīcijām un atjauninātām definīcijām
  Komisijas 2006. gada 5. maija Regula (EK) Nr. 698/2006, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 530/1999 par strukturālās statistikas, kas attiecas uz darbaspēka izmaksām un izpeļņu, kvalitātes izvērtēšanu
  Padomes 2006. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 701/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz cenu apkopošanas laika pārklājumu saskaņotajam patēriņa cenu indeksam | 1.6.2007. |
| 150/2006 | 8.12.2006. | 29.3.2007.
  OV L Nr. 89, 21. lpp.,
  pielikums Nr. 15, 17. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Direktīva 2003/33/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas izstrādājumu reklāmu un ar to saistīto sponsordarbību | 1.10.2007. |
| 151/2006 | 8.12.2006. | 29.3.2007.
  OV L Nr. 89, 22. lpp.,
  pielikums Nr. 15, 18. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīva 2004/8/EK par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū, un ar kuru groza Direktīvu 92/42/EEK | 1.10.2007. |
| 153/2006 | 8.12.2006. | 29.3.2007.
  OV L Nr. 89, 25. lpp.,
  pielikums Nr. 15, 20. lpp. | Padomes 2006. gada 25. septembra Regula (EK) Nr. 1419/2006, ar kuru atceļ Regulu (EEK) Nr. 4056/86, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Līguma 85. un 86. pantu piemērot attiecībā uz jūras transportu, un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1/2003 attiecībā uz tās darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumus | 1.8.2007. |
| 154/2006 | 8.12.2006. | 29.3.2007.
  OV L Nr. 89, 27. lpp.,
  pielikums Nr. 15, 22. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/22/EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā un par Padomes Direktīvas 88/599/EEK atcelšanu | 1.5.2008. |
| 021/2007 | 27.4.2007. | 9.8.2007.
  OV L Nr. 209, 38. lpp.,
  pielikums Nr. 38, 26. lpp. | Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīva 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem
  Komisijas 2006. gada 10. augusta Regula (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem | 1.6.2008. |
| 023/2007 | 27.4.2007. | 9.8.2007.
  OV L Nr. 209, 42. lpp.,
  pielikums Nr. 38, 28. lpp. | Komisijas 2006. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 851/2006, ar ko nosaka dažādu pozīciju saturu iekļaušanai Padomes Regulas (EEK) Nr. 1108/70 I pielikumā norādītajās pārskatu veidlapās | 1.7.2007. |
| 050/2007 | 8.6.2007. | 11.10.2007.
  OV L Nr. 266, 8. lpp.,
  pielikums Nr. 48, 6. lpp. | Komisijas 2006. gada 4. decembra Lēmums 2006/891/EK par noteikumiem, kā trešo valstu emitentiem jāizmanto atbilstīgi starptautiski pieņemtiem grāmatvedības standartiem sagatavota informācija | 1.3.2008. |
| 143/2007 | 26.10.2007. | 10.4.2008.
  OV L Nr. 100, 84. lpp.,
  pielikums Nr. 19, 85. lpp. | Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 717/2007 par viesabonēšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos Kopienā un grozījumiem Direktīvā 2002/21/EK | 22.12.2007. |
| 146/2007 | 26.10.2007. | 10.4.2008.
  OV L Nr. 100, 92. lpp.,
  pielikums Nr. 19, 90. lpp. | Eiropas parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK
  Komisijas 2006. gada 13. novembra Lēmums 2006/780/EK par izvairīšanos no siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu divkāršas uzskaites saskaņā ar Kopienas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu attiecībā uz Kioto protokola projektu aktivitātēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK
  Komisijas 2004. gada 29. janvāra Lēmums 2004/156/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam un ziņošanai par tām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK
  Komisijas 2004. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2216/2004 par standartizētu un drošu reģistru sistēmu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 280/2004/EK
  Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Direktīva 2004/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru izveido siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu Kopienā, ņemot vērā Kioto Protokola projekta mehānismus | 29.12.2007. |

Lēmuma numurs

Pieņemšanas diena

Atsauce uz publikāciju

Integrētais(-ie) tiesību akts(-i)

Spēkā stāšanās diena

082/2004

8.6.2004.

25.11.2004.

OV L Nr. 349, 39. lpp.,

pielikums Nr. 59, 15. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 27. janvāra Direktīva 2002/96/EK par elektrisko un elektronisko iekārtu atkritumiem (EEIA)

1.2.2006.

014/2005

8.2.2005.

23.6.2005.

OV L Nr. 161, 33. lpp.,

pielikums Nr. 32, 19. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Regula (EK) Nr. 725/2004 par kuģu un ostas iekārtu drošības pastiprināšanu

1.4.2007.

023/2005

8.2.2005.

23.6.2005.

OV L Nr. 161, 52. lpp.,

pielikums Nr. 32, 30. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Regula (EK) Nr. 851/2004, ar ko izveido Eiropas Slimību profilakses un kontroles centru

19.5.2005.

031/2005

11.3.2005.

28.7.2005.

OV L Nr. 198, 20. lpp.,

pielikums Nr. 38, 13. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/22/EK par mērinstrumentiem

1.9.2006.

064/2005

29.4.2005.

15.9.2005.

OV L Nr. 239, 48. lpp.,

pielikums Nr. 46, 30. lpp.

Komisijas 2004. gada 29. aprīļa Regula (EK) Nr. 809/2004, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/71/EK attiecībā uz prospektos iekļauto informāciju, kā arī prospektu formu, informācijas iekļaušanu ar norādi un prospektu publicēšanu, un attiecībā uz reklāmas izplatīšanu

1.1.2007.

065/2005

29.4.2005.

15.9.2005.

OV L Nr. 239, 50. lpp.,

pielikums Nr. 46, 31. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīva 2004/39/EK, (2004. gada 21. aprīlis) kas attiecas uz finanšu instrumentu tirgiem un ar ko groza Padomes Direktīvas 85/611/EEK un 93/6/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/12/EK un atceļ Padomes Direktīvu 93/22/EEK

1.8.2007.

070/2005

29.4.2005.

15.9.2005.

OV L Nr. 239, 61. lpp.,

pielikums Nr. 46, 37. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/25/EK par pārņemšanas piedāvājumiem

1.8.2007.

102/2005

8.7.2005.

24.11.2005.

OV L Nr. 306, 34. lpp.,

pielikums Nr. 60, 21. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2001. gada 27. septembra Direktīva 2001/77/EK par tādas elektroenerģijas pielietojuma veicināšanu iekšējā elektrības tirgū, kas ražota, izmantojot neizsīkstošos enerģijas avotus

1.9.2006.

105/2005

8.7.2005.

24.11.2005.

OV L Nr. 306, 41. lpp.,

pielikums Nr. 60, 26. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 17. novembra Direktīva 2003/98/EK par valsts sektora informācijas atkalizmantošanu

1.9.2006.

120/2005

30.9.2005.

22.12.2005.

OV L Nr. 339, 26. lpp.,

pielikums Nr. 66, 15. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15.  decembra Direktīva 2004/109/EK par atklātības prasību saskaņošanu attiecībā uz informāciju par emitentiem, kuru vērtspapīrus atļauts tirgot regulētā tirgū, un par grozījumiem Direktīvā 2001/34/EK

1.6.2007.

146/2005

2.12.2005.

23.2.2006.

OV L Nr. 53, 43. lpp.,

pielikums Nr. 10, 17. lpp.

Komisijas 2003. gada 11. novembra Lēmums 2003/796/EK, ar ko izveido Eiropas Elektroenerģijas un gāzes regulatoru grupu

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Regula (EK) Nr. 1228/2003 par nosacījumiem attiecībā uz pieeju tīklam elektroenerģijas pārrobežu tirdzniecībā

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/55/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz dabasgāzes iekšējo tirgu un par Direktīvas 98/30/EK atcelšanu

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. jūnija Direktīva 2003/54/EK par kopīgiem noteikumiem attiecībā uz elektroenerģijas iekšējo tirgu un par Direktīvas 96/92/EK atcelšanu

1.6.2007.

152/2005

2.12.2005.

23.2.2006.

OV L Nr. 53, 53. lpp.,

pielikums Nr. 10, 24. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Direktīva 2004/36/EK par Kopienas lidostas izmantojošo trešo valstu gaisa kuģu drošību

1.3.2007.

003/2006

27.1.2006.

30.3.2006.

OV L Nr. 92, 22. lpp.,

pielikums Nr. 17, 4. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 15. decembra Direktīva 2004/108/EK par to, kā tuvināt dalībvalstu tiesību aktus, kas attiecas uz elektromagnētisko savietojamību, un par Direktīvas 89/336/EEK atcelšanu

1.3.2007.

010/2006

27.1.2006.

30.3.2006.

OV L Nr. 92, 32. lpp.,

pielikums Nr. 17, 11. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/54/EK par minimālajām drošības prasībām Eiropas ceļu tīkla tuneļiem

1.12.2006.

