# Jurnalul Oficial C 422/2019

| | ISSN 1977-1029 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 422 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 6216 decembrie 2019 |

ISSN 1977-1029

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 422

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 6216 decembrie 2019

---

| Cuprins | Pagina |
| --- | --- |
| | II   Comunicări |
| | DECLARAȚII COMUNE |
| | Consiliu |
| 2019/C 422/01 | Declarația Comisiei | 1 |
| | COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 422/02 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9632 – E.ON/Berliner Stadtwerke/Tegel Energie) (
  1
  ) | 2 |
| 2019/C 422/03 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9580 – Permira/Smith&Williamson) (
  1
  ) | 3 |
| 2019/C 422/04 | Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9605 — DAK Americas/Lotte Chemical UK) (
  1
  ) | 4 |

Cuprins

Pagina

II   Comunicări

DECLARAȚII COMUNE

Consiliu

2019/C 422/01

Declarația Comisiei

1

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

2019/C 422/02

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9632 – E.ON/Berliner Stadtwerke/Tegel Energie) (
  1
  )

1

2

2019/C 422/03

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9580 – Permira/Smith&Williamson) (
  1
  )

1

3

2019/C 422/04

Nonopoziție la o concentrare notificată (Cazul M.9605 — DAK Americas/Lotte Chemical UK) (
  1
  )

1

4

---

| | IV   Informări |
| --- | --- |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE |
| | Consiliu |
| 2019/C 422/05 | Concluziile Consiliului privind drepturile victimelor | 5 |
| 2019/C 422/06 | Concluziile Consiliului privind măsuri alternative detenției: utilizarea sancțiunilor și măsurilor neprivative de libertate în domeniul justiției penale | 9 |
| | Comisia Europeană |
| 2019/C 422/07 | Rata de schimb a monedei euro — 13 decembrie 2019 | 14 |

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

2019/C 422/05

Concluziile Consiliului privind drepturile victimelor

5

2019/C 422/06

Concluziile Consiliului privind măsuri alternative detenției: utilizarea sancțiunilor și măsurilor neprivative de libertate în domeniul justiției penale

9

Comisia Europeană

2019/C 422/07

Rata de schimb a monedei euro — 13 decembrie 2019

14

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE. |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE.

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

II Comunicări

DECLARAȚII COMUNE

Consiliu

| 16.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 422/1 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 422/1

---

Declarația Comisiei

(2019/C 422/01)

Comisia este de părere că, în vederea siguranței rutiere, a protecției consumatorilor, a reducerii deșeurilor și a economiei circulare, este important ca pneurile să nu fie testate doar în stare nouă ci și în stare uzată. În acest scop, Comisia va sprijini dezvoltarea unor protocoale de testare corespunzătoare în contextul forumului mondial al Organizației Națiunilor Unite pentru armonizarea reglementărilor privind vehiculele. În cazul în care acest proces nu este însă finalizat până în iulie 2023, Comisia intenționează să propună acte legislative la nivelul UE care să acopere în mod specific testarea pneurilor în stare uzată.

---

COMUNICĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Comisia Europeană

| 16.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 422/2 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 422/2

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9632 – E.ON/Berliner Stadtwerke/Tegel Energie)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2019/C 422/02)

La 9 decembrie 2019, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32019M9632. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32019M9632. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 16.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 422/3 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 422/3

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9580 – Permira/Smith&Williamson)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2019/C 422/03)

La 3 decembrie 2019, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32019M9580. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32019M9580. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

| 16.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 422/4 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 422/4

---

Nonopoziție la o concentrare notificată

(Cazul M.9605 — DAK Americas/Lotte Chemical UK)

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2019/C 422/04)

La 3 decembrie 2019, Comisia a decis să nu se opună concentrării notificate menționate mai sus și să o declare compatibilă cu piața internă. Prezenta decizie se bazează pe articolul 6 alineatul (1) litera (b) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1). Textul integral al deciziei este disponibil doar în limba engleză și va fi făcut public după ce vor fi eliminate orice secrete de afaceri pe care le-ar putea conține. Va fi disponibil:

| — | pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale; |
| --- | --- |

—

pe site-ul internet al Direcției Generale Concurență din cadrul Comisiei, la secțiunea consacrată concentrărilor (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Acest site internet oferă diverse facilități care permit identificarea deciziilor de concentrare individuale, inclusiv întreprinderea, numărul cazului, data și indexurile sectoriale;

| — | în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32019M9605. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană. |
| --- | --- |

—

în format electronic, pe site-ul internet EUR-Lex (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=ro), cu numărul de document 32019M9605. EUR-Lex permite accesul online la legislația europeană.

