# Euroopa Liidu C 249/2008

| | ISSN 1725-5171 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 249 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 51. köide1. oktoober 2008 |

ISSN 1725-5171

Euroopa Liidu

Teataja

C 249

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

51. köide1. oktoober 2008

---

| Teatis nr | Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- | --- |
| | II   Teatised |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED |
| | Komisjon |
| 2008/C 249/01 | Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  ) | 1 |

Teatis nr

Sisukord

Lehekülg

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

2008/C 249/01

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine — Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid (
  1
  )

1

1

| | IV   Teave |
| --- | --- |
| | TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT |
| | Nõukogu |
| 2008/C 249/02 | Nõukogu otsus, 25. september 2008, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametissenimetamise ja asendamise kohta | 4 |
| | Komisjon |
| 2008/C 249/03 | Euro vahetuskurss | 5 |
| 2008/C 249/04 | Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. oktoobrist 2008(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1)) | 6 |
| | TEAVE LIIKMESRIIKIDELT |
| 2008/C 249/05 | Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 | 7 |
| 2008/C 249/06 | Kreeka siseliinide üheksale regulaarlennule kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste pikendamine ja muudatused vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) 2408/92 (
  1
  ) | 11 |
| 2008/C 249/07 | Kreeka siseliinide kümnele regulaarlennule kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste pikendamine ja muudatused vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) 2408/92 (
  1
  ) | 14 |

IV   Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

2008/C 249/02

Nõukogu otsus, 25. september 2008, Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametissenimetamise ja asendamise kohta

4

Komisjon

2008/C 249/03

Euro vahetuskurss

5

2008/C 249/04

Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. oktoobrist 2008(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

6

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

2008/C 249/05

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

7

2008/C 249/06

Kreeka siseliinide üheksale regulaarlennule kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste pikendamine ja muudatused vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) 2408/92 (
  1
  )

1

11

2008/C 249/07

Kreeka siseliinide kümnele regulaarlennule kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste pikendamine ja muudatused vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) 2408/92 (
  1
  )

1

14

| | V   Teated |
| --- | --- |
| | HALDUSMENETLUSED |
| | Komisjon |
| 2008/C 249/08 | Konkursikutse — EACEA/22/08 — Euroopa filmide rahvusvahelise levitamise toetamine — Valikulise toetussüsteemiga hõlmatud Euroopa levitajate võrgu moodustamine | 17 |

V   Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

2008/C 249/08

Konkursikutse — EACEA/22/08 — Euroopa filmide rahvusvahelise levitamise toetamine — Valikulise toetussüsteemiga hõlmatud Euroopa levitajate võrgu moodustamine

17

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 249/09 | Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge) | s3 |

2008/C 249/09

Märkus lugejale(vt tagakaane sisekülge)

Märkus lugejale

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   EMPs kohaldatav tekst |

---

(1)   EMPs kohaldatav tekst

1

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE JA ORGANITE TEATISED

Komisjon

| 1.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/1 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/1

---

Euroopa Ühenduse asutamislepingu artiklite 87 ja 88 raames antava riigiabi lubamine

Juhud, mille suhtes komisjonil ei ole vastuväiteid

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 249/01)

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 23.6.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 658/07 |
| Liikmesriik | Hispaania |
| Piirkond | Navarra |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Inversiones en la acuicultura y en la transformación y comercialización de productos de la pesca |
| Õiguslik alus | Orden foral de la Consejera de desarrollo rural y medio ambiente por la que se establecen las normas reguladoras de las ayudas estatales a la inversión en el sector de la acuicultura, y a la transformación y comercialización de productos de la pesca |
| Meetme liik | Abikava |
| Abi eesmärk | Toetus tootlikele investeeringutele vesiviljeluses ning kalandustoodete töötlemise ja turustamise valdkonnas |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | 6 000 000 EUR |
| Abi osatähtsus | 20 % või 40 % abikõlblikust kulust |
| Kestus | 2008-2013 |
| Sektorid | Kalandussektor |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Gobierno de Navarra |
| Cl. Alhóndiga, no 1-1a Planta |
| E-31002 Pamplona |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

23.6.2008

Abi nr

N 658/07

Liikmesriik

Hispaania

Piirkond

Navarra

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Inversiones en la acuicultura y en la transformación y comercialización de productos de la pesca

Õiguslik alus

Orden foral de la Consejera de desarrollo rural y medio ambiente por la que se establecen las normas reguladoras de las ayudas estatales a la inversión en el sector de la acuicultura, y a la transformación y comercialización de productos de la pesca

Meetme liik

Abikava

Abi eesmärk

Toetus tootlikele investeeringutele vesiviljeluses ning kalandustoodete töötlemise ja turustamise valdkonnas

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

6 000 000 EUR

Abi osatähtsus

20 % või 40 % abikõlblikust kulust

Kestus

2008-2013

Sektorid

Kalandussektor

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Gobierno de Navarra

Cl. Alhóndiga, no 1-1a Planta

E-31002 Pamplona

Muu teave

Aastaaruanne

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 2.7.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 78/08 |
| Liikmesriik | Ungari |
| Piirkond | Az ország egész területe |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Kombinált szállítás (RO-LA) támogatása |
| Õiguslik alus | „A 2003-2015-ig szóló magyar közlekedéspolitikáról szóló 19/2004. (III. 26.) OGY határozat; az európai kombinált szállítási rendszer magyarországi részhálózatának létesítési és üzemeltetési koncepciójáról szóló 2025/1996. (II. 7.) Korm. határozat” |
| Meetme liik | Tegevusabi |
| Eesmärk | Sektori arendamine |
| Abi vorm | Otsetoetus |
| Eelarve | 2 980 miljonit HUF (11,92 miljonit EUR) |
| Abi osatähtsus | Kuni 30 % |
| Kestus | 2008-2011 |
| Sektorid | Komineeritud veod |
| Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress | Gazdasági és Közlekedési Minisztérium |
| Honvéd u. 13–15. |
| H-1055 Budapest |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

2.7.2008

Abi nr

N 78/08

Liikmesriik

Ungari

Piirkond

Az ország egész területe

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Kombinált szállítás (RO-LA) támogatása

Õiguslik alus

„A 2003-2015-ig szóló magyar közlekedéspolitikáról szóló 19/2004. (III. 26.) OGY határozat; az európai kombinált szállítási rendszer magyarországi részhálózatának létesítési és üzemeltetési koncepciójáról szóló 2025/1996. (II. 7.) Korm. határozat”

Meetme liik

Tegevusabi

Eesmärk

Sektori arendamine

Abi vorm

Otsetoetus

Eelarve

2 980 miljonit HUF (11,92 miljonit EUR)

Abi osatähtsus

Kuni 30 %

Kestus

2008-2011

Sektorid

Komineeritud veod

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress

Gazdasági és Közlekedési Minisztérium

Honvéd u. 13–15.

H-1055 Budapest

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

| Otsuse vastuvõtmise kuupäev | 18.8.2008 |
| --- | --- |
| Abi nr | N 206/08 |
| Liikmesriik | Madalmaad |
| Piirkond | — |
| Nimetus (ja/või abisaaja nimi) | Scheepswerf Hoekman Cargoships BV |
| Õiguslik alus | Artikel 3 Kaderwet EZ Subsidies |
| Meetme liik | Individuaalne abi |
| Eesmärk | Lepinguline tegevus |
| Abi vorm | Otsene toetus |
| Eelarve | — |
| Abi osatähtsus | — |
| Kestus | — |
| Majandusharud | Laevaehitus |
| Abi andva asutuse nimi ja aadress | Ministerie van Economische Zaken |
| Postbus 20201 |
| 2500 EC Den Haag |
| Nederland |

Otsuse vastuvõtmise kuupäev

18.8.2008

Abi nr

N 206/08

Liikmesriik

Madalmaad

Piirkond

—

Nimetus (ja/või abisaaja nimi)

Scheepswerf Hoekman Cargoships BV

Õiguslik alus

Artikel 3 Kaderwet EZ Subsidies

Meetme liik

Individuaalne abi

Eesmärk

Lepinguline tegevus

Abi vorm

Otsene toetus

Eelarve

—

Abi osatähtsus

—

Kestus

—

Majandusharud

Laevaehitus

Abi andva asutuse nimi ja aadress

Ministerie van Economische Zaken

Postbus 20201

2500 EC Den Haag

Nederland

Muu teave

—

Otsuse autentne tekst, millest on eemaldatud kogu konfidentsiaalne teave, on kättesaadav aadressil:

http://ec.europa.eu/community_law/state_aids/

---

IV Teave

TEAVE EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDELT JA ORGANITELT

Nõukogu

| 1.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/4 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/4