017/2006

27.1.2006.

30.3.2006.

OV L Nr. 92, 46. lpp.,

pielikums Nr. 17, 22. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Lēmums Nr. 854/2005/EK, ar ko izveido daudzgadīgu Kopienas programmu interneta un jaunu tiešsaistes tehnoloģiju drošākas izmantošanas veicināšanai

16.5.2006.

034/2006

10.3.2006.

1.6.2006.

OV L Nr. 147, 51. lpp.,

pielikums Nr. 28, 20. lpp.

Komisijas 2005. gada 10. jūnija Regula (EK) Nr. 884/2005, ar kuru nosaka procedūras Komisijas pārbaužu veikšanai jūras satiksmes drošības jomā

1.4.2007.

041/2006

10.3.2006.

1.6.2006.

OV L Nr. 147, 64. lpp.,

pielikums Nr. 28, 28. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 21. aprīļa Lēmums 2004/387/EK par Viseiropas elektroniskās pārvaldības pakalpojumu savietojamības nodrošināšanu valsts pārvaldes iestādēm, uzņēmumiem un pilsoņiem (IDABC)

8.6.2006.

051/2006

28.4.2006.

29.6.2006.

OV L Nr. 175, 101. lpp.,

pielikums Nr. 34, 13. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1158/2005, ar ko groza Padomes Regulu (EK) Nr. 1165/98 par īstermiņa statistiku

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 6. jūlija Regula (EK) Nr. 1161/2005 par ceturkšņa nefinanšu kontu apkopošanu pa institucionāliem sektoriem

1.1.2007.

059/2006

2.6.2006.

7.9.2006.

OV L Nr. 245, 5. lpp.,

pielikums Nr. 44, 5. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 16. novembra Direktīva 2005/68/EK par pārapdrošināšanu un Padomes Direktīvu 73/239/EEK un 92/49/EEK grozījumiem, kā arī Direktīvu 98/78/EK un 2002/83/EK grozījumiem

1.6.2007.

064/2006

2.6.2006.

7.9.2006.

OV L Nr. 245, 13. lpp.,

pielikums Nr. 44, 11. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 15. jūlija Direktīva 2003/59/EK par dažu kravu vai pasažieru pārvadāšanai paredzētu autotransporta līdzekļu vadītāju sākotnējās kvalifikācijas iegūšanu un periodisku apmācību, par Padomes Regulas (EEK) Nr. 3820/85 un Padomes Direktīvas 91/439/EEK grozīšanu un Padomes Direktīvas 76/914/EEK atcelšanu

1.6.2007.

065/2006

2.6.2006.

7.9.2006.

OV L Nr. 245, 16. lpp.,

pielikums Nr. 44, 13. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/65/EK par ostu aizsardzības pastiprināšanu

1.4.2007.

067/2006

2.6.2006.

7.9.2006.

OV L Nr. 245, 18. lpp.,

pielikums Nr. 44, 15. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 549/2004, ar ko nosaka pamatu Eiropas vienotās gaisa telpas izveidošanai

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 550/2004 par aeronavigācijas pakalpojumu sniegšanu vienotajā Eiropas gaisa telpā

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 551/2004 par gaisa telpas organizāciju un izmantošanu vienotajā Eiropas gaisa telpā

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 10. marta Regula (EK) Nr. 552/2004 par Eiropas gaisa satiksmes pārvaldības tīkla savietojamību

1.2.2007.

068/2006

2.6.2006.

7.9.2006.

OV L Nr. 245, 22. lpp.,

pielikums Nr. 44, 18. lpp.

Komisijas 2005. gada 7. septembra Direktīva 2005/51/EK, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK XX pielikumu un Direktīvas 2004/18/EK VIII pielikumu par iepirkumu

Komisijas 2005. gada 7. septembra Regula (EK) Nr. 1564/2005, ar ko izveido standarta veidlapas paziņojumu publicēšanai iepirkuma procedūru ietvaros, ievērojot Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/17/EK un 2004/18/EK

Komisijas 2005. gada 7. janvāra Lēmums 2005/15/EK par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2004/17/EK, ar ko koordinē līgumu piešķiršanas procedūras ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarē, 30. pantā paredzētās procedūras piemērošanas noteikumiem

Komisijas 2004. gada 28. oktobra Regula (EK) Nr. 1874/2004, ar ko groza Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/17/EK un 2004/18/EK attiecībā uz piemērojamām robežvērtībām līgumu piešķiršanas procedūru jomā

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/17/EK, ar ko koordinē iepirkuma procedūras, kuras piemēro subjekti, kas darbojas ūdensapgādes, enerģētikas, transporta un pasta pakalpojumu nozarēs

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 31. marta Direktīva 2004/18/EK par to, kā koordinēt būvdarbu valsts līgumu, piegādes valsts līgumu un pakalpojumu valsts līgumu slēgšanas tiesību piešķiršanas procedūru

18.4.2007.

081/2006

7.7.2006.

19.10.2006.

OV L Nr. 289, 12. lpp.,

pielikums Nr. 52, 11. lpp.

Komisijas 2005. gada 30. septembra Direktīva 2005/61/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2002/98/EK attiecībā uz izsekojamības prasībām un nopietnu blakņu un nevēlamu notikumu paziņošanu

Komisijas 2005. gada 30. septembra Direktīva 2005/62/EK par Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvas 2002/98/EK piemērošanu attiecībā uz Kopienas standartiem un specifikācijām, kas attiecas uz asins sagatavotāju kvalitātes sistēmu

1.2.2007.

086/2006

7.7.2006.

19.10.2006.

OV L Nr. 289, 21. lpp.,

pielikums Nr. 52, 17. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 11. maija Direktīva 2005/14/EK, ar ko groza Padomes Direktīvas 72/166/EEK, 84/5/EEK, 88/357/EEK un 90/232/EEK un Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2000/26/EK attiecībā uz civiltiesiskās atbildības apdrošināšanu saistībā ar mehānisko transportlīdzekļu lietošanu

1.3.2008.

087/2006

7.7.2006.

19.10.2006.

OV L Nr. 289, 23. lpp.,

pielikums Nr. 52, 19. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/60/EK par to, lai nepieļautu finanšu sistēmas izmantošanu nelikumīgi iegūtu līdzekļu legalizēšanai un teroristu finansēšanai

1.4.2007.

088/2006

7.7.2006.

19.10.2006.

OV L Nr. 289, 26. lpp.,

pielikums Nr. 52, 21. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 3. jūnija Direktīva 2003/41/EK par papildpensijas kapitāla uzkrāšanas institūciju darbību un uzraudzību

12.4.2007.

092/2006

7.7.2006.

19.10.2006.

OV L Nr. 289, 33. lpp.,

pielikums Nr. 52, 26. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Regula (EK) Nr. 2006/2004 par sadarbību starp valstu iestādēm, kas atbildīgas par tiesību aktu īstenošanu patērētāju tiesību aizsardzības jomā

1.6.2007.

124/2006

22.9.2006.

30.11.2006.

OV L Nr. 333, 53. lpp.,

pielikums Nr. 60, 40. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 29. aprīļa Direktīva 2004/40/EK par minimālajām drošības un veselības aizsardzības prasībām attiecībā uz darba ņēmēju pakļaušanu riskam, ko rada fizikāli faktori (elektromagnētiskie lauki) (18. atsevišķā direktīva Direktīvas 89/391/EEK 16. panta 1. punkta nozīmē)

1.6.2007.

127/2006

22.9.2006.

30.11.2006.

OV L Nr. 333, 59. lpp.,

pielikums Nr. 60, 43. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2005. gada 26. oktobra Direktīva 2005/56/EK par kapitālsabiedrību pārrobežu apvienošanos

1.6.2007.

136/2006

27.10.2006.

21.12.2006.

OV L Nr. 366, 79. lpp.,

pielikums Nr. 64, 8. lpp.

Komisijas 2006. gada 2. maija Regula (EK) Nr. 676/2006, ar ko groza Komisijas Regulu (EK) Nr. 1980/2003, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Regulu (EK) Nr. 1177/2003 attiecībā uz Kopienas statistiku par ienākumiem un dzīves apstākļiem (EU-SILC) attiecībā uz definīcijām un atjauninātām definīcijām

Komisijas 2006. gada 5. maija Regula (EK) Nr. 698/2006, ar ko īsteno Padomes Regulu (EK) Nr. 530/1999 par strukturālās statistikas, kas attiecas uz darbaspēka izmaksām un izpeļņu, kvalitātes izvērtēšanu

Padomes 2006. gada 25. aprīļa Regula (EK) Nr. 701/2006, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus Regulas (EK) Nr. 2494/95 īstenošanai attiecībā uz cenu apkopošanas laika pārklājumu saskaņotajam patēriņa cenu indeksam

1.6.2007.

150/2006

8.12.2006.

29.3.2007.