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE, ORGANELE ȘI ORGANISMELE UNIUNII EUROPENE

Consiliu

| 16.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 422/5 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 422/5

---

Concluziile Consiliului privind drepturile victimelor

(2019/C 422/05)

CONSILIUL UNIUNII EUROPENE,

REAMINTIND PROGRESELE SEMNIFICATIVE ÎNREGISTRATE ÎN CEEA CE PRIVEȘTE INSTITUIREA UNUI CADRU UE CUPRINZĂTOR ÎN DOMENIUL DREPTURILOR VICTIMELOR,

SUBLINIIND IMPORTANȚA DEZVOLTĂRII ÎN CONTINUARE A ACESTUI CADRU ȘI A ÎMBUNĂTĂȚIRII PUNERII SALE ÎN APLICARE FĂRĂ PROBLEME ȘI ÎN MOD EFICIENT, CU IMPLICAREA TUTUROR PĂRȚILOR INTERESATE RELEVANTE,

1.

REAMINTEȘTE noua agendă strategică a Uniunii Europene, conform căreia protejarea cetățenilor și a libertăților este o prioritate-cheie a acțiunii Uniunii în perioada 2019‐2024. Consiliul European a reafirmat că Europa trebuie să fie un loc în care oamenii să se simtă liberi și în siguranță.

2.

IA ACT cu satisfacție de activitatea Comisiei atât în ceea ce privește îmbunătățirea în continuare a drepturilor victimelor, cât și în ceea ce privește identificarea îmbunătățirilor adecvate în domeniul accesului victimelor la despăgubiri. În plus, Consiliul consideră că raportul intitulat „Consolidarea drepturilor victimelor: de la despăgubiri la reparații – pentru o nouă strategie a UE privind drepturile victimelor 2020-2025” (1) reprezintă o bază bună pentru lucrări viitoare.

3.

RECUNOAȘTE activitatea semnificativă desfășurată de Agenția pentru Drepturi Fundamentale a Uniunii Europene (FRA), în special în ceea ce privește cercetările și studiile privind identificarea și eliminarea deficiențelor legate de drepturile victimelor, de exemplu seria de patru rapoarte privind justiția pentru victimele infracțiunilor violente publicat în aprilie 2019. Pe baza opiniilor prezentate în rapoartele menționate anterior, Consiliul consideră că este evident că sunt necesare măsuri de îmbunătățire a accesului victimelor la justiție și la despăgubiri.

4.

REAMINTEȘTE concluziile anterioare ale Consiliului privind victimele terorismului (2) și privind prevenirea și combaterea tuturor formelor de violență împotriva femeilor și fetelor, inclusiv mutilarea genitală feminină, adoptate în mai 2014 (3).

5.

RECUNOAȘTE rezultatele concrete obținute prin activitatea desfășurată în cadrul mandatului orizontal al coordonatorului UE pentru combaterea traficului de persoane, în conformitate cu articolul 20 din Directiva UE privind combaterea traficului de persoane, inclusiv în ceea ce privește accesul victimelor traficului de persoane la drepturile lor și realizarea acestor drepturi3., precum și în legătură cu Comunicarea din 2017 intitulată „Raport privind măsurile întreprinse pentru a da curs Strategiei UE în vederea eradicării traficului de persoane și identificarea unor noi măsuri concrete”.

6.

CONSIDERĂ că este deosebit de important să se continue și să se intensifice eforturile de consolidare a drepturilor victimelor în Uniunea Europeană. În acest scop, ar trebui finalizată în curând evaluarea, încă în curs de desfășurare, a punerii în aplicare a celor mai recente instrumente juridice – cum ar fi Directiva (UE) 2017/541 a Parlamentului European și a Consiliului din 15 martie 2017 privind combaterea terorismului (4), precum și Directiva 2012/29/UE a Parlamentului European și a Consiliului din 25 octombrie 2012 de stabilire a unor norme minime privind drepturile, sprijinirea și protecția victimelor criminalității și de înlocuire a Deciziei-cadru 2001/220/JAI a Consiliului (5). Consiliul consideră că este justificat să se continue dezvoltarea politicii Uniunii Europene în favoarea victimelor, în conformitate cu cele mai recente statute relevante ale UE și cu nevoile și drepturile victimelor.

7.