---

NÕUKOGU OTSUS,

25. september 2008,

Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmete ametissenimetamise ja asendamise kohta

(2008/C 249/02)

EUROOPA LIIDU NÕUKOGU,

võttes arvesse nõukogu 10. veebruari 1975. aasta määrust (EMÜ) nr 337/75 Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse loomise kohta, eriti selle artiklit 4 (1),

võttes arvesse komisjoni poolt nõukogule esitatud kandidaatide nimekirju tööandjate esindajate osas

ning arvestades järgmist:

| (1) | Nõukogu nimetas oma 18. septembri 2006. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2006 kuni 17. septembrini 2009. |
| --- | --- |

(1)

Nõukogu nimetas oma 18. septembri 2006. aasta otsusega (2) ametisse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmed ajavahemikuks 18. septembrist 2006 kuni 17. septembrini 2009.

| (2) | Keskuse haldusnõukogu tööandjate esindajate kategoorias on vabanenud liikmekoht Johannes HYLANDERI (Rootsi) tagasiastumise tõttu, |
| --- | --- |

(2)

Keskuse haldusnõukogu tööandjate esindajate kategoorias on vabanenud liikmekoht Johannes HYLANDERI (Rootsi) tagasiastumise tõttu,

ON VÕTNUD VASTU JÄRGMISE OTSUSE:

Ainus artikkel

Käesolevaga nimetatakse Euroopa Kutseõppe Arenduskeskuse haldusnõukogu liikmeks järelejäänud ametiajaks kuni 17. septembrini 2009 järgmine isik:

| TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD |
| --- |
| ROOTSI | Ulrika HEKTOR |

TÖÖANDJATE ORGANISATSIOONIDE ESINDAJAD

ROOTSI

Ulrika HEKTOR

Brüssel, 25. september 2008

nõukogu nimel

eesistuja

L. CHATEL

---

(1)  EÜT L 39, 13.2.1975, lk 1.

1

(2)  ELT C 240, 5.10.2006, lk 1.

2

---

Komisjon

| 1.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/5 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/5

---

Euro vahetuskurss (1)

30. september 2008

(2008/C 249/03)

1 euro=

| | Valuuta | Kurss |
| --- | --- | --- |
| USD | USA dollar | 1,4303 |
| JPY | Jaapani jeen | 150,47 |
| DKK | Taani kroon | 7,4611 |
| GBP | Inglise nael | 0,7903 |
| SEK | Rootsi kroon | 9,7943 |
| CHF | Šveitsi frank | 1,5774 |
| ISK | Islandi kroon | 145,91 |
| NOK | Norra kroon | 8,333 |
| BGN | Bulgaaria lev | 1,9558 |
| CZK | Tšehhi kroon | 24,66 |
| EEK | Eesti kroon | 15,6466 |
| HUF | Ungari forint | 242,83 |
| LTL | Leedu litt | 3,4528 |
| LVL | Läti latt | 0,7086 |
| PLN | Poola zlott | 3,3967 |
| RON | Rumeenia leu | 3,7413 |
| SKK | Slovakkia kroon | 30,3 |
| TRY | Türgi liir | 1,8136 |
| AUD | Austraalia dollar | 1,7739 |
| CAD | Kanada dollar | 1,4961 |
| HKD | Hong Kongi dollar | 11,1124 |
| NZD | Uus-Meremaa dollar | 2,1143 |
| SGD | Singapuri dollar | 2,0439 |
| KRW | Korea won | 1 726,3 |
| ZAR | Lõuna-Aafrika rand | 11,827 |
| CNY | Hiina jüaan | 9,7954 |
| HRK | Horvaatia kuna | 7,1049 |
| IDR | Indoneesia ruupia | 13 487,73 |
| MYR | Malaisia ringit | 4,9238 |
| PHP | Filipiini peeso | 67,3 |
| RUB | Vene rubla | 36,4095 |
| THB | Tai baht | 48,473 |
| BRL | Brasiilia reaal | 2,7525 |
| MXN | Mehhiko peeso | 15,7126 |

Valuuta

Kurss

USD

USA dollar

1,4303

JPY

Jaapani jeen

150,47

DKK

Taani kroon

7,4611

GBP

Inglise nael

0,7903

SEK

Rootsi kroon

9,7943

CHF

Šveitsi frank

1,5774

ISK

Islandi kroon

145,91

NOK

Norra kroon

8,333

BGN

Bulgaaria lev

1,9558

CZK

Tšehhi kroon

24,66

EEK

Eesti kroon

15,6466

HUF

Ungari forint

242,83

LTL

Leedu litt

3,4528

LVL

Läti latt

0,7086

PLN

Poola zlott

3,3967

RON

Rumeenia leu

3,7413

SKK

Slovakkia kroon

30,3

TRY

Türgi liir

1,8136

AUD

Austraalia dollar

1,7739

CAD

Kanada dollar

1,4961

HKD

Hong Kongi dollar

11,1124

NZD

Uus-Meremaa dollar

2,1143

SGD

Singapuri dollar

2,0439

KRW

Korea won

1 726,3

ZAR

Lõuna-Aafrika rand

11,827

CNY

Hiina jüaan

9,7954

HRK

Horvaatia kuna

7,1049

IDR

Indoneesia ruupia

13 487,73

MYR

Malaisia ringit

4,9238

PHP

Filipiini peeso

67,3

RUB

Vene rubla

36,4095

THB

Tai baht

48,473

BRL

Brasiilia reaal

2,7525

MXN

Mehhiko peeso

15,7126

---

(1)

Allikas: EKP avaldatud viitekurss.

---

| 1.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/6 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/6

---

Komisjoni teatis 27 liikmesriigile kehtivate riigiabi tagastamise intressimäärade ja viite/diskontomäärade kohta kehtivusega alates 1. oktoobrist 2008

(Avaldatud vastavalt komisjoni määruse (EÜ) nr 794/2004 artiklile 10 (ELT L 140, 30.4.2004, lk 1))

(2008/C 249/04)

Baasmäärad on arvutatud kooskõlas komisjoni teatisega viite- ja diskontomäärade kindlaksmääramise meetodi läbivaatamise kohta (ELT C 14, 19.1.2008, lk 6). Sõltuvalt viitemäära kasutusest tuleb käesolevas teatises määratletud marginaalid liita baasmäärale. Diskontomäära puhul tähendab see seda, et baasmäärale tuleb lisada 100 baaspunkti suurune marginaal. Komisjoni 30. jaanuari 2008. aasta määrusega (EÜ) nr 271/2008, millega muudetakse rakendusmäärust (EÜ) nr 794/2004, nähakse ette, et kui eriotsuses ei ole sätestatud teisiti, arvutatakse ka tagasinõudmise määr baasmäärale 100 baaspunkti suuruse marginaali lisamise teel.

| Alates | Kuni | AT | BE | BG | CY | CZ | DE | DK | EE | EL | ES | FI | FR | HU | IE | IT | LT | LU | LV | MT | NL | PL | PT | RO | SE | SI | SK | UK |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 1.10.2008 | ... | 5,36 | 5,36 | 6,70 | 5,36 | 4,20 | 5,36 | 5,55 | 6,43 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 5,36 | 8,58 | 5,36 | 5,36 | 6,10 | 5,36 | 9,44 | 5,36 | 5,36 | 6,42 | 5,36 | 11,02 | 5,49 | 5,36 | 4,34 | 5,66 |
| 1.9.2008 | 30.9.2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 5,55 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 5,49 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |
| 1.7.2008 | 31.8.2008 | 4,59 | 4,59 | 6,70 | 4,59 | 4,20 | 4,59 | 4,81 | 6,43 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 4,59 | 8,58 | 4,59 | 4,59 | 6,10 | 4,59 | 9,44 | 4,59 | 4,59 | 6,42 | 4,59 | 11,02 | 4,75 | 4,59 | 4,34 | 5,66 |

Alates

Kuni

AT

BE

BG

CY

CZ

DE

DK

EE

EL

ES

FI

FR

HU

IE

IT

LT

LU

LV

MT

NL

PL

PT

RO

SE

SI

SK

UK

1.10.2008

...