OV L Nr. 89, 21. lpp.,

pielikums Nr. 15, 17. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2003. gada 26. maija Direktīva 2003/33/EK par dalībvalstu normatīvo un administratīvo aktu tuvināšanu attiecībā uz tabakas izstrādājumu reklāmu un ar to saistīto sponsordarbību

1.10.2007.

151/2006

8.12.2006.

29.3.2007.

OV L Nr. 89, 22. lpp.,

pielikums Nr. 15, 18. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 11. februāra Direktīva 2004/8/EK par tādas koģenerācijas veicināšanu, kas balstīta uz lietderīgā siltuma pieprasījumu iekšējā enerģijas tirgū, un ar kuru groza Direktīvu 92/42/EEK

1.10.2007.

153/2006

8.12.2006.

29.3.2007.

OV L Nr. 89, 25. lpp.,

pielikums Nr. 15, 20. lpp.

Padomes 2006. gada 25. septembra Regula (EK) Nr. 1419/2006, ar kuru atceļ Regulu (EEK) Nr. 4056/86, ar ko paredz sīki izstrādātus noteikumus par to, kā Līguma 85. un 86. pantu piemērot attiecībā uz jūras transportu, un ar kuru groza Regulu (EK) Nr. 1/2003 attiecībā uz tās darbības jomas paplašināšanu, iekļaujot kabotāžas un starptautisko līgumreisu kuģu pakalpojumus

1.8.2007.

154/2006

8.12.2006.

29.3.2007.

OV L Nr. 89, 27. lpp.,

pielikums Nr. 15, 22. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Regula (EK) Nr. 561/2006, ar ko paredz dažu sociālās jomas tiesību aktu saskaņošanu saistībā ar autotransportu, groza Padomes Regulu (EEK) Nr. 3821/85 un Padomes Regulu (EK) Nr. 2135/98 un atceļ Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85

Eiropas Parlamenta un Padomes 2006. gada 15. marta Direktīva 2006/22/EK par minimālajiem nosacījumiem Padomes Regulu (EEK) Nr. 3820/85 un Nr. 3821/85 īstenošanai saistībā ar sociālās jomas tiesību aktiem attiecībā uz darbībām autotransporta jomā un par Padomes Direktīvas 88/599/EEK atcelšanu

1.5.2008.

021/2007

27.4.2007.

9.8.2007.

OV L Nr. 209, 38. lpp.,

pielikums Nr. 38, 26. lpp.

Komisijas 2006. gada 10. augusta Direktīva 2006/73/EK, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību organizatoriskām prasībām un darbības nosacījumiem un jēdzienu definīcijām minētās direktīvas mērķiem

Komisijas 2006. gada 10. augusta Regula (EK) Nr. 1287/2006, ar ko īsteno Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2004/39/EK attiecībā uz ieguldījumu sabiedrību pienākumu vest uzskaiti, darījumu pārskatu sniegšanu, tirgus pārskatāmību, finanšu instrumentu pielaidi tirdzniecībai un šajā direktīvā definētajiem terminiem

1.6.2008.

023/2007

27.4.2007.

9.8.2007.

OV L Nr. 209, 42. lpp.,

pielikums Nr. 38, 28. lpp.

Komisijas 2006. gada 9. jūnija Regula (EK) Nr. 851/2006, ar ko nosaka dažādu pozīciju saturu iekļaušanai Padomes Regulas (EEK) Nr. 1108/70 I pielikumā norādītajās pārskatu veidlapās

1.7.2007.

050/2007

8.6.2007.

11.10.2007.

OV L Nr. 266, 8. lpp.,

pielikums Nr. 48, 6. lpp.

Komisijas 2006. gada 4. decembra Lēmums 2006/891/EK par noteikumiem, kā trešo valstu emitentiem jāizmanto atbilstīgi starptautiski pieņemtiem grāmatvedības standartiem sagatavota informācija

1.3.2008.

143/2007

26.10.2007.

10.4.2008.

OV L Nr. 100, 84. lpp.,

pielikums Nr. 19, 85. lpp.

Eiropas Parlamenta un Padomes 2007. gada 27. jūnija Regula (EK) Nr. 717/2007 par viesabonēšanu publiskajos mobilo telefonsakaru tīklos Kopienā un grozījumiem Direktīvā 2002/21/EK

22.12.2007.

146/2007

26.10.2007.

10.4.2008.

OV L Nr. 100, 92. lpp.,

pielikums Nr. 19, 90. lpp.

Eiropas parlamenta un Padomes 2003. gada 13. oktobra Direktīva 2003/87/EK, ar kuru nosaka sistēmu siltumnīcas efektu izraisošo gāzu emisijas kvotu tirdzniecībai Kopienā un groza Padomes Direktīvu 96/61/EK

Komisijas 2006. gada 13. novembra Lēmums 2006/780/EK par izvairīšanos no siltumnīcefekta gāzu emisiju samazinājumu divkāršas uzskaites saskaņā ar Kopienas emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu attiecībā uz Kioto protokola projektu aktivitātēm saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

Komisijas 2004. gada 29. janvāra Lēmums 2004/156/EK, ar ko nosaka pamatnostādnes siltumnīcefekta gāzu emisiju monitoringam un ziņošanai par tām saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK

Komisijas 2004. gada 21. decembra Regula (EK) Nr. 2216/2004 par standartizētu un drošu reģistru sistēmu saskaņā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 2003/87/EK un Eiropas Parlamenta un Padomes Lēmumu 280/2004/EK

Eiropas Parlamenta un Padomes 2004. gada 27. oktobra Direktīva 2004/101/EK, ar ko groza Direktīvu 2003/87/EK, ar kuru izveido siltumnīcefekta gāzu emisijas kvotu tirdzniecības sistēmu Kopienā, ņemot vērā Kioto Protokola projekta mehānismus

29.12.2007.

---

V Atzinumi

PROCEDŪRAS, KAS SAISTĪTAS AR KONKURENCES POLITIKAS ĪSTENOŠANU

Komisija

| 25.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 244/19 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 244/19

---

Francijas valdības paziņojums saistībā ar Eiropas Parlamenta un Padomes Direktīvu 94/22/EK par atļauju piešķiršanas un izmantošanas noteikumiem ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei (1)

Paziņojums par pieteikumiem ekskluzīvas atļaujas (tā sauktās “Permis du Languedoc” un “Permis des Plaines du Languedoc”) saņemšanai, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu raktuvju izpēti

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 244/06)

Ar 2007. gada 19. aprīļa pieteikumu, kas labots 2008. gada 16. maijā, uzņēmums “Languedoc Petroleum Development Ltd”, kura juridiskā adrese ir Wembley Point, 1 Harrow Road, Wembley, Middlesex HA9 6DE (Apvienotā Karaliste), lūdza piešķirt uz pieciem gadiem ekskluzīvu atļauju “Permis du Languedoc”, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti aptuveni 2 348 kvadrātkilometru platībā, kas ir daļa no Odas [Aude] un Ero [Hérault] departamenta teritorijas.

Ar 2008. gada 28. janvāra pieteikumu uzņēmums “Lundin International SA”, kura juridiskā adrese ir Maclaunay, F-51210 Montmirail, lūdza piešķirt uz pieciem gadiem ekskluzīvu atļauju, tā saukto “Permis des Plaines du Languedoc”, lai veiktu šķidro vai gāzveida ogļūdeņražu izpēti tajā pašā platībā kā minēts “Permis du Languedoc” atļaujas pieteikumā.

Šīm atļaujām atbilstīgās teritorijas perimetru veido meridiāni un paralēles, kas secīgi savieno punktus, kuru ģeogrāfiskās koordinātas (grādos) noteiktas turpmāk tabulā, par sākumpunktu ņemot Parīzes meridiānu.

| Punkts | Austrumu garums | Ziemeļu platums |
| --- | --- | --- |
| A | 1,30 | 48,40 |
| B | 0,90 | 48,40 |
| C | 0,90 | 48,30 |
| D | 0,60 | 48,30 |
| E | 0,60 | 48,20 |
| F | 0,40 | 48,20 |
| G | 0,40 | 47,90 |

Punkts

Austrumu garums

Ziemeļu platums

A

1,30

48,40

B

0,90

48,40

C

0,90

48,30

D

0,60

48,30

E

0,60

48,20

F

0,40

48,20

G

0,40

47,90

Punkts H: ziemeļu paralēles 47° 90′ un Vidusjūras krasta līnijas krustošanas punkts.

Punkts I: austrumu meridiāna 1° 30′ un Vidusjūras krasta līnijas krustošanas punkts.

Punkts H līdz I: Vidusjūras krasta līnija.

Pieteikumu iesniegšana un atļaujas piešķiršanas kritēriji

Sākotnējā pieteikuma un konkurējošo pieteikumu iesniedzējiem ir jāatbilst prasībām atļaujas saņemšanai, kas noteiktas 4. un 5. pantā 2006. gada 2. jūnija Dekrētā Nr. 2006-648 par kalnrūpniecības atļaujām un uzglabāšanas tiesībām pazemē (Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis [Journal officiel de la République française], 3.6.2006.).