CONSIDERĂ că restituirea în favoarea victimei a bunurilor indisponibilizate în temeiul Regulamentul (UE) 2018/1805 al Parlamentului European și al Consiliului din 14 noiembrie 2018 privind recunoașterea reciprocă a ordinelor de indisponibilizare și de confiscare (6) constituie un mijloc important de recunoaștere a statutului de victimă.

8.

SUBLINIAZĂ importanța consolidării tranziției de la adoptarea de texte legislative legate de drepturile victimelor la aplicarea unor bune practici în statele membre. Este important ca victimele să simtă că drepturile lor se aplică în practică și că acest lucru nu depinde de statul membru în care s-a produs infracțiunea. Accesul victimelor la drepturi trebuie asigurat prin creșterea eficacității comunicării cu victimele prin toate măsurile corespunzătoare. În plus, formarea și cunoștințele de specialitate ale persoanelor care au contact cu victimele trebuie susținute în mod cuprinzător și permanent.

9.

SUBLINIAZĂ importanța finanțării din partea UE pentru promovarea drepturilor victimelor criminalității în statele membre. Consiliul consideră că este esențial ca posibilitatea de a finanța acțiuni și inițiative care vizează îmbunătățirea drepturilor victimelor să fie inclusă în programul „Justiție”, în programul „Drepturi și valori” și în Fondul pentru securitate internă din cadrul financiar multianual al Uniunii pentru perioada 2021-2027.

10.

RECUNOAȘTE că aspectele legate de drepturile victimelor sunt interinstituționale, interguvernamentale, multidimensionale și trebuie coordonate. În dezvoltarea coordonării la nivelul UE, experiențele privind sarcinile legate de coordonare trebuie să fie evaluate înainte de a lua în considerare instituirea unor noi structuri de coordonare sau modificarea sarcinilor existente. În special, ar trebui să se evite eventualele suprapuneri cu mandatele existente și cu cadrele de coordonare de la nivelul UE instituite în temeiul dreptului UE. Este important ca UE să fie activă în promovarea cooperării transfrontaliere între statele membre. Cu toate acestea, structurile naționale de coordonare ar trebui să rămână în responsabilitatea exclusivă a statelor membre.

11.

IA ACT de faptul că, în pofida eforturilor substanțiale de a se asigura că normele sunt aplicate și că drepturile sunt respectate în spațiul cibernetic, toate formele de infracțiuni cibernetice și de comportamente vătămătoare online continuă să crească, ceea ce face necesară oferirea de protecție victimelor cărora li s-au încălcat drepturile lor fundamentale sau care au suferit pierderi economice, furturi de identitate și prejudicii aduse reputației lor la nivel transfrontalier.

12.

CONSIDERĂ că ar trebui consolidată cooperarea atât la nivelul UE, cât și la nivel național. Cooperarea dintre statele membre și eficacitatea acesteia trebuie să fie sporite prin utilizarea rețelelor existente ale UE. Ar putea fi luată în considerare cooperarea dintre rețeaua europeană pentru drepturile victimelor (denumită în continuare „ENVR”) (7) și alte rețele relevante ale UE, cum ar fi Rețeaua judiciară europeană (8) și Rețeaua europeană de prevenire a criminalității (denumită în continuare „EUCPN”) (9). În plus, Consiliul consideră că reuniunile punctelor de contact centrale definite în Directiva privind despăgubirea ar putea fi organizate în mod mai regulat, de exemplu, legate de reuniunile/activitățile ENVR. Pentru a recunoaște în mod ferm punctul de vedere al victimelor și pentru a consolida sprijinul acordat acestora, trebuie să fie promovate în mod activ parteneriate cu organizații și/sau alți actori care oferă servicii de sprijin victimelor.

13.

CONSIDERĂ că acordarea de despăgubiri pentru prejudiciile cauzate victimelor criminalității face parte din drepturile de bază ale victimelor, Deși obligația principală de a despăgubi efectiv victimele revine autorului infracțiunii, în viitorul apropiat ar trebui depuse eforturi deosebite pentru a îmbunătăți accesul efectiv al victimelor la despăgubirile acordate de stat, astfel cum se prevede în cadrul dispozițiilor privind sistemele naționale de despăgubire din Directiva 2004/80//CE a Consiliului din 29 aprilie 2004 privind despăgubirea victimelor (în continuare „Directiva privind despăgubirea”) (10). Acest lucru va îmbunătăți mai ales situația victimelor infracțiunilor violente săvârșite cu intenție.

14.