5,36

5,36

6,70

5,36

4,20

5,36

5,55

6,43

5,36

5,36

5,36

5,36

8,58

5,36

5,36

6,10

5,36

9,44

5,36

5,36

6,42

5,36

11,02

5,49

5,36

4,34

5,66

1.9.2008

30.9.2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

5,55

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

5,49

4,59

4,34

5,66

1.7.2008

31.8.2008

4,59

4,59

6,70

4,59

4,20

4,59

4,81

6,43

4,59

4,59

4,59

4,59

8,58

4,59

4,59

6,10

4,59

9,44

4,59

4,59

6,42

4,59

11,02

4,75

4,59

4,34

5,66

---

TEAVE LIIKMESRIIKIDELT

| 1.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/7 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/7

---

Liikmesriikide edastatud kokkuvõtlik teave riigiabi kohta, mida antakse kooskõlas komisjoni määrusega (EÜ) nr 1857/2006, mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001

(2008/C 249/05)

Abi number: XA 245/08

Liikmesriik: Austria

Piirkond: Tirol

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Richtlinie für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien zum Schutz vor Sturmschäden an Gewächshäusern in der Landwirtschaft

Õiguslik alus: § 9 Tiroler Landwirtschaftsgesetz, LGBl. Nr. 3/1975

und darauf basierende

Richtlinien gemäß den § 9 des Tiroler Landwirtschaftsgesetzes, LGBl. Nr. 3/1975, für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien zum Schutz vor Sturmschäden an Gewächshäusern in der Landwirtschaft nach Verordnung (EG) Nr. 1857/2006 (Gruppenfreistellungsverordnung)

http://www.tirol.gv.at/themen/laendlicher-raum/agrar/foerderung/richtlinien/

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: Rahalise toetuse vajadus Tiroolis on keskmiselt ligikaudu 40 000 EUR aastas

Abi suurim osatähtsus: Abi suurim osatähtsus on 50 % kindlustusmaksete kuludest määruse (EÜ) nr 1857/2006 (avaldatud ELT L 358, 16.12.2006, lk 3) artikli 12 tähenduses.

Vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikli 12 lõikele 3 ei tohi abi takistada kindlustusteenuste siseturu toimimist. Lisaks sellele ei tohi rahaline abi piirduda üheainsa kindlustusseltsi või kontserni pakutava kindlustusega ning selle tingimuseks ei tohi olla kindlustuslepingu sõlmimine asjaomases liikmesriigis asuva kindlustusseltsiga

Rakendamise kuupäev: Pärast komisjoni kokkuvõtliku teabe avaldamist

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: Tirooli liidumaa annab abi maksimaalselt 50 % kindlustusmaksete kuludest, mis on seotud põllumajanduses kasutatavate kasvuhoonete tormikahjustuste või muude ilmastikunähtuste tõttu tekkivate kahjustuste eest kaitsmisega vastavalt määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklile 12.

Kõnealuse abi eesmärgid on eelkõige:

põllumajandusettevõtjate innustamine kasvhoonete tormikahjustuste vastu piisavalt suure hüvitissummaga kindlustuslepingu sõlmimiseks;

kasvuhooneid kasutatavate põllumajandusettevõtete tootmisbaasi kindlustamine selliste tormikahjustuste vastu, mis võivad seada ohtu nende olemasolu;

kindlustusmaksete kulude osaline hüvitamine

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus, aiandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Amt der Tiroler Landesregierung |
| --- |
| Gruppe Agrar |
| Heiliggeiststraße 7-9 |
| A-6020 Innsbruck |

Amt der Tiroler Landesregierung

Gruppe Agrar

Heiliggeiststraße 7-9

A-6020 Innsbruck

Veebileht: Tirooli põllumajandust käsitlev Interneti link:

http://www.tirol.gv.at/agrar

Õiguslikku alust käsitlev otselink:

http://www.tirol.gv.at/themen/laendlicher-raum/agrar/foerderung/richtlinien/

Aruanded Tirooli liidumaa selliste suuniste kohta, milles käsitletakse Tirooli kohaldatavaid konkreetseid abikavasid:

Richtlinien gemäß den § 9 des Tiroler Landwirtschaftsgesetzes, LGBl. Nr. 3/1975, für die Gewährung eines Zuschusses zu den Versicherungsprämien zum Schutz vor Sturmschäden an Gewächshäusern in der Landwirtschaft nach Verordnung (EG) Nr. 1857/2006 (Gruppenfreistellungsverordnung)

Muu teave: —

Liidumaa valitsuse nimel

Alois POPPELLER

Abi number: XA 246/08

Liikmesriik: Sloveenia Vabariik

Piirkond: Občina Grad

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Podpora programom razvoja kmetijstva in podeželja v občini Grad

Õiguslik alus: Pravilnik o dodeljevanju državnih pomoči na področju razvoja kmetijstva in podeželja v občini Grad (II. poglavje)

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma:

| | 2008: 10 000 EUR |
| --- | --- |

2008: 10 000 EUR

| | 2009: 10 000 EUR |
| --- | --- |

2009: 10 000 EUR

| | 2010: 10 000 EUR |
| --- | --- |

2010: 10 000 EUR

| | 2011: 11 000 EUR |
| --- | --- |

2011: 11 000 EUR

| | 2012: 11 000 EUR |
| --- | --- |

2012: 11 000 EUR

| | 2013: 11 000 EUR |
| --- | --- |

2013: 11 000 EUR

Abi suurim osatähtsus:

1.   Investeeringud põllumajandusettevõtetesse esmatootmise arendamiseks:

| — | kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades; |
| --- | --- |

—

kuni 50 % abikõlblikest kuludest vähem soodsates piirkondades;

| — | kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades. |
| --- | --- |

—

kuni 40 % abikõlblikest kuludest muudes piirkondades.

Abi antakse investeeringuteks taime- ja loomakasvatusse põllumajandusettevõtetes karja- ja põllumaade parandamiseks ja arendamiseks.

2.   Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine:

| — | kuni 60 % abikõlblikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % abikõlblikest kuludest tootmisega seotud objektide (põllumajanduslikud tootmishooned, nt viljahoidlad, heinarõugud, küünid, sigalad, mesilastarud) kultuuriväärtuse säilitamisse tehtavate investeeringute puhul, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist; |
| --- | --- |

—

kuni 60 % abikõlblikest kuludest või vähem soodsates piirkondades kuni 75 % abikõlblikest kuludest tootmisega seotud objektide (põllumajanduslikud tootmishooned, nt viljahoidlad, heinarõugud, küünid, sigalad, mesilastarud) kultuuriväärtuse säilitamisse tehtavate investeeringute puhul, tingimusel et investeeringuga ei kaasne põllumajandusettevõtte tootmismahu suurenemist;

| — | kuni 100 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul põllumajandusettevõtte territooriumil asuva, tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamisse (arheoloogilised või ajaloolised objektid); |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest kuludest investeeringute puhul põllumajandusettevõtte territooriumil asuva, tootmisega mitteseotud kultuuripärandi säilitamisse (arheoloogilised või ajaloolised objektid);

| — | täiendavat abi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest. |
| --- | --- |

—

täiendavat abi võib anda kuni 100 %, et katta lisakulud, mis tekivad ehitise kultuuriväärtuse säilitamiseks vajalike traditsiooniliste materjalide kasutamisest.

3.   Kindlustustoetus:

| — | omavalitsuse ja riigi kaasrahastatavad kindlustusmaksed ei tohi ületada 50 % kindlustusmaksetega seotud abikõlblikest kuludest; |
| --- | --- |

—

omavalitsuse ja riigi kaasrahastatavad kindlustusmaksed ei tohi ületada 50 % kindlustusmaksetega seotud abikõlblikest kuludest;

| — | kooskõlas asjaomasel aastal põllumajandustoodete kindlustamiseks tehtavate kindlustusmaksete kaasrahastamist käsitleva dekreediga täiendatakse omavalitsuse antava toetusega riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku ei moodusta rohkem kui 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega, kaasa arvatud kindlustustehingute suhtes kohaldatavad maksud. |
| --- | --- |

—

kooskõlas asjaomasel aastal põllumajandustoodete kindlustamiseks tehtavate kindlustusmaksete kaasrahastamist käsitleva dekreediga täiendatakse omavalitsuse antava toetusega riigieelarvest kaasrahastatavate kindlustusmaksete summat nii, et toetus kokku ei moodusta rohkem kui 50 % abikõlblikest kuludest, mis on seotud kindlustusmaksetega, kaasa arvatud kindlustustehingute suhtes kohaldatavad maksud.

4.   Ümberkruntimiseks antav abi:

| — | kuni 100 % abikõlblikest õigus- ja halduskuludest. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % abikõlblikest õigus- ja halduskuludest.