Ieinteresētie uzņēmumi deviņdesmit dienu laikā no šā paziņojuma publicēšanas dienas var iesniegt konkurējošu pieteikumu saskaņā ar procedūru, kas īsumā aprakstīta “Paziņojumā par kalnrūpniecības atļauju saņemšanu ogļūdeņražu meklēšanai, izpētei un ieguvei Francijā”, kurš 1994. gada 30. decembrī publicēts Eiropas Kopienu Oficiālā Vēstneša C sērijas 374. numura 11. lpp., un kas noteikta Dekrētā Nr. 2006-648 par kalnrūpniecības atļaujām un uzglabāšanas tiesībām pazemē. Konkurējošie pieteikumi jānosūta kalnrūpniecības lietu ministram uz turpmāk norādīto adresi.

Lēmumus attiecībā uz sākotnējo pieteikumu un konkurējošajiem pieteikumiem pieņem saskaņā ar iepriekš minētā dekrēta 6. pantā noteiktajiem kritērijiem kalnrūpniecības atļauju piešķiršanai vēlākais līdz 2009. gada 1. oktobrim.

Nosacījumi un prasības attiecībā uz darbības veikšanu un tās pārtraukšanu

Pieteikumu iesniedzēji sīkāku informāciju var iegūt, iepazīstoties ar Kalnrūpniecības kodeksa 79. un 79.1. pantu un 2006. gada 2. jūnija Dekrētu Nr. 2006-649 par kalnrūpniecības un apakšzemes darbiem un raktuvju un apakšzemes krātuvju pārvaldi (Francijas Republikas Oficiālais Vēstnesis [Journal officiel de la République française], 2006. gada 3. jūnijs).

Papildu informāciju var saņemt šādā iestādē: Ministère de l'écologie, de l'énergie, de l'aménagement du territoire et du développement durable (direction générale de l'énergie et du climat, direction de l'énergie, SD2, bureau exploration et production des hydrocarbures), 41, boulevard Vincent Auriol, F-75703 Paris Cedex 13 (tālrunis: ((33) 144 97 23 02, fakss: (33) 144 97 05 70].

Ar iepriekš minētajiem tiesību un administratīvajiem aktiem var iepazīties Légifrance tīmekļa vietnē

http://www.legifrance.gouv.fr.

---

(1)  OV L 164, 30.6.1994., 3. lpp.

---

| 25.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 244/21 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 244/21

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 244/07)

| 1. | Komisija 2008. gada 12. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Life Assurance Holding Corporation Limited (“LAHC”, Apvienotā Karaliste), ko kontrolē uzņēmums Swiss Reinsurance Company (“Swiss Re”, Šveice), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Barclays Life Assurance Company Limited un tā vienīgo meitasuzņēmumu BLAC Limited (“Barclays Life”, Apvienotā Karaliste), iegādājoties to akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 12. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot Padomes Regulas (EK) Nr. 139/2004 (1) 4. pantu, kuras rezultātā uzņēmums Life Assurance Holding Corporation Limited (“LAHC”, Apvienotā Karaliste), ko kontrolē uzņēmums Swiss Reinsurance Company (“Swiss Re”, Šveice), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta nozīmē iegūst pilnu kontroli pār uzņēmumu Barclays Life Assurance Company Limited un tā vienīgo meitasuzņēmumu BLAC Limited (“Barclays Life”, Apvienotā Karaliste), iegādājoties to akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | uzņēmums LAHC: dzīvības apdrošināšanas specializācija un konsolidācija; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

uzņēmums LAHC: dzīvības apdrošināšanas specializācija un konsolidācija;

| — | uzņēmums Swiss Re:pārapdrošināšana visā pasaulē, dzīvības apdrošināšana un apdrošināšana, kas nav dzīvības apdrošināšana; |
| --- | --- |

—

uzņēmums Swiss Re:pārapdrošināšana visā pasaulē, dzīvības apdrošināšana un apdrošināšana, kas nav dzīvības apdrošināšana;

| — | uzņēmums Barclays Life: dzīvības apdrošināšana Apvienotajā Karalistē. Barclays Life nodarbojas arī ar uzņēmējdarbību pensiju/pabalstu jomā. |
| --- | --- |

—

uzņēmums Barclays Life: dzīvības apdrošināšana Apvienotajā Karalistē. Barclays Life nodarbojas arī ar uzņēmējdarbību pensiju/pabalstu jomā.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija aicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (faksa numurs: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5321 — LAHC/Barclays Life uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

| 25.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 244/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 244/22

---

Iepriekšējs paziņojums par koncentrāciju

(Lieta COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV)

Lieta, kas pretendē uz vienkāršotu procedūru

(Dokuments attiecas uz EEZ)

(2008/C 244/08)

| 1. | Komisija 2008. gada 15. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi Fortis SA/NV un Fortis NV (kopā “Fortis”, Beļģija), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding B.V. (Nīderlande), iegādājoties akcijas. |
| --- | --- |

1.

Komisija 2008. gada 15. septembrī saņēma paziņojumu par ierosinātu koncentrāciju, ievērojot 4. pantu Padomes Regulā (EK) Nr. 139/2004 (1), kuras rezultātā uzņēmumi Fortis SA/NV un Fortis NV (kopā “Fortis”, Beļģija), minētās Padomes regulas 3. panta 1. punkta b) apakšpunkta izpratnē iegūst kontroli pār visu uzņēmumu Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding B.V. (Nīderlande), iegādājoties akcijas.

| 2. | Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:






  — | Fortis: sniedz pakalpojumus banku un apdrošināšanas, izpirkuma nomas un faktūrkreditēšanas jomā; |
| --- | --- | --- |

2.

Attiecīgie uzņēmumi veic šādu uzņēmējdarbību:

—

Fortis: sniedz pakalpojumus banku un apdrošināšanas, izpirkuma nomas un faktūrkreditēšanas jomā;

| — | Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding B.V.: sniedz apdrošināšanas pakalpojumus. |
| --- | --- |

—

Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding B.V.: sniedz apdrošināšanas pakalpojumus.

| 3. | Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai. |
| --- | --- |

3.

Iepriekšējā pārbaudē Komisija konstatē, ka uz paziņoto darījumu, iespējams, attiecas Regulas (EK) Nr. 139/2004 darbības joma. Tomēr galīgais lēmums šajā jautājumā vēl netiek pieņemts. Ievērojot Komisijas paziņojumu par vienkāršotu procedūru noteiktu koncentrācijas procesu izskatīšanai saskaņā ar Padomes Regulu (EK) Nr. 139/2004 (2), jānorāda, ka šī lieta ir nododama izskatīšanai atbilstoši paziņojumā paredzētajai procedūrai.

| 4. | Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.
  Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV uz šādu adresi:





  European Commission |
| --- | --- |
| Directorate-General for Competition, |
| Merger Registry |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Komisija uzaicina ieinteresētās trešās personas iesniegt tai savus iespējamos novērojumus par ierosināto darbību.

Novērojumiem jānonāk Komisijā ne vēlāk kā 10 dienu laikā pēc šīs publikācijas datuma. Novērojumus Komisijai var nosūtīt pa faksu (fakss: (32-2) 296 43 01 vai 296 72 44) vai pa pastu ar atsauces numuru COMP/M.5285 — Fortis/Delta Lloyd ABN AMRO Verzekeringen Holding BV uz šādu adresi:

European Commission

Directorate-General for Competition,

Merger Registry

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  OV L 24, 29.1.2004., 1. lpp.

(2)  OV C 56, 5.3.2005., 32. lpp.

---

CITI AKTI

Komisija

| 25.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 244/23 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 244/23

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 6. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 510/2006 par lauksaimniecības produktu un pārtikas produktu ģeogrāfiskās izcelsmes norāžu un cilmes vietu nosaukumu aizsardzību

(2008/C 244/09)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 510/2006 7. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas (1).

KOPSAVILKUMS

PADOMES REGULA (EK) Nr. 510/2006

“ZNOJEMSKÉ PIVO”

EK Nr.: CZ-PGI-005/0376-14.10.2004

AĢIN ( X ) ACVN ( )

Šis kopsavilkums nosaka galvenos produkta specifikācijas elementus informācijas nolūkā.

1.   Atbildīgais departaments dalībvalstī:

| Nosaukums: | Úřad průmyslového vlastnictví |
| --- | --- |
| Adrese: | Antonína Čermáka 2a |
| CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč |

Nosaukums:

Úřad průmyslového vlastnictví

Adrese:

Antonína Čermáka 2a

CZ-160 68 Praha 6-Bubeneč

Tālrunis:

(420) 220 38 31 11

Fakss:

(420) 221 32 47 18

E-pasts:

posta@upv.cz

2.   Grupa:

| Nosaukums: | Starobrno, a. s. |
| --- | --- |
| Adrese: | Hlinky 160/12 |
| CZ-661 47 Brno |

Nosaukums:

Starobrno, a. s.