CONSIDERĂ că, pentru a îmbunătăți accesul victimelor la despăgubiri, ar trebui avute în vedere măsuri adecvate. Aceste măsuri ar putea include consolidarea cooperării la nivel național și la nivelul UE. Ar trebui avută în vedere, de asemenea, o posibilă revizuire a Directivei privind despăgubirea, în funcție de rezultatul evaluării în curs. O parte dintre posibilele activități de revizuire ar trebui să fie definirea suplimentară a sarcinilor punctelor de contact naționale. În plus, pentru a avea în vedere acțiuni viitoare în domeniul accesului victimelor la despăgubiri, ar trebui furnizate mai multe informații cu privire la dificultățile întâmpinate în punerea în aplicare a Directivei privind despăgubirea. În plus, sunt necesare mai multe informații privind criteriile naționale de despăgubire și definițiile infracțiunilor violente săvârșite cu intenție în statele membre.

15.

SUBLINIAZĂ că, pentru a simplifica sistemele publice de despăgubire, precum și pentru a ține seama în mod corespunzător de diferențele dintre statele membre, despăgubirea trebuie să rămână pecuniară. Statele membre ar trebui să aibă drept obiectiv asigurarea faptului că victimele nu sunt expuse victimizării secundare atunci când solicită despăgubiri, oferindu-le un sprijin și o protecție adecvate. Consiliul nu consideră posibile armonizarea despăgubirilor și a sistemelor publice de despăgubire; totuși, ar putea fi analizat dacă definiția victimelor care au dreptul la despăgubiri din partea statului ar putea fi armonizată într-o anumită măsură.

COMISIA EUROPEANĂ ESTE INVITATĂ:

1.

SĂ ELABOREZE o strategie a UE pentru 2020-2024 privind drepturile victimelor. Strategia ar trebui să fie cuprinzătoare și să acopere toate victimele criminalității, acordând o atenție deosebită victimelor infracțiunilor violente. Aceasta ar trebui să includă o abordare sistematică pentru a asigura accesul efectiv al victimelor la justiție și la despăgubiri.

2.

SĂ INCLUDĂ în strategie următoarele măsuri: promovarea de bune practici în rândul statelor membre referitoare la modalități de îmbunătățire a accesului victimelor la informații, la sprijin și la protecție, noi inițiative practice pentru formare, precum și coordonarea și consolidarea activităților rețelelor UE existente, cum ar fi rețeaua europeană pentru drepturile victimelor și rețeaua punctelor de contact centrale instituite în temeiul articolului 16 din Directiva privind despăgubirea. În acest context, Comisia este invitată să evalueze activitățile și valoarea ENVR și ale rețelei punctelor de contact naționale și să evalueze oportunitatea fuzionării acestor două rețele.

3.

SĂ EVALUEZE cadrul legislativ existent privind drepturile victimelor, ca parte a strategiei menționate mai sus. Ar trebui să se acorde o atenție deosebită revizuirii normelor UE relevante în materie de despăgubire, cum ar fi Directiva privind despăgubirea. Ar trebui, de asemenea, analizate efectele Deciziei-cadru 2005/214/JAI a Consiliului din 24 februarie 2005 privind aplicarea principiului recunoașterii reciproce a sancțiunilor financiare (11) în ceea ce privește accesul victimelor la despăgubiri.

4.

SĂ INVITE Eurojustul, FRA, Institutul European pentru Egalitatea de Șanse între Femei și Bărbați și ENRV să analizeze modul de îmbunătățire a cooperării și a schimbului de informații între autoritățile competente privind victimele infracțiunilor violente în cazurile transfrontaliere. În plus, Rețeaua Europeană de Formare Judiciară și Agenția Uniunii Europene pentru Formare în Materie de Aplicare a Legii ar putea contribui, de asemenea, în special în ceea ce privește formarea autorităților competente.

5.

SĂ UTILIZEZE LA CAPACITATE MAXIMĂ instrumentele de finanțare ale UE pentru promovarea drepturilor victimelor criminalității și să difuzeze în mod activ informații referitoare la oportunitățile de finanțare din partea UE care au ca scop îmbunătățirea drepturilor victimelor în statele membre.

SE FACE APEL LA STATELE MEMBRE:

1.

SĂ ASIGURE transpunerea completă și corectă și punerea în aplicare efectivă a legislației UE existente privind drepturile victimelor.

2.

SĂ ÎȘI ÎNDEPLINEASCĂ angajamentul de a pune în aplicare măsurile convenite în concluziile recente ale Consiliului în domeniul drepturilor victimelor.