5.   Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi:

| — | kuni 100 % kantud kuludest; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele. |
| --- | --- |

—

kuni 100 % kantud kuludest; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

6.   Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris:

| — | kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, kolmandate isikute osutatud konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamise ja nendel osalemisega ning trükiste, kataloogide ja veebilehtede väljaandmisega; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele |
| --- | --- |

—

kuni 100 % kuludest, mis on seotud põllumajandustootjate hariduse ja koolitusega, kolmandate isikute osutatud konsultatsiooniteenustega, foorumite, konkursside, näituste ja laatade korraldamise ja nendel osalemisega ning trükiste, kataloogide ja veebilehtede väljaandmisega; abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele

Rakendamise kuupäev: 2008. aasta juuli (abi ei anta enne kokkuvõtte avaldamist Euroopa Komisjoni veebisaidil)

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 31. detsembrini 2013

Abi eesmärk: VKEde toetamine

Viited määruse (EÜ) nr 1857/2006 artiklitele ja abikõlblikud kulud: Gradi vallas põllumajanduse ja maaelu arengu valdkonnas riigiabi andmist käsitlevate eeskirjade eelnõu II peatükk (II. poglavje Pravilnika o dodeljevanju državnih pomoči na področju razvoja kmetijstva in podeželja v občini Grad) hõlmab meetmeid, mida käsitatakse riigiabina vastavalt komisjoni 15. detsembri 2006. aasta määruse (EÜ) nr 1857/2006 (mis käsitleb asutamislepingu artiklite 87 ja 88 kohaldamist põllumajandustoodete tootmisega tegelevatele väikestele ja keskmise suurusega ettevõtetele antava riigiabi suhtes ja millega muudetakse määrust (EÜ) nr 70/2001 (ELT L 358, 16.12.2006, lk 3)) järgmistele artiklitele:

artikkel 4: Investeeringud põllumajandusettevõtetesse;

artikkel 5: Traditsiooniliste maastike ja ehitiste säilitamine;

artikkel 12: Kindlustustoetus;

artikkel 13: Ümberkruntimiseks antav abi;

artikkel 14: Kvaliteetsete põllumajandustoodete tootmise edendamiseks antav abi;

artikkel 15: Tehnilise abi andmine põllumajandussektoris

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Põllumajandus

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress:

| Občina Grad |
| --- |
| Grad 172 |
| SLO-9264 Grad |

Občina Grad

Grad 172

SLO-9264 Grad

Veebileht: http://www.uradni-list.si/1/objava.jsp?urlid=200815&objava=478

Muu teave: Põllumajanduskultuuride ja saagi kindlustamiseks ettenähtud kindlustustoetuse meede hõlmab järgmisi loodusõnnetusega võrreldavaid ebasoodsaid ilmastikutingimusi: kevadkülm, rahe, pikne, pikselöögist põhjustatud tulekahju, tormid ja üleujutused.

Valla eeskirjad vastavad määruse (EÜ) nr 1857/2006 nõuetele haldusüksuse võetavate meetmete ja rakendatavate üldsätete osas (abi andmise kord, abi kumuleerumine, läbipaistvus ja abi järelevalve)

Daniel KALAMAR

Gradi vallavanem

Abi number: XA 247/08

Liikmesriik: Tšehhi Vabariik

Piirkond: Ústecký kraj

Abikava nimetus või üksikabi saava ettevõtja nimi: Program podpory směrů rozvoje zemědělské prvovýroby v Ústeckém kraji na rok 2008–2013:

Investiční podpora do zemědělských hospodářství,

Investiční a neinvestiční podpora vedoucí k zachování krajiny a tradičních staveb,

Neinvestiční podpora pro seskupení producentů,

Technická neinvestiční podpora v odvětví zemědělství

Õiguslik alus:

| 1) | Zákon č. 129/2000 Sb., o krajích, § 36 písm. c) a § 59 odst. 2 písm. a); |
| --- | --- |

1)

Zákon č. 129/2000 Sb., o krajích, § 36 písm. c) a § 59 odst. 2 písm. a);

| 2) | Zásady poskytování finančních prostředků z rozpočtu Ústeckého kraje; |
| --- | --- |

2)

Zásady poskytování finančních prostředků z rozpočtu Ústeckého kraje;

| 3) | Program podpory směrů rozvoje zemědělství a venkova Ústeckého kraje na rok 2008 až 2013 |
| --- | --- |

3)

Program podpory směrů rozvoje zemědělství a venkova Ústeckého kraje na rok 2008 až 2013

Abikavaga ettenähtud aastased kulud või ettevõtjale antava üksikabi üldsumma: 7 000 000 CZK

Abi suurim osatähtsus:

1. toetusvaldkond: Investeerimisabi põllumajandusettevõtetele

Abi koguosatähtsus ei tohi ületada 40 % abikõlblikest investeeringutest. Üksikule ettevõttele antava abi summa ei tohi mis tahes kolme eelarveaasta jooksul ületada 400 000 EUR.

Abi antakse järgmiste abikõlblike kulude katteks: kinnisvara ehitamine, omandamine või parendamine, mis ei ole kuulu tavapärase asendamise alla; uute masinate ja seadmete, sealhulgas arvutitarkvara ostmine või liisimine ülempiiriga kuni vara turuväärtuseni; üldkulud, näiteks arhitektide ja konsultantide tasud, teostatavusuuringud ning patentide ja litsentside ostmine.

Abi ei anta raskustes olevatele ettevõtetele.

Abi ei ole piiratud konkreetsete põllumajandussaadustega ning on avatud kõikidele põllumajandussektoritele.

Abi ei või anda tootmisõiguste, loomade ja üheaastaste taimede ostmiseks, üheaastaste taimede istutamiseks, kuivendustöödeks, niisutusseadmete ostmiseks ega niisutustöödeks, välja arvatud juhul, kui investeeringuga kaasneb veetarbimise vähenemine vähemalt 25 % võrreldes varasemaga, ega lihtsateks asendusinvesteeringuteks.

Abi ei või anda piima või piimatooteid jäljendavate või asendavate toodete tootmiseks ja turustamiseks.

2. toetusvaldkond: Investeerimisabi ja mitteinvesteeringu tüüpi abi maastike ja traditsiooniliste ehitiste säilitamiseks

Abi võib anda kuni 100 % ulatuses tegelikest kuludest kuni 10 000 EUR aastas.

Abi antakse järgmiste abikõlblike kulude katteks: kulud, mis on seotud investeeringutega või töödega, mille eesmärk on põllumajandusettevõtte territooriumil asuva tootmisega mitteseotud kultuuripärandi, näiteks arheoloogiliste või ajalooliste objektide säilitamine.

3. toetusvaldkond: Mitteinvesteeringu tüüpi abi tootjarühmadele

Kogusumma ei või ületada 400 000 EUR. Abi ei või anda kulude katteks, mis on tekkinud hiljem kui viis aastat pärast tootjaorganisatsiooni tunnustamist, ning seda ei või maksta hiljem kui seitse aastat pärast tootjaorganisatsiooni tunnustamist.

Abi antakse järgmiste abikõlblike kulude katteks: sobivate ruumide rentimine, kontoriinventari, sealhulgas arvuti riist- ja tarkvara ostmine, bürootöötajate kulud, üldkulud ning õigus- ja halduskulud. Kui ruumid ostetakse, piirduvad ruumide abikõlblikud kulud turuhindadele vastavate rendikuludega.

Põllumajandussaaduste ja -toodete tootmisega tegelevate tootjarühmade või tootjate ühenduste tegevuse alustamiseks antakse abi kooskõlas artikli 9 lõike 2 punktiga a, tingimusel et nad vastavad kõnealuses lõikes sätestatud tingimustele.

Abi ei anta tootmisorganisatsioonidele nagu äriühingud või kooperatiivid, kelle eesmärk on ühe või mitme põllumajandusettevõtte haldamine ning kes seetõttu on käsitatavad üksikute tootjatena.

Abi ei anta muudele põllumajanduslikele organisatsioonidele, kes täidavad selliseid põllumajandusliku tootmisega seotud ülesandeid nagu vastastikune abi, asendusteenused või põllumajandusettevõtte haldamine oma liikmete põllumajandusettevõtetes, ilma et nad oleksid kaasatud toodangu ühisesse turunõuetega kohandamisse.

4. toetusvaldkond: Tehniline mitteinvesteeringu tüüpi abi põllumajandussektoris

Abiga võib katta kuni 100 % abikõlblikest kuludest.

Abi antakse järgmiste abikõlblike kulude katteks: tasud selliste teenuste eest, mis ei kujuta endast pidevat ega korrapärast tegevust ega ole seotud selliste ettevõtte tavaliste tegevuskuludega nagu tavapärased maksunõustamisteenused, korrapärased õigusteenused või reklaam.

Abi antakse subsideeritud teenustena ja see ei tohi hõlmata rahalisi otsemakseid tootjatele.