Adrese:

Hlinky 160/12

CZ-661 47 Brno

Tālrunis:

(420) 543 51 61 11

Fakss:

(420) 543 21 10 35

E-pasts:

starobrno@starobrno.cz

Sastāvs:

ražotāji/pārstrādātāji ( X ) citi ( )

Tas attiecas uz Regulas (EK) Nr. 510/2006 5. panta 1. punktā paredzēto izņēmumu, jo ģeogrāfiskajā apgabalā ir tikai viens ražotājs. Komisijas Regulas (EK) Nr. 1898/2006 2. panta prasības ir ievērotas, jo pieteikuma iesniedzējs ir vienīgais ražotājs konkrētajā ģeogrāfiskajā apgabalā un alu “Znojemské pivo” ražo konkrētajā teritorijā saskaņā ar turpmāk aprakstīto metodi, izmantojot vietējos ūdens resursus un izejvielas, kurām piemīt norādītā kvalitāte un īpašības, kas piešķir alum “Znojemské pivo” tā savdabību un atšķir to no alus, kuru ražo apkārtējos apgabalos. Ražojuma oriģinalitāte pamatojas uz daudzu gadsimtu ilgu pilsētnieku alus korporatīvās ražošanas tradīciju minētajā teritorijā. Nosaukums“Znojmo alus” (“Znojemské pivo”) tradicionāli ir saistīts vienīgi ar minēto ģeogrāfisko apgabalu.

3.   Produkta veids:

2.1. grupa — alus

4.   Specifikācija:

(Regulas (EK) Nr. 510/2006 4. panta 2. punkta prasību kopsavilkums)

4.1.   Nosaukums: “Znojemské pivo”

4.2.   Apraksts: Galvenie ražotie “Znojemské pivo” alus veidi ir “izlejamais gaišais alus”(výčepní světlá), “izlejamais tumšais alus”(výčepní tmavá), “lāgera tipa alus”(ležáky).

Izejvielas, kas tiek izmantotas ražošanā:

iesals — izmantotais iesals tiek ražots no divkanšu vasaras miežiem; iesala īpašībām jāatbilst šādām vērtībām:

| Ekstrakts sausā iesalā | (svara %) | min. | 78,0 |
| --- | --- | --- | --- |
| Kolbaha indekss | (%) | | 38,0 ±3 |
| Diastāzes aktivitāte | (WK vienības) | min. | 220 |
| Faktiskais atšķaidījums | (%) | maks. | 82 |
| Drupanums | (%) | min. | 80,0 |

Ekstrakts sausā iesalā

(svara %)

min.

78,0

Kolbaha indekss

(%)

38,0 ±3

Diastāzes aktivitāte

(WK vienības)

min.

220

Faktiskais atšķaidījums

(%)

maks.

82

Drupanums

(%)

min.

80,0

ūdens — izmantoto ūdeni iegūst no pašvaldības dzeramā ūdens tīkla;

apiņi — miltu vai ekstrakta veidā izmantotās šķirnes ir Žatecas vidēji agrais sarkanais apinis un apinis “Magnum Hallertau”, kas piešķir alum “Znojemské pivo” tā maigo rūgtumu.

Alus veidu īpašības

Izlejamais gaišais alus:

blīvums (ekstrakta %): 8–10 %;

alkohola saturs (tilp. %): 3,2–4,0;

rūgtās vielas (EBC vienības): 17–25;

krāsa (EBC vienības): 8–12;

CO2 saturs (mg/l): 4,8–5,5;

labi fermentēts vieglais alus, kas ir maigi rūgtens ar apiņu aromātu un jauku putu cepurīti, harmonisku garšu un vidēji stiprs.

Izlejamais tumšais alus:

blīvums (ekstrakta %): 9–10 %;

alkohola saturs (tilp. %): 3,8–4,0;

rūgtās vielas (EBC vienības): 18–25;

krāsa (EBC vienības): 35–90;

CO2 saturs (mg/l): 4,4–5,5

tumšais alus tumšsarkanā krāsā ar maz izteiktu rūgtumu, patīkamu, karamelizētu apiņu garšu un aromātu un vidēji stiprs.

Lāgera tipa alus:

blīvums (ekstrakta %): 11–12 %;

alkohola saturs (tilp. %): 4,5–5,0;

rūgtās vielas (EBC vienības): 23–30;

krāsa (vienības): 11–14;

CO2 saturs(mg/l): 4,4–5,5;

vidēji fermentēts alus ar sabalansētu garšu, vidēji rūgts vai ar izteiktāku rūgtumu, ar skaidri izteiktu aromātu un līdzsvarotu garšas kvalitāti, vidēji blīvs, stiprs un ar jauku putu cepurīti.

4.3.   Ģeogrāfiskais apgabals: Znojmo rajons

4.4.   Izcelsmes apliecinājums: Ražotājs reģistrē visu izejvielu piegādātājus un galaproduktu pircējus. Tas ievieš kontroles sistēmu ražošanas laikā. Brno Valsts lauksaimniecības un pārtikas inspekcijas birojs (Státní zemědělská a potravinářská inspekce) veic pārbaudi ražošanas laikā un specifikācijas pārbaudi. Atbilstīgi likumam ražotāja dati tiek norādīti uz katra produkta. Apiņu pētniecības institūts (Výzkumný ústav chmelařský), kas atrodas Žatecā, regulāri kontrolē Čehijas apiņu izcelsmi un pārbauda šķirņu tīrību.

4.5.   Ražošanas metode: Alus “Znojemské pivo” ražošanā izmanto trīs galvenās izejvielas: iesalu, kura kvalitāte atbilst iepriekš norādītajām īpašībām un kuru ražo no divkanšu vasaras miežiem, apiņu šķirnes “Žatecas vidēji agrais sarkanais apinis” un “Magnum Hallertau” un ūdeni bez papildu apstrādes, ko iegūst no pašvaldības dzeramā ūdens tīkla. Alus ražošana sākas alus darītavas telpā, kurā vispirms iesals tiek sasmalcināts un sajaukts ar ūdeni. Pēc tam šajā telpā tiek veikts klasisks divu posmu novārījuma sagatavošanas process, kas ļauj sasniegt optimālo temperatūru iesala vielu ekstrakcijai. Visnozīmīgākais tehnoloģiskais posms ir misas bez apiņiem (ar ūdeni sajaukts iesala ekstrakts) un apiņu vārīšana. Galaproduktu sauc misa ar apiņiem. Misa ar apiņiem tiek filtrēta un atdzesēta, un fermentācija var sākties. Znojmo pilsētā pirmā fermentācija notiek klasiskā tvertnē, kurā atrodas atdzesēta misa ar apiņiem, kam tiek pievienots raugs. Pirmā fermentācija notiek atvērtās tvertnēs un ilgst aptuveni septiņas dienas. Rauga iedarbībā iesala cukurs transformējas alkoholā, un kā blakusprodukts atbrīvojas CO2. Izmantotais alus raugs pieder Saccharomyces cerevisiae uvarum ģintij un ir zemās fermentācijas raugs. Pirmās fermentācijas beigās tvertne ir atdzesēta, raugs atrodas tās apakšā (no kurienes radies zemās fermentācijas termins), un “jaunalus” tiek pārsūknēts uzglabāšanas tvertnē, kur notiek nogatavināšana. Alus nogatavināšana ilgst no 30 līdz 90 dienām atkarībā no alus veida; procesa gaitā galvenais ir saglabāt zemu temperatūru (aptuveni 2 °C). Alus nogatavināšanas mērķis ir iegūt optimālas organoleptiskās īpašības, sasniegt piesātinājumu ar ogļskābo gāzi un dzidrināt. Pirms alus pārliešanas tādos transportēšanas iepakojumos kā mucās vai pudelēs raugs ir jāatdala no jaunalus, izmantojot filtrēšanu. Pēc tam alus tiek stabilizēts un pasterizēts, lai palielinātu tā koloidālās un mikrobioloģiskās saglabāšanas ilgumu. Alus nogatavināšanu pabeidz uzglabāšanas tvertnēs Znojmo pilsētas vēsturiskajos pagrabos. Alu iepilda mucu vai pudeļu iepildīšanas iekārtās un pēc tam piegādā klientam.

4.6.   Saikne: Pirmā norāde, kas liecina par alus darīšanu Znojmo pilsētā, parādās 1278. gadā. Grāmatā ar nosaukumu “Losung”, kas attiecas uz karaļa Čārlza IV (1363. gads) laiku, ir sniegts māju un pilsētnieku saraksts, kuriem ir tiesības darīt alu, un viņu vidū alus darīšanas meistars Hostan (kura vārds ir kļuvis par alus un Znojmo pilsētas alus darītavas simbolu). 1629. gadā pilsētā ir divas neatkarīgas pilsētnieku korporatīvās alus darītavas. 1924. gadā abas šīs alus darītavas apvienojas, un Znojmo pilsēta kļūst par alus darīšanas centru Dijes upes lejtecē. 1993. gadā sabiedrība “HOSTAN, s.r.o.” pēc tās privatizācijas atjauno pilsētnieku alus ražošanas tradīciju. 2002. gadā, šai sabiedrībai apvienojoties ar sabiedrību “STAROBRNO, a.s.”, izveidojas atklātā akciju sabiedrība “STAROBRNO, a.s.”, kas turpina tradicionālā alus “Znojemské pivo” ražošanu, tādējādi Znojmo pilsētā alus darīšana ir minēta kopš trīspadsmitā gadsimta.