Abi on kättesaadav kõigile abikõlblikele ettevõtjatele asjaomases piirkonnas, kes vastavad objektiivselt määratletud tingimustele. Kui tehnilist tuge pakuvad tootjarühmad või muud organisatsioonid, ei tohi rühma või organisatsiooni liikmesus olla teenuse kasutamise tingimuseks. Mitteliikmete osalemine rühma või organisatsiooni halduskuludes peab piirduma teenuse osutamisest tulenevate proportsionaalsete kuludega

Rakendamise kuupäev: Programm käivitatakse päeval, mil Euroopa Komisjon avaldab kokkuvõtliku teabe

Abikava või üksikabi kestus: Kuni 30. novembrini 2013

Abi eesmärk: Peamine eesmärk on toetada põllumajanduse esmatootmisega tegelevaid väikesi ja keskmise suurusega ettevõtjaid. Teisene eesmärk on mitmekesistada põllumajandustootmist, luua uusi töökohti ning muuta maapiirkonnad eesmärkide parandamise abil atraktiivsemaks nii seal elavate inimeste kui ka külaliste jaoks.

Abikavaga hõlmatud kulutuste suhtes kohaldatakse määruse (EÜ) nr 1857/2006 artikleid 4, 5, 9 ja 15

Asjaomane sektor/asjaomased sektorid: Abisaajad on põllumajandussektoris tegutsevad väikesed ja keskmise suurusega ettevõtjad. Abi võib taotleda kõikides allsektorites

Abi andva ametiasutuse nimi ja aadress: Ústecký kraj

Abi haldamine on tehtud ülesandeks järgmisele asutusele:

Krajský úřad Ústeckého kraje

odbor životního prostředí a zemědělství

Velká Hradební 48

CZ-400 01 Ústí nad Labem

Veebileht: http://www.kr-ustecky.cz/vismo5/zobraz_dok.asp?u=450018&id_org=450018&id_ktg=36563&archiv=0&p1=84858

või

http://www.kr-ustecky.cz/soubory/450018/bod_30_priloha_1.doc

Muu teave: Ústí nad Labemi ringkond teatab, et ta vastab kõikidele määruses (EÜ) nr 1857/2006 sätestatud tingimustele.

Täiendavat teavet saab eespool nimetatud veebilehtedelt.

Ústí nad Labem, 12. juuni 2008

Taťána KRYDLOVÁ

Juhataja asetäitja keskkonna ja põllumajanduse osakond

---

| 1.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/11 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/11

---

Kreeka siseliinide üheksale regulaarlennule kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste pikendamine ja muudatused vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) 2408/92

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 249/06)

| 1. | Kreeka valitsus on otsustanud alates 1. aprillist 2009 osaliselt laiendada ja muuta Kreeka regulaarlendude valdkonna avaliku teenindamise kohustusi, mis on kehtestatud nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punkti a alusel, mis on avaldatud
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 164, 10. juulil 2002 ning pikendatud ja muudetud (
  Euroopa Liidu Teataja, C 46, 24. veebruar 2006). |
| --- | --- |

1.

Kreeka valitsus on otsustanud alates 1. aprillist 2009 osaliselt laiendada ja muuta Kreeka regulaarlendude valdkonna avaliku teenindamise kohustusi, mis on kehtestatud nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 (ühenduse lennuettevõtjate juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele) artikli 4 lõike 1 punkti a alusel, mis on avaldatud
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 164, 10. juulil 2002 ning pikendatud ja muudetud (
  Euroopa Liidu Teataja, C 46, 24. veebruar 2006).

| 2. | Avaliku teenindamise kohustuste muudatused on järgmised:
  A.   Lendude väikseim sagedus ja väikseim reisijakohtade arv nädalas igal liinil
  Ateena–Kýthira
  Viis edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 200 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Seitse edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 280 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Ateena–Náxos
  Kuus edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 192 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Kaheksa edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 200 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Ateena–Páros
  Kümme edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 170 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Üheksateist edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 330 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Ateena–Kárpathos
  Viis edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 250 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Kaheksa edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 400 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Ateena–Sitia
  Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 120 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Viis edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 150 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Ateena–Skiathos
  Kaks edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 30 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Seitse edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 280 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Thessaloniki–Kérkyra
  Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 200 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Viis edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 250 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Rhodos–Kos–Léros–Astypálaia
  Kaks edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 30 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 45 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Kérkyra–Aktion–Kefallinía–Zákinthos
  Kaks edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 30 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 45 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Talve- ja suveperioodid määrab kindlaks Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon (IATA).
  Kui ühe liini kõigi lendude täituvusmäär on eelmisel perioodil kasvanud 75 % võrra, võib minimaalset iganädalast lennusagedust ja minimaalset kohtade arvu vastavalt registreeritud kasvule suurendada. Lennusageduse ja kohtade arvu suurenemisest teatatakse lennuliinil tegutsevale lennuettevõtjale tähitud kirjaga kuus kuud enne selle kohaldamist, kuid otsus ei jõustu enne, kui Euroopa Komisjon on selle Euroopa Liidu Teatajas avaldanud.
  Kui kasutuses olevatel lennukitel puudub iganädalasele minimaalsele kohtade arvule vastav nõutud veomaht (sätestatud punkti 2 alapunktis A), võib lennusagedust vastavalt suurendada.
  Kui lennud jäetakse ära ilmastikutingimuste tõttu, tuleb need nädala nõuete täitmiseks teha kohe järgmistel päevadel, võttes arvesse punkti 2 alapunktis A sätestatud minimaalset kohtade arvu.
  B.   Piletihinnad
  Ühe suuna turistiklassi pileti hind ei tohi ületada järgmisi määrasid:






  — | Ateena ja Kýthira vahel: 48 EUR; |
| --- | --- | --- |

2.

Avaliku teenindamise kohustuste muudatused on järgmised:

A.   Lendude väikseim sagedus ja väikseim reisijakohtade arv nädalas igal liinil

Ateena–Kýthira

Viis edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 200 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Seitse edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 280 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Ateena–Náxos

Kuus edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 192 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Kaheksa edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 200 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Ateena–Páros

Kümme edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 170 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Üheksateist edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 330 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Ateena–Kárpathos

Viis edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 250 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Kaheksa edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 400 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Ateena–Sitia

Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 120 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Viis edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 150 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Ateena–Skiathos

Kaks edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 30 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Seitse edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 280 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Thessaloniki–Kérkyra

Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 200 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Viis edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 250 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Rhodos–Kos–Léros–Astypálaia

Kaks edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 30 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 45 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Kérkyra–Aktion–Kefallinía–Zákinthos

Kaks edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 30 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 45 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Talve- ja suveperioodid määrab kindlaks Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon (IATA).

Kui ühe liini kõigi lendude täituvusmäär on eelmisel perioodil kasvanud 75 % võrra, võib minimaalset iganädalast lennusagedust ja minimaalset kohtade arvu vastavalt registreeritud kasvule suurendada. Lennusageduse ja kohtade arvu suurenemisest teatatakse lennuliinil tegutsevale lennuettevõtjale tähitud kirjaga kuus kuud enne selle kohaldamist, kuid otsus ei jõustu enne, kui Euroopa Komisjon on selle Euroopa Liidu Teatajas avaldanud.

Kui kasutuses olevatel lennukitel puudub iganädalasele minimaalsele kohtade arvule vastav nõutud veomaht (sätestatud punkti 2 alapunktis A), võib lennusagedust vastavalt suurendada.

Kui lennud jäetakse ära ilmastikutingimuste tõttu, tuleb need nädala nõuete täitmiseks teha kohe järgmistel päevadel, võttes arvesse punkti 2 alapunktis A sätestatud minimaalset kohtade arvu.