“Znojemské pivo” ražo minētajā apgabalā saskaņā ar metodi, kura aprakstīta iepriekš, izmantojot vietējos ūdens resursus un izejvielas, kam piemīt norādītā kvalitāte un īpašības un kas alum piešķir tā savdabību. Ražošanas oriģinalitāte pamatojas uz daudzu gadsimtu ilgu pilsētnieku alus korporatīvās ražošanas tradīciju šajā teritorijā.

1997. un 1998. gadā “Znojemské pivo” alus šķirnes tiek atzītas trijās no četrām kategorijām sacensībās Čehijas Republikas visprestižākajos konkursos, kurus organizē PIVEX gadatirgū. Konkursā “Cena českých sládků” (“Čehijas alus darīšanas meistaru balva”) alus “Znojemské pivo 12 % Premium — světlý ležák” tiek uzskatīts par trešo labāko alu 1997. gadā.

Gadatirgū PIVEX 1999. gadā “Znojemské pivo” iegūst pirmo vietu par savu alu “12 % Hostan Premium” un otro vietu par alu “10 % Hostan Granát”. Alus “Znojemské pivo 11 % Hradní — světlý ležák” izcīna pirmo vietu konkursā “Cena českých sládků”. 2000. gadā “Znojemské pivo” iegūst pirmo vietu konkursā “Naše pivko” (“Mūsu alutiņi”), kuru sāk rīkot žurnāla “Pivní kurýr” (Alus kurjers) redakcija. 2001. gads līdz šim brīdim ir vislabvēlīgākais gads alum “Znojemské pivo” — tas saglabā savu pirmo vietu konkursā “Naše pivko”, turpretī alus “Hostan — Naše pivko” gūst panākumus izlejamo alu kategorijā konkursā “České pivo” (“Čehijas alus”), kas ir visprestižākais konkurss Čehijas Republikā, un tajā pašā konkursā alus “Znojemské pivo Hostan — Hradní” tiek atzīts par trešo labāko alu lāgera tipa alus kategorijā un iegūst otro vietu konkursā “Cena českých sládků”. 2003. un 2004. gadā “Znojemské pivo Hostan — Naše pivko” tiek piešķirts konkursa “Zlatý pohár PIVEX” (“PIVEX zelta kauss”) “kvalitātes sertifikāts”.

Neatkarīgi no preču zīmes, ar kuru alus tiek izplatīts, patērētājs nešauboties atpazīst jebkādu no alus “Znojemské pivo” šķirnēm, kas tiek ražots vienīgi konkrētajā ģeogrāfiskajā apgabalā.

Cilmes vietas nosaukums “Znojemské pivo” ir reģistrēts 2002. gadā Čehijas Republikā ar numuru 186.

4.7.   Pārbaudes struktūra:

| Nosaukums: | Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně |
| --- | --- |
| Adrese: | Běhounská 10 |
| CZ-601 26 Brno |

Nosaukums:

Státní zemědělská a potravinářská inspekce, Inspektorát v Brně

Adrese:

Běhounská 10

CZ-601 26 Brno

Tālrunis:

(420) 542 42 67 02

Fakss:

(420) 542 42 67 17

E-pasts:

epodatelna@szpi.gov.cz

4.8.   Marķējums: —

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 12. lpp. .

---

| 25.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 244/27 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 244/27

---

Pieteikuma publikācija saskaņā ar 8. panta 2. punktu Padomes Regulā (EK) Nr. 509/2006 par lauksaimniecības produktiem un pārtikas produktiem kā garantētām tradicionālām īpatnībām

(2008/C 244/10)

Šī publikācija dod tiesības izteikt iebildumus pret pieteikumu atbilstīgi Padomes Regulas (EK) Nr. 509/2006 (1) 9. pantam. Komisijai jāsaņem paziņojumi par iebildumiem sešu mēnešu laikā no šīs publikācijas dienas.

PIETEIKUMS GARANTĒTA TRADICIONĀLĀS ĪPATNĪBAS PRODUKTA REĢISTRĀCIJAI

PADOMES REGULA (EK) Nr. 509/2006

“OLEJ RYDZOWY”

EK Nr. PL-STG-007-0049-28.12.2006

1.   Pieteikuma iesniedzēja nosaukums un adrese

| Nosaukums: | „SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,
  Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju,
  Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,
  Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu |
| --- | --- |
| Adrese: | Śmiłowo 16 |
| PL-64-500 Szamotuły |

Nosaukums:

„SemCo” S.G.N.i P. Krystyna Just,

Instytut Włókien Naturalnych — Tłocznia Oleju,

Krzysztof Gałkowski — Zakład Wytłaczania Oleju i Wyrób Kitu,

Zakład Doświadczalno-Dydaktyczny Uprawy Roli i Roślin w Gorzyniu

Adrese:

Śmiłowo 16

PL-64-500 Szamotuły

Tālr.:

(48-61) 292 04 02; (48-60) 313 75 17

E-pasts:

info@semco.pl

2.   Dalībvalsts vai trešā valsts

Polija

3.   Ražošanas specifikācija

3.1.   Reģistrējamais nosaukums: “Olej rydzowy”

3.2.   Norādīt, vai nosaukums:

| | ir specifisks pats par sevi |
| --- | --- |
| | norāda uz lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta īpatnību |

Image

ir specifisks pats par sevi

Image

norāda uz lauksaimniecības produkta vai pārtikas produkta īpatnību

“Olej rydzowy” iegūst no auga, ko sauc par idru un kas Polijā pazīstams ar dažādiem populāriem nosaukumiem, kā “rydz”, “rydzyk”, “ryżyk” vai retāk — “lennica”.

Atsevišķos Polijas reģionos izmanto tikai tautā iegājušos nosaukumu “rydz”, kurš cēlies no vārda rudmiese (lactarius deliciosus), ļoti izplatītas sēnes Polijas teritorijā. Patiešām, idras rūsganās sēklas atgādina šīs Polijā tik populārās sēnes krāsu. Tādēļ idras eļļai dots nosaukums “Olej rydzowy”, kas burtiskā tulkojumā uz latviešu valodu nozīmē “rudmieses eļļa”.

3.3.   Norādīt, vai nosaukuma rezervēšana pieprasīta saskaņā ar Regulas (EK) Nr. 509/2006 13. panta 2. punktu:

| | Reģistrācija ar nosaukuma rezervēšanu |
| --- | --- |
| | Reģistrācija bez nosaukuma rezervēšanas |

Image

Reģistrācija ar nosaukuma rezervēšanu

Image

Reģistrācija bez nosaukuma rezervēšanas

3.4.   Produkta veids: 1.5. grupa. Eļļas un tauki (sviests, margarīns, eļļa u.c.).

3.5.   Lauksaimniecības vai pārtikas produkta, kura nosaukums norādīts 3.1. punktā, apraksts: “Olej rydzowy” ir dzidra eļļa, gaiša, ar vieglām nogulsnēm apakšā. Šī eļļa ir rūsganā krāsā, un krāsas tonis var mainīties no zeltaini dzeltena līdz sarkanīgi brūnam, atkarībā no tā, vai ekstrakcijas procesā izmanto pavasara idru vai ziemas idru (Camelina sativa vai Camelina silvestris). Eļļas krāsa var mainīties arī atkarībā no temperatūras, kādā sēklas karsē. Idras eļļa padara izteiktāku sīpolu un savvaļas sinepju garšu un izplata specifisku, izteiktu smaržu.

“Olej rydzowy” fizikāli ķīmiskās īpašības ir šādas:

skābes skaitlis, mg KOH/g: nedrīkst pārsniegt 6

peroksīda skaitlis, aktīvā skābekļa miliekvivalentu daudzums uz vienu kilogramu eļļas: nedrīkst pārsniegt 6

joda skaitlis: no 140 līdz 160

eļļas cietināšanas temperatūra: no –15 °C līdz –18 °C

“Olej rydzowy” ir tā priekšrocība, ka šo eļļu var uzglabāt ļoti ilgu laiku atšķirībā no citām eļļām ar līdzīgu saturu, un tā uzrāda apmēram tādu pašu piesātināto un nepiesātināto taukskābju proporciju. Tas ir saistīts ar īpaši augstu tokoferola grupas (vitamīns E) dabisko antioksidantu līmeni, apmēram 550–1 100 mg uz vienu eļļas kilogramu.