B.   Piletihinnad

Ühe suuna turistiklassi pileti hind ei tohi ületada järgmisi määrasid:

—

Ateena ja Kýthira vahel: 48 EUR;

| — | Ateena ja Náxose vahel: 62,70 EUR; |
| --- | --- |

—

Ateena ja Náxose vahel: 62,70 EUR;

| — | Ateena ja Párose vahel: 61,70 EUR; |
| --- | --- |

—

Ateena ja Párose vahel: 61,70 EUR;

| — | Ateena ja Kárpathose vahel: 73,20 EUR; |
| --- | --- |

—

Ateena ja Kárpathose vahel: 73,20 EUR;

| — | Ateena ja Sitia vahel: 71,10 EUR; |
| --- | --- |

—

Ateena ja Sitia vahel: 71,10 EUR;

| — | Ateena ja Skíathose vahel: 53,30 EUR; |
| --- | --- |

—

Ateena ja Skíathose vahel: 53,30 EUR;

| — | Thessaloniki ja Kérkyra vahel: 70 EUR; |
| --- | --- |

—

Thessaloniki ja Kérkyra vahel: 70 EUR;

| — | Rhodose ja Kosi vahel: 46 EUR; |
| --- | --- |

—

Rhodose ja Kosi vahel: 46 EUR;

| — | Rhodose ja Astypálaia vahel: 52,20 EUR; |
| --- | --- |

—

Rhodose ja Astypálaia vahel: 52,20 EUR;

| — | Rhodose ja Lérose vahel: 52,20 EUR; |
| --- | --- |

—

Rhodose ja Lérose vahel: 52,20 EUR;

| — | Kosi ja Astypálaia vahel: 52,20 EUR; |
| --- | --- |

—

Kosi ja Astypálaia vahel: 52,20 EUR;

| — | Kosi ja Lérose vahel: 46 EUR; |
| --- | --- |

—

Kosi ja Lérose vahel: 46 EUR;

| — | Astypálaia ja Lérose vahel: 46 EUR; |
| --- | --- |

—

Astypálaia ja Lérose vahel: 46 EUR;

| — | Kérkyra ja Aktioni vahel: 40,70 EUR; |
| --- | --- |

—

Kérkyra ja Aktioni vahel: 40,70 EUR;

| — | Kérkyra ja Kefallinía vahel: 40,70 EUR; |
| --- | --- |

—

Kérkyra ja Kefallinía vahel: 40,70 EUR;

| — | Kérkyra ja Zákinthose vahel: 52,20 EUR; |
| --- | --- |

—

Kérkyra ja Zákinthose vahel: 52,20 EUR;

| — | Aktioni ja Kefallinía vahel: 35,50 EUR; |
| --- | --- |

—

Aktioni ja Kefallinía vahel: 35,50 EUR;

| — | Aktioni ja Zákinthose vahel: 40,70 EUR; |
| --- | --- |

—

Aktioni ja Zákinthose vahel: 40,70 EUR;

| — | Kefallinía ja Zákinthose vahel: 33,50 EUR. |
| --- | --- |

—

Kefallinía ja Zákinthose vahel: 33,50 EUR.

Eespool esitatud piletihinnad võivad tõusta lennuteenuse osutamisega kaasnevate kulude ettenägematu kasvu tõttu lennuettevõtjast mitteolenevatel põhjustel. Hinnatõusust teatatakse lennuliini teenindavale lennuettevõtjale ja see jõustub pärast seda, kui Euroopa Komisjon avaldab selle Euroopa Liidu Teatajas.

C.   Teenuse pidev jätkumine

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile c peab lennuettevõtja, kes kavatseb nimetatud lennuliinidel regulaarlende korraldada, võtma kohustuse teostada lende katkematult vähemalt kaheteistkümne kuu jooksul.

Lennuettevõtja süül ärajäänud lendude arv ei tohi ületada 2 % lendude aastastest koguarvust, välja arvatud juhul, kui lendude ärajäämise tingis vääramatu jõud.

Lennuettevõtja peab teatama tsiviillennundusameti õhuvedude direktoraadi kahepoolsete lennundusalaste lepingute osakonnale igast kavatsusest katkestada tegevus eespool nimetatud lennuliinidel vähemalt kuus kuud varem.

D.   Lennuühenduse eripära tõttu peavad lennuettevõtjad olema valmis tõendama, et kõnealustel lennuliinidel reisijaid teenindav lennuki personal valdab kreeka keelt.

3.   Kasulik teave

Ühenduse lennuettevõtja suhtes, kes viib läbi lende eespool nimetatud lennuliinidel ilma avaliku teenindamise kohustuste tingimusi täitmata, võib rakendada haldus- ja/või muid sanktsioone.

Kasutatavate lennukitüüpide, tehniliste ja äriandmete ning lennuvälja toimingute asjus palutakse lennuettevõtjatel tutvuda Kreeka aeronavigatsioonialase teabe kogumikuga (AIP GREECE).

Kookõlas transpordi- ja kommunikatsiooniministri otsusega peavad lennuplaani kohased lennukite saabumised ja väljumised toimuma lennuvälja tööaja jooksul.

Tuleb lisada, et juhul kui ükski lennuettevõtja ei ole 28. veebruariks 2009 teatanud tsiviillennundusameti õhuvedude direktoraadile oma huvist korraldada regulaarlende ühel või mitmel eespool nimetatud lennuliinil alates 1. aprillist 2009 ilma rahalist hüvitis taotlemata, on Kreeka otsustanud määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d alusel piirata juurdepääsu ühele või mitmele eespool nimetatud lennuliinile kolmeks aastaks ühe lennuettevõtjaga ja anda avaliku pakkumise teel talle õigus korraldada regulaarlende alates 1. aprillist 2009.

Käesolevad avaliku teenindamise kohustused asendavad
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 164, 10. juulil 2002 ja
  Euroopa Liidu Teatajas C 46, 24. veebruaril 2006 avaldatud eelmisi kohustusi, mis on seotud eespool nimetatud lennuliinidega.

---

| 1.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/14 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/14

---

Kreeka siseliinide kümnele regulaarlennule kehtestatud avaliku teenindamise kohustuste pikendamine ja muudatused vastavalt nõukogu määrusele (EMÜ) 2408/92

(EMPs kohaldatav tekst)

(2008/C 249/07)

| 1. | Kreeka valitsus on otsustanud pikendada ja uuesti läbi vaadata alates 1. märtsist 2009 Kreeka siseliinide kümnele regulaarlennule kehtestatud avaliku teenindamise kohustused, mis on kehtestatud vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile a ühenduse lennuettevõtete juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele. Otsus avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kohta on avaldatud
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 239, 25. augustil 2001 (ja nende jõustumise edasilükkamise kohta
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 280, 4. oktoobril 2001), mida on hiljem muudetud (
  Euroopa Ühenduste Teataja C 164, 10. juulil 2002 ning
  Euroopa Liidu Teataja C 312, 17. detsembril 2004 ja
  Euroopa Liidu Teataja C 177, 29. juulil 2006). |
| --- | --- |

1.

Kreeka valitsus on otsustanud pikendada ja uuesti läbi vaadata alates 1. märtsist 2009 Kreeka siseliinide kümnele regulaarlennule kehtestatud avaliku teenindamise kohustused, mis on kehtestatud vastavalt nõukogu 23. juuli 1992. aasta määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile a ühenduse lennuettevõtete juurdepääsu kohta ühendusesisestele lennuliinidele. Otsus avaliku teenindamise kohustuste jõustumise kohta on avaldatud
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 239, 25. augustil 2001 (ja nende jõustumise edasilükkamise kohta
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 280, 4. oktoobril 2001), mida on hiljem muudetud (
  Euroopa Ühenduste Teataja C 164, 10. juulil 2002 ning
  Euroopa Liidu Teataja C 312, 17. detsembril 2004 ja
  Euroopa Liidu Teataja C 177, 29. juulil 2006).

| 2. | Avaliku teenindamise kohustuste muudatused on järgmised:
  A.   Minimaalne lennusagedus ja minimaalne reisijakohtade arv nädalas igal liinil
  Ateena–Astypálaia
  Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 120 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Viis edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 150 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Ateena–Ikaria
  Viis edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 175 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Seitse edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 245 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Ateena–Leros
  Kuus edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 210 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Kümme edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 350 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Ateena–Milos
  Seitse edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 245 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Kaheksa edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 280 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Thessaloniki–Samos
  Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 90 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 120 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Thessaloniki–Chios
  Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 90 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 120 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Limnos–Mytlini–Chios–Samos–Rhodos
  Limnos–Mytilini–Rhodos
  Kaks edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 40 reisijakohta kummaski suunas kogu aasta jooksul.
  Limnos–Mytilini–Chios–Rhodos
  Üks edasi-tagasi lend nädalas, kokku 20 reisijakohta kummaski suunas kogu aasta jooksul.
  Limnos–Mytilini–Samos–Rhodos
  Üks edasi-tagasi lend nädalas, kokku 20 reisijakohta kummaski suunas kogu aasta jooksul.
  Limnos–Mytlini–Chios–Samos–Rhodos
  Üks edasi-tagasi lend nädalas, kokku 20 reisijakohta kummaski suunas kogu aasta jooksul.
  Rhodos–Kárpathos–Kasos–Sitia
  Rhodos–Kárpathos
  Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 200 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Kuus edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 300 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Rhodos–Kárpathos–Kasos–Sitia
  Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 200 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Kuus edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 300 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Alexandroúpoli–Sitia
  Kaks edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 40 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 60 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Aktion–Sitia
  Kaks edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 40 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.
  Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 60 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.
  Talve- ja suveperioodid määrab kindlaks Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon (IATA).
  Kui ühe liini kõigi lendude täituvusmäär on eelmisel perioodil kasvanud 75 % võrra, võib minimaalset iganädalast lennusagedust ja minimaalset kohtade arvu vastavalt registreeritud kasvule suurendada. Lennusageduse ja kohtade arvu suurenemisest teatatakse lennuliinil tegutsevale lennuettevõtjale tähitud kirjaga kuus kuud enne selle kohaldamist, kuid otsus ei jõustu enne, kui Euroopa Komisjon on selle Euroopa Liidu Teatajas avaldanud.
  Kui kasutuses olevatel lennukitel puudub iganädalasele minimaalsele kohtade arvule vastav nõutud veomaht (sätestatud punkti 2 alapunktis A), võib lennusagedust vastavalt suurendada.
  Kui lennud jäetakse ära ilmastikutingimuste tõttu, tuleb need nädala nõuete täitmiseks teha kohe järgmistel päevadel, võttes arvesse punkti 2 alapunktis A sätestatud minimaalset kohtade arvu.
  B.   Piletihinnad
  Ühe suuna turistiklassi pileti hind ei tohi ületada järgmisi määrasid:






  — | Ateena–Astypálaia: 58,50 EUR; |
| --- | --- | --- |

2.

Avaliku teenindamise kohustuste muudatused on järgmised:

A.   Minimaalne lennusagedus ja minimaalne reisijakohtade arv nädalas igal liinil

Ateena–Astypálaia

Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 120 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Viis edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 150 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Ateena–Ikaria

Viis edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 175 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Seitse edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 245 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Ateena–Leros

Kuus edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 210 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Kümme edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 350 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Ateena–Milos

Seitse edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 245 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Kaheksa edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 280 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Thessaloniki–Samos

Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 90 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 120 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Thessaloniki–Chios

Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 90 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 120 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Limnos–Mytlini–Chios–Samos–Rhodos

Limnos–Mytilini–Rhodos

Kaks edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 40 reisijakohta kummaski suunas kogu aasta jooksul.

Limnos–Mytilini–Chios–Rhodos

Üks edasi-tagasi lend nädalas, kokku 20 reisijakohta kummaski suunas kogu aasta jooksul.

Limnos–Mytilini–Samos–Rhodos

Üks edasi-tagasi lend nädalas, kokku 20 reisijakohta kummaski suunas kogu aasta jooksul.

Limnos–Mytlini–Chios–Samos–Rhodos

Üks edasi-tagasi lend nädalas, kokku 20 reisijakohta kummaski suunas kogu aasta jooksul.

Rhodos–Kárpathos–Kasos–Sitia

Rhodos–Kárpathos

Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 200 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Kuus edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 300 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Rhodos–Kárpathos–Kasos–Sitia

Neli edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 200 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Kuus edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 300 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Alexandroúpoli–Sitia

Kaks edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 40 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 60 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Aktion–Sitia

Kaks edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 40 reisijakohta kummaski suunas kogu talve jooksul.

Kolm edasi-tagasi lendu nädalas, kokku 60 reisijakohta kummaski suunas kogu suve jooksul.

Talve- ja suveperioodid määrab kindlaks Rahvusvaheline Lennutranspordi Assotsiatsioon (IATA).

Kui ühe liini kõigi lendude täituvusmäär on eelmisel perioodil kasvanud 75 % võrra, võib minimaalset iganädalast lennusagedust ja minimaalset kohtade arvu vastavalt registreeritud kasvule suurendada. Lennusageduse ja kohtade arvu suurenemisest teatatakse lennuliinil tegutsevale lennuettevõtjale tähitud kirjaga kuus kuud enne selle kohaldamist, kuid otsus ei jõustu enne, kui Euroopa Komisjon on selle Euroopa Liidu Teatajas avaldanud.

Kui kasutuses olevatel lennukitel puudub iganädalasele minimaalsele kohtade arvule vastav nõutud veomaht (sätestatud punkti 2 alapunktis A), võib lennusagedust vastavalt suurendada.

Kui lennud jäetakse ära ilmastikutingimuste tõttu, tuleb need nädala nõuete täitmiseks teha kohe järgmistel päevadel, võttes arvesse punkti 2 alapunktis A sätestatud minimaalset kohtade arvu.

B.   Piletihinnad

Ühe suuna turistiklassi pileti hind ei tohi ületada järgmisi määrasid:

—

Ateena–Astypálaia: 58,50 EUR;

| — | Ateena–Ikaria: 52,20 EUR; |
| --- | --- |

—

Ateena–Ikaria: 52,20 EUR;

| — | Ateena–Leros: 59,60 EUR; |
| --- | --- |

—

Ateena–Leros: 59,60 EUR;

| — | Ateena–Milos: 41,70 EUR; |
| --- | --- |

—

Ateena–Milos: 41,70 EUR;

| — | Thessaloniki–Samos: 76,40 EUR; |
| --- | --- |

—

Thessaloniki–Samos: 76,40 EUR;

| — | Thessaloniki–Chios: 66 EUR; |
| --- | --- |

—

Thessaloniki–Chios: 66 EUR;

| — | Limnos–Rhodos: 64,80 EUR; |
| --- | --- |

—

Limnos–Rhodos: 64,80 EUR;

| — | Limnos–Mytilini: 41,70 EUR; |
| --- | --- |

—

Limnos–Mytilini: 41,70 EUR;

| — | Limnos–Chios: 41,70 EUR; |
| --- | --- |

—

Limnos–Chios: 41,70 EUR;

| — | Limnos–Samos: 41,70 EUR; |
| --- | --- |

—

Limnos–Samos: 41,70 EUR;

| — | Mytilini–Chios: 33,50 EUR; |
| --- | --- |

—

Mytilini–Chios: 33,50 EUR;

| — | Mytilini–Samos: 41,70 EUR; |
| --- | --- |

—

Mytilini–Samos: 41,70 EUR;

| — | Mytilini–Rhodos: 58,50 EUR; |
| --- | --- |

—

Mytilini–Rhodos: 58,50 EUR;

| — | Chios–Samos: 33,50 EUR; |
| --- | --- |

—

Chios–Samos: 33,50 EUR;

| — | Chios–Rhodos: 46 EUR; |
| --- | --- |

—

Chios–Rhodos: 46 EUR;

| — | Samos–Rhodos: 41,70 EUR; |
| --- | --- |

—

Samos–Rhodos: 41,70 EUR;

| — | Rhodos–Kasos: 39,60 EUR; |
| --- | --- |

—

Rhodos–Kasos: 39,60 EUR;

| — | Rhodos–Kárpathos: 33,50 EUR; |
| --- | --- |

—

Rhodos–Kárpathos: 33,50 EUR;

| — | Rhodos–Sitia: 48 EUR; |
| --- | --- |

—

Rhodos–Sitia: 48 EUR;

| — | Kárpathos–Sitia: 48 EUR; |
| --- | --- |

—

Kárpathos–Sitia: 48 EUR;

| — | Kasos–Sitia: 42,80 EUR; |
| --- | --- |

—

Kasos–Sitia: 42,80 EUR;

| — | Kárpathos–Kasos: 27 EUR; |
| --- | --- |

—

Kárpathos–Kasos: 27 EUR;

| — | Alexandroúpoli–Sitia: 79,50 EUR; |
| --- | --- |

—

Alexandroúpoli–Sitia: 79,50 EUR;

| — | Aktion–Sitia: 79,50 EUR. |
| --- | --- |

—

Aktion–Sitia: 79,50 EUR.

Eespool esitatud piletihinnad võivad tõusta lennuteenuse osutamisega kaasnevate kulude ettenägematu kasvu tõttu lennuettevõtjast mitteolenevatel põhjustel. Hinnatõusust teatatakse lennuliini teenindavale lennuettevõtjale ja see jõustub pärast seda, kui Euroopa Komisjon avaldab selle Euroopa Liidu Teatajas.

C.   Teenuse pidev jätkumine

Vastavalt määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punktile c peab lennuettevõtja, kes kavatseb nimetatud lennuliinidel regulaarlende korraldada, võtma kohustuse teostada lende katkematult vähemalt kaheteistkümne kuu jooksul.

Lennuettevõtja süül ärajäänud lendude arv ei tohi ületada 2 % lendude aastastest koguarvust, välja arvatud juhul, kui lendude ärajäämise tingis vääramatu jõud.