Piesātināto taukskābju līmenis nav augsts un sastāda 10–11 %, kamēr nepiesātināto taukskābju līmenis sasniedz apmēram 90 %, no kuriem 36 % mononepiesātināto taukskābju un 50–60 % polinepiesātināto taukskābju.

3.6.   Produkta, kura nosaukums norādīts 3.1. punktā, ražošanas metodes apraksts:

1. posms

Kultūra un sēklu novākšana

Sēklas iegūst no divām dažādām idras varietātēm, proti, pavasara idras un ziemas idras. Tātad šos augus sēj vai nu rudenī, vai arī pavasarī atkarībā no paveida.

2. posms

Sēklu žāvēšana un attīrīšana

Žāvēšana jāuzsāk 6 stundu laikā pēc novākšanas. Sēklu žāvēšanu beidz, kad ūdens līmenis tajās sasniedz no 7 līdz 12 %.

Nākamais posms sēklu pārstrādes procesā ir attīrīšana. Netīrumu līmenim jābūt zemākam par 2 %.

3. posms

Sagatavošanās presēšanas procesam

Presēšanas procesa sagatavošanas posms ietver sevī sēklu saberšanu ar plakanas virsmas cilindru palīdzību, lai iegūtu pārslas.

4. posms

Sēklu karsēšana

Kad pārslas iegūtas, saplacinātās sēklas karsē katlā 38 °C temperatūrā.

5. posms

Presēšana

Lai iegūtu eļļu ar vēlamajām fizikāli–ķīmiskajām īpašībām, saplacināto sēklu presēšanai jānotiek presē, kas neizraisa mehānisku sasilšanu virs temperatūras 38 °C.

6. posms

Eļļas attīrīšana pēc ekstrakcijas

Idras eļļas attīrīšanu veic ar sedimentāciju, proti, mehāniskās nosēšanās spēju gravitācijas iespaidā, kuras laikā netīrumi nogulsnējas un nosēžas tovera dibenā. Lai sedimentētu idras eļļu, tai jāļauj nostāvēties 7–10 dienas istabas temperatūrā. Kad eļļa nogulsnējusies, virsējais slānis ir gatavs lietošanai.

Idras eļļai nepiemēro citas attīrīšanas metodes.

7. posms

Idras eļļas uzglabāšanas metodes

Eļļa tiek uzglabāta sausā un tumšā telpā, kur tai netiek klāt mitrums un gaisma, temperatūrā no 4 līdz 20 °C. Ja vēlas, lai produkts saglabātu savas īpašības, ir jāievēro uzglabāšanas noteikumi.

Rekomendācijas saistībā ar idras eļļas ekstrakciju.

Lai saglabātu idras eļļas īpašības, ražošanas procesa laikā aizliegts:

| — | karsēt sēklas temperatūrā virs 38 °C, |
| --- | --- |

—

karsēt sēklas temperatūrā virs 38 °C,

| — | izmantot preses, kas paaugstina masas temperatūru virs noteiktās 38 °C temperatūras robežas, |
| --- | --- |

—

izmantot preses, kas paaugstina masas temperatūru virs noteiktās 38 °C temperatūras robežas,

| — | presēšanas procesa laikā nepaaugstināt spiedienu virs 300 atmosfērām. |
| --- | --- |

—

presēšanas procesa laikā nepaaugstināt spiedienu virs 300 atmosfērām.

3.7.   Lauksaimniecības un pārtikas produkta īpašais raksturs: Idras eļļas īpašais raksturs izriet no šādām īpašībām:

tās garša un īpašā smarža

tās krāsa

tās fizikāli ķīmiskie komponenti

tās ilgais uzglabāšanas periods

Garša un smarža

Citu šāda veida produktu starpā idras eļļa izceļas ar savu vienreizējo garšu, kas izceļ sīpolu un savvaļas sinepju garšu, kā arī ar patīkamo, atturīgi tīro un specifisko smaržu.

Krāsa

“Olej rydzowy” ir rūsganā krāsā.

Fizikāli ķīmiskais sastāvs

“Olej rydzowy” savdabība izpaužas galvenokārt tās uzturvērtības īpašībās un bagātīgajā ķīmiskajā sastāvā. Eļļa satur daudzus dietoloģijā atzītus uzturvērtības komponentus, it īpaši polinepiesātinātās taukskābes (PUFA).

Polinepiesātināto taukskābju līmenis idras eļļā sasniedz no 50 līdz 60 %, no kurām nepiesātinātā taukskābe omega-3 ir no 35 līdz 40 %, un nepiesātinātā taukskābe omega-6 ir no15 līdz 20 %. Ņemot vērā šādu sastāvu, “Olej rydzowy” ir viens no visbagātākajiem augu avotiem, kura sastāvā ir omega-3.

Ilgs uzglabāšanas periods

Neraugoties uz diezgan augsto skābju līmeni, “Olej rydzowy” uzglabājas īpaši labi un to var lietot līdz pat sešiem mēnešiem pēc eļļas izgatavošanas laika, ja tiek ievēroti norādījumi par produkta uzglabāšanu. Idras eļļas ilgtermiņa uzglabāšana ir iespējama, pateicoties īpaši augstam tokoferola grupas (vitamīns E) dabisko antioksidantu līmenim, apmēram 550–1 100 mg uz vienu eļļas kilogramu. Te ir runa par vēl vienu šī produkta īpatnību.

3.8.   Lauksaimniecības un pārtikas produkta tradicionālais aspekts:

Izejvielas tradicionālais aspekts

Idras eļļa rodas no krustziešu (Cruciferae) dzimtes, Camelina ģints auga, kuram ir vairākas sugas. Ražošanā izmanto tikai divas idras sugas: pavasara idru (Camelina sativa) un ziemas idru (Camelina silvestris). Idra ir augs, kas zied dzeltenīgiem ziediem iegarenos ķekaros. Tās stublājs var sasniegt no 30 līdz 100 cm garumu. Idras augļi ir sīki, bumbierveidīgi pākstenīši (3–7 mm) ar apmēram 10 sīkām, iegarenām no 0,6 līdz 2,6 mm garām sēkliņām dzeltenbrūnā krāsā. Idru var audzēt vieglā un smilšainā augsnē.

Idras dzimtene ir Tuvie Austrumi. Saskaņā ar pētījumiem par idras kultūras vēsturi un idras eļļas iegūšanu pirmās ziņas par šī auga sēklām pašreizējās Polijas teritorijā atrodamas bronzas laikmetā pirms 3 000 gadu. Tās atrada arheoloģisko izrakumu laikā Strzegom Śląski (informācija iegūta no profesora F. Dembiński 1966. gadā publicētā raksta par eļļas augiem ar nosaukumu “Rośliny oleiste”). Profesors Marian Nowniński (botāniķis) savās publikācijās, kas veltītas idrai, tāpat pieminējis, ka šī auga sēklas atrastas arheoloģisko izrakumu laikā, kuru mērķis bijis atklāt protoslāvu tautu lužiciešu kultūru, kā arī izdaudzināto nocietināto pilsētu Biskupinu no VIII gadsimtā p.m.ē. — slavenāko arheoloģijas rezervātu Centrālajā Eiropā.

Bagātīgais idras nosaukumu klāsts tautas valodā, kas radies dažādu poļu valodas dialektu ietekmē, piemēram, “rydz”, “rydzyk”, “ryzyk”, “lennica”, liecina arī par šo sēklu tradicionālu izmantošanu daudzu gadsimtu garumā (kolektīvs pētījums profesora Anatol Listkowski vadībā ar nosaukumu “Szczegółowa uprawa roślin”, kas veltīts augu kultūrai, iznācis 1956. gadā).

Sena poļu tautas paruna “lepszy rydz niż nic” liecina par šī auga lielo popularitāti poļu sabiedrībā, un šīs parunas burtiskais tulkojums nozīmē “labāk idra nekā nekas”, kas nozīmē, ja nevar dabūt neko labāku, jāapmierinās ar to, kas ir (proti, ar visuresošo idru), un šī paruna ir ekvivalents latviešu sakāmvārdam “labāk zīle rokā nekā mednis kokā”.

Idra bija ļoti iecienīta arī tāpēc, ka šim augam nav nepieciešama bagātīga augsne un tam ir samērā īss veģetatīvais periods (no 70 līdz 100 dienām).

Pēc profesora Tadeusz Zając domām, šis augs līdz XIX gadsimtam dominēja ne pārāk auglīgā zemē. Idra toreiz bija labi pazīstams un izplatīts eļļas augs, kuru izmantoja “Olej rydzowy” ražošanai (raksts publicēts lauksaimniecības žurnālā “Magazyn Farmerski” 2006. gada jūlija numurā).

Idras popularitāte vedina uz domām, ka slāvu ciltis, ieņemot pašreizējās Polijas teritorijas, jau pārvaldīja eļļas ekstrakcijas prasmi. “Olej rydzowy”, eļļa, ko iegūst no šī auga sēklām, tika patērēta sabiedrībā jau gadsimtiem ilgi, kaut arī iedzīvotājiem nebija ne jausmas par tās ķīmisko sastāvu.

Tradicionālā metode

Eļļas ekstrakcija no idras sēklām ir pazīstama kopš sirmas senatnes. Pamatojoties uz arheoloģiskiem atklājumiem, tika konstatēts, ka protoslāvu pilsētas Biskupinas iedzīvotāji jau pārzināja eļļas ekstrakcijas procesu no idras sēklām. Arheoloģisko izrakumu laikā šajā vietā bez idras sēklām atklāja arī eļļas spiežamo instrumentu atliekas.

Citi arheoloģiskie pētījumi apstiprināja, ka idras eļļas ekstrakcija turpinājusies arī pēc lužiciešu civilizācijas krišanas, laikā, kad pašreizējās Polijas teritorijā ienāca slāvu ciltis.

Savā grāmatā par galma eļļas spiestuvi XVII gadsimtā “Olejarnia dworska z XVII w.”, H. Samsonowicz sīki apraksta tā laika kungu un zemnieku eļļas spiestuves. Viņš detalizēti apraksta iekārtas, kuras tolaik izmantoja eļļas spiešanai, piemēram, ķīļa presi, kā arī veidus, kā iedzīt ķīļus. Autors arī atzīmē, ka idras sēklu eļļa bijusi ļoti iecienīta poļu aristokrātijas vidū. Līdzīga informācijas atrodama Szreniawa Lauksaimniecības muzejā, kurā izstādītas iekārtas un instrumenti, kādus lietoja muižnieku mājās eļļas spiešanai.

Savā darbā ar nosaukumu “Tradycyjne olejarstwo w Polsce”, H. Olszański izklāsta eļļas ražošanas tradicionālās metodes Polijā. Viņš raksta, ka XIX gadsimtā tehnoloģiju evolūcijas rezultātā tradicionālie instrumenti, kurus izmantoja eļļas ekstrakcijai, kā dzirnakmeņi, piestas un miezeri, ķīļa preses nomainīja pret sildierīcēm, cilindriskiem instrumentiem sēklu saplacināšanai, sviras presi un vēlāk hidraulisko rotējošo presi, tvaika presi, motora presi un tagad elektriskām presēm. Šāda tipa preses tiek izmantotas patlaban. Idras eļļas ekstrakcijas princips, kas nozīmē izvairīšanos no saplacināto sēklu sasilšanas virs temperatūras 38 °C, kopš tā laika nav mainījies.

Te ir runa par pazīmi, kas apstiprina idras eļļas tradicionālo pusi, par ko liecina tā ražošanas procesa nemainīgais raksturs, kā arī šī procesa uzlabošana.

3.9.   Minimālās prasības un kontroles procedūras saistībā ar produkta specifisko raksturu: Ņemot vērā idras eļļas specifisko raksturu, ir jānodrošina īpaša kontrole attiecībā uz:

ražošanas procesā izmantojamo sēklu kvalitāti, proti:

| — | sēklu tīrību; |
| --- | --- |

—

sēklu tīrību;

| — | sasmalcināšanas, karsēšanas un presēšanas procesiem; |
| --- | --- |

—

sasmalcināšanas, karsēšanas un presēšanas procesiem;

produkta kvalitāti, proti:

| — | tā īpašā sīpolu un savvaļas sinepju garšu; |
| --- | --- |

—

tā īpašā sīpolu un savvaļas sinepju garšu;

| — | tā patīkamo, tīro un raksturīgo smaržu; |
| --- | --- |

—

tā patīkamo, tīro un raksturīgo smaržu;

| — | eļļas dzidrumu un rūsgano krāsu, kas svārstās starp zeltaini dzeltenu un sarkanīgi brūnu, ar vieglām nogulsnēm apakšā. |
| --- | --- |

—

eļļas dzidrumu un rūsgano krāsu, kas svārstās starp zeltaini dzeltenu un sarkanīgi brūnu, ar vieglām nogulsnēm apakšā.

Kontrole jāveic ne retāk kā reizi gadā.

4.   Iestādes un organizācijas, kas pārbauda atbilstību specifikācijai

4.1.   Nosaukums un adrese:

| Nosaukums: | Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych |
| --- | --- |
| Adrese: | ul. Wspólna 30 |
| PL-00-930 Warszawa |

Nosaukums:

Główny Inspektorat Jakości Handlowej Artykułów Rolno-Spożywczych

Adrese:

ul. Wspólna 30

PL-00-930 Warszawa

Tālr.:

(48-22) 623 29 01

Fakss:

(48-22) 623 20 99

E-pasts:

—

Imagevalsts iestāde

Imageprivātuzņēmums

4.2.   Iestādes vai organizācijas īpašie pienākumi: Iepriekš norādītā organizācija atbild par specifikācijas ievērošanas kontroli kopumā.

---

(1)  OV L 93, 31.3.2006., 1. lpp.

---

Labojumi

| 25.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 244/32 |
| --- | --- | --- | --- |

25.9.2008

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 244/32

---

Labojums Komisijas paziņojumā par EK līguma 87. un 88. panta piemērošanu valsts atbalstam garantiju veidā

(
  “Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis” C 155, 2008. gada 20. jūnijs
  )

(2008/C 244/11)

15. lappusē tabulu 3.3. punktā “Individuālu garantiju vērtēšana MVU gadījumā” lasīt šādi:

| “Kredītu kvalitāte | Standard & Poor's | Fitch | Moody's | Gada drošās zonas prēmija |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Visaugstākā kvalitāte | AAA | AAA | Aaa | 0,4 % |
| Ļoti augsta maksātspēja | AA + | AA + | Aa 1 | 0,4 % |
| AA | AA | Aa 2 | |
| AA – | AA – | Aa 3 | |
| Augsta maksātspēja | A + | A + | A 1 | 0,55 % |
| A | A | A 2 | |
| A – | A – | A 3 | |
| Pietiekama maksātspēja | BBB + | BBB + | Baa 1 | 0,8 % |
| BBB | BBB | Baa 2 | |
| BBB – | BBB – | Baa 3 | |
| Maksātspēja jutīgi reaģē uz nelabvēlīgiem apstākļiem | BB + | BB + | Ba 1 | |
| BB | BB | Ba 2 | 2 % |
| BB – | BB – | Ba 3 | |
| Maksātspēju varētu mazināt nelabvēlīgi apstākļi | B + | B + | B 1 | 3,8 % |
| B | B | B 2 | |
| B – | B – | B 3 | 6,3 % |
| Maksātspēja ir atkarīga no labvēlīgu apstākļu noturīguma | CCC + | CCC + | Caa 1 | Nevar nodrošināt gada drošās zonas prēmiju |
| CCC | CCC | Caa 2 |
| CCC – | CCC – | Caa 3 |
| CC | CC | |
| | C | |
| Netiek pildītas vai gandrīz netiek pildītas saistības | SD | DDD | Ca | Nevar nodrošināt gada drošās zonas prēmiju” |
| D | DD | C |
| | D | |

“Kredītu kvalitāte

Standard & Poor's

Fitch

Moody's

Gada drošās zonas prēmija

Visaugstākā kvalitāte

AAA

AAA

Aaa

0,4 %

Ļoti augsta maksātspēja

AA +

AA +

Aa 1

0,4 %

AA

AA

Aa 2

AA –

AA –

Aa 3

Augsta maksātspēja

A +

A +

A 1

0,55 %

A

A

A 2

A –

A –

A 3

Pietiekama maksātspēja

BBB +

BBB +

Baa 1

0,8 %

BBB

BBB

Baa 2

BBB –

BBB –

Baa 3

Maksātspēja jutīgi reaģē uz nelabvēlīgiem apstākļiem

BB +

BB +

Ba 1

BB

BB

Ba 2

2 %

BB –

BB –

Ba 3

Maksātspēju varētu mazināt nelabvēlīgi apstākļi

B +

B +

B 1

3,8 %

B

B

B 2

B –

B –

B 3

6,3 %

Maksātspēja ir atkarīga no labvēlīgu apstākļu noturīguma

CCC +

CCC +

Caa 1

Nevar nodrošināt gada drošās zonas prēmiju

CCC

CCC

Caa 2

CCC –

CCC –

Caa 3

CC

CC

C

Netiek pildītas vai gandrīz netiek pildītas saistības

SD

DDD

Ca

Nevar nodrošināt gada drošās zonas prēmiju”

D

DD

C

D

---

25.9.2008

| 25.9.2008 | LV | Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis | C 244/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

LV

Eiropas Savienības Oficiālais Vēstnesis

C 244/s3

---

PIEZĪME LASĪTĀJAM

Iestādes ir nolēmušas savos tekstos turpmāk nenorādīt jaunākos tiesību aktu grozījumus.

Ja vien nav noteikts citādi, par tiesību aktiem, kuri ir norādīti šeit publicētajos tekstos, uzskatāmi tiesību akti to spēkā esošajā redakcijā.

---