Lennuettevõtja peab teatama tsiviillennundusameti õhuvedude direktoraadi kahepoolsete lennundusalaste lepingute osakonnale igast kavatsusest katkestada tegevus eespool nimetatud lennuliinidel vähemalt kuus kuud varem.

D.   Asjaomaste lennuliinide eripära tõttu peavad lennuettevõtjad olema valmis tõendama, et kõnealustel lennuliinidel reisijaid teenindav lennuki personal valdab kreeka keelt.

3.   Kasulik teave

Ühenduse lennuettevõtja suhtes, kes viib läbi lende eespool nimetatud lennuliinidel ilma avaliku teenindamise kohustuste tingimusi täitmata, võib rakendada haldus- või muid sanktsioone.

Kasutatavate lennukitüüpide, tehniliste ja äriandmete ning lennuvälja toimingute asjus palutakse lennuettevõtjatel tutvuda Kreeka aeronavigatsioonialase teabe kogumikuga (AIP GREECE).

Kookõlas transpordi- ja kommunikatsiooniministri otsusega peavad lennuplaani kohased lennukite saabumised ja väljumised leidma aset lennuvälja tööaja jooksul.

Tuleb lisada, et juhul kui ükski lennuettevõtja ei ole 31. jaanuariks 2009 teatanud tsiviillennundusameti õhuvedude direktoraadile oma huvist korraldada regulaarlende ühel või mitmel eespool nimetatud lennuliinil ilma rahalist hüvitist taotlemata alates 1. märtsist 2009, on Kreeka otsustanud määruse (EMÜ) nr 2408/92 artikli 4 lõike 1 punkti d alusel piirata juurdepääsu ühele või mitmele kõnealusele lennuliinile kolmeks aastaks ühe lennuettevõtjaga ja anda avaliku pakkumise teel talle õigus korraldada regulaarlende alates 1. märtsist 2009.

Käesolevad, eespool nimetatud lennuliinidega seotud avaliku teenindamise kohustused asendavad eelmisi kohustusi, mis on avaldatud
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 239, 25. augustil 2001,
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 280, 4. oktoobril 2001 ja
  Euroopa Ühenduste Teatajas C 164, 10. juulil 2002 ning
  Euroopa Liidu Teatajas C 312, 17. detsembril 2004 ja
  Euroopa Liidu Teatajas C 177, 29. juulil 2006.

---

V Teated

HALDUSMENETLUSED

Komisjon

| 1.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/17 |
| --- | --- | --- | --- |

1.10.2008

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/17

---

KONKURSIKUTSE — EACEA/22/08

Euroopa filmide rahvusvahelise levitamise toetamine

„Valikulise” toetussüsteemiga hõlmatud Euroopa levitajate võrgu moodustamine

(2008/C 249/08)

1.   Eesmärgid ja kirjeldus

Käesoleva konkursikutse aluseks on Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus ühenduse ühtse mitmeaastase programmi kohta audiovisuaalvaldkonnas aastateks 2007–2013 (MEDIA 2007).

Programmi MEDIA 2007 eesmärgid filmide levitamise valdkonnas on järgmised:

| a) | parandada filmide levitamist Euroopas, julgustades levitajaid investeerima teistest Euroopa riikidest pärit filmide ühistootmisse, omandamisse ja tutvustamisse ning looma kooskõlastatud turustusstrateegiaid; |
| --- | --- |

a)

parandada filmide levitamist Euroopas, julgustades levitajaid investeerima teistest Euroopa riikidest pärit filmide ühistootmisse, omandamisse ja tutvustamisse ning looma kooskõlastatud turustusstrateegiaid;

| b) | toetada Euroopa filmide võimalikult laialdast rahvusvahelist levitamist, julgustades levitajaid investeerima teistest Euroopa riikidest pärit filmide tutvustamisse ja nõuetekohasesse levitamisse. |
| --- | --- |

b)

toetada Euroopa filmide võimalikult laialdast rahvusvahelist levitamist, julgustades levitajaid investeerima teistest Euroopa riikidest pärit filmide tutvustamisse ja nõuetekohasesse levitamisse.

2.   Nõuded kandidaatidele

Käesolev teade on nähtud ette Euroopa organisatsioonidele, kes tegutsevad Euroopa kinofilmide rahvusvahelise levitamise valdkonnas.

Taotlejad peavad olema asutatud ühes järgmistest riikidest:

| — | 27 Euroopa Liidu liikmesriiki; |
| --- | --- |

—

27 Euroopa Liidu liikmesriiki;

| — | Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmesriigid: Island, Liechtenstein, Norra; |
| --- | --- |

—

Euroopa Vabakaubanduse Assotsiatsiooni (EFTA) ja Euroopa Majanduspiirkonna (EMP) liikmesriigid: Island, Liechtenstein, Norra;

| — | kandidaatriigid: Horvaatia; |
| --- | --- |

—

kandidaatriigid: Horvaatia;

| — | Šveits. |
| --- | --- |

—

Šveits.

3.   Abikõlblikud tegevused

Käesolev konkursikutse on mõeldud Euroopa organisatsioonidele, kes tegutsevad Euroopa kinofilmide levitamise valdkonnas, eelkõige kinofilmide levitamisasutustele.

Projektide elluviimise ja kulude abikõlblikkuse maksimaalseks kestuseks on 16 kuud. Film peab asjaomasel territooriumil linastuma mitte varem kui pakkumises nimetatud kuupäeval ja mitte hiljem kui 18 kuud pärast esialgse toetatava levitajate rühma esitatud taotluse kuupäeva.

4.   Toetuse maksmise tingimused

Toetust antakse maksimaalselt 15 miljoni EUR suuruse eelarvega filmide levitamiseks vähemalt 5 levitajat hõlmavate levitajate rühmadele filmide puhul, mille eelarve on väiksem kui 3 miljonit EUR, ja vähemalt 7 levitajat hõlmavate levitajate rühmadele filmide puhul, mille eelarve jääb vahemikku 3 miljonit kuni 15 miljonit EUR.

Toetuse maksmise kriteeriumid on järgmised: filmi päritolu ja žanr, abikõlblike levitajate arv, ning kas tegemist on tootja esimese või teise filmiga.

Erilist tähelepanu pööratakse madala tootmismahuga riikide ja/või keeleliselt ja geograafiliselt piiratud piirkondade võimaluste arendamisele.

5.   Eelarve

Käesoleva konkursikutse maksimaalne eelarve on 12 250 000 EUR, kui 2009. eelarveaastal on olemas vastavad rahalised vahendid.

Rahaline toetus ei või ületada 50 % abikõlblike kulude kogusummast.

Täitevasutusel on õigus jätta osa olemasolevatest rahalistest vahenditest eraldamata.

6.   Taotluste esitamise kuupäev

Taotlused tuleb esitada 1. detsembriks 2008, 1. aprilliks 2009 ja 1. juuliks 2009. Taotlused tuleb saata järgmisel aadressil:

| Agence Exécutive «Éducation, Audiovisuel et Culture» |
| --- |
| Programme MEDIA |
| Appel de propositions EACEA/22/08 |
| Att. M. Constantin Daskalakis |
| BOUR 03/30 |
| Avenue du Bourget 1 |
| B-1040 Bruxelles |

Agence Exécutive «Éducation, Audiovisuel et Culture»

Programme MEDIA

Appel de propositions EACEA/22/08

Att. M. Constantin Daskalakis

BOUR 03/30

Avenue du Bourget 1

B-1040 Bruxelles

Arvesse võetakse ainult nõuetekohasel vormil esitatud ja kõiki nõutavaid andmeid sisaldavaid algupäraseid pakkumisi, mis on varustatud kuupäeva ja taotlevat asutust õiguspäraselt esindava isiku allkirjaga.

Faksi või elektronposti teel esitatud pakkumisi arvesse ei võeta.

7.   Lisateave

Juhise täielik tekst ja kandideerimisvormid on kättesaadavad järgmisel veebilehel: http://eacea.ec.europa.eu/media. Taotlused peavad vastama projektikonkursi täistekstis sätestatud tingimustele, nende esitamiseks tuleb kasutada ettenähtud vorme ning need peavad sisaldama kõiki nõutud lisasid ja andmeid.

---

1.10.2008

| 1.10.2008 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 249/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 249/s3

---

MÄRKUS LUGEJALE

Institutsioonid on otsustanud edaspidi oma tekstides mitte märkida viidatud õigusaktide viimaseid muudatusi.

Kui ei ole teisiti märgitud, mõistetakse siin avaldatud tekstides viidatud õigusaktide all neid akte koos kõigi muudatustega.

---