3.

SĂ SE ASIGURE că autoritățile naționale competente în materie de despăgubire participă, atunci când este necesar, la acțiuni naționale și bilaterale și la reuniunile punctelor de contact naționale pentru consolidarea cooperării.

4.

SĂ ASIGURE o abordare cuprinzătoare și holistică a drepturilor victimelor, care să implice toți actorii care ar putea intra în contact cu victimele și care să includă accesul victimelor la informații cu privire la drepturile lor, sprijin și protecție, în conformitate cu nevoile individuale ale victimelor.

5.

SĂ ASIGURE existența unor politici naționale în materie de despăgubire privind accesul victimelor la despăgubiri și să elaboreze, dacă este cazul, măsuri de îmbunătățire a funcționării acestora. O parte a acestei elaborări se poate concentra pe îmbunătățirea posibilităților de utilizare a noilor tehnologii pentru a informa mai bine victimele cu privire la despăgubiri. Informațiile ar trebui să fie interactive, ușor de utilizat și accesibile tuturor utilizatorilor. Statele membre ar trebui să ia în considerare punerea la dispoziție a acestor informații cel puțin în limba engleză, în plus față de limbile naționale. De asemenea, statele membre sunt încurajate să dezvolte servicii electronice și formulare ușor de utilizat pentru solicitarea de despăgubiri.

6.

SĂ SPOREASCĂ sensibilizarea funcționarilor care ar putea intra în contact cu victimele cu privire la sistemele publice de despăgubire, de exemplu prin oferirea de formare. În plus, statele membre sunt invitate să analizeze dacă formarea prevăzută la articolul 25 din Directiva privind drepturile victimelor ar trebui să fie acordată și autorităților competente în materie de despăgubire.

7.

SĂ UTILIZEZE LA CAPACITATE MAXIMĂ instrumentele de finanțare ale UE pentru promovarea drepturilor victimelor criminalității, inclusiv, de exemplu, prin dezvoltarea și crearea de site-uri internet naționale interactive și ușor de utilizat, linii de asistență telefonică și aplicații mobile pentru autoritățile competente în materie de compensare din statele membre.

---

(1)  Raportul figurează în documentul 8629/19.

1

(2)  Documentul 9719/18.

2

(3)  Documentul 9543/14.

3

(4)  JO L 88, 31.3.2017, p. 6.

4

(5)  JO L 315, 14.11.2012, p. 57.

5

(6)  JO L 303, 28.11.2018, p. 1.

6

(7)  ENVR a fost instituit pentru a pune în aplicare Concluziile Consiliului privind instituirea unei Rețele europene informale pentru drepturile victimelor, adoptate în iunie 2016 (documentul 9997/16).

7

(8)  Decizia 2008/976/JAI a Consiliului din 16 decembrie 2008 privind Rețeaua judiciară europeană (JO L 348, 24.12.2008, p. 130).

8

(9)  Decizia 2009/902/JAI a Consiliului din 30 noiembrie 2009 de instituire a unei rețele europene de prevenire a criminalității (EUCPN) și de abrogare a Deciziei 2001/427/JAI (JO L 321, 8.12.2009, p. 44).

9

(10)  JO L 261, 6.8.2004, p. 15.

10

(11)  JO L 76, 22.3.2005, p. 16.

11

---

| 16.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 422/9 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 422/9

---

Concluziile Consiliului privind măsuri alternative detenției: utilizarea sancțiunilor și măsurilor neprivative de libertate în domeniul justiției penale

(2019/C 422/06)

Introducere

| 1. | Conform noii Agende strategice 2019-2024, adoptată de Consiliul European la 20 iunie 2019, protecția cetățenilor și a libertăților reprezintă o prioritate esențială pentru următorul ciclu instituțional. Uniunea Europeană și-a asumat angajamentul de a continua și de a consolida lupta împotriva terorismului și a criminalității transfrontaliere, precum și de a îmbunătăți cooperarea. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Sistemele eficiente de sancțiuni penale joacă un rol important în protejarea cetățenilor și în asigurarea securității. Sancțiunile și măsurile penale utilizate și modul în care acestea sunt aplicate contribuie la prevenirea recidivelor și, prin urmare, au consecințe asupra securității în societate. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Aplicarea sancțiunilor și a măsurilor penale ar trebui să se bazeze pe cunoștințe desprinse din cercetările relevante care indică faptul că sancțiunile și măsurile utilizate reduc recidivele și promovează securitatea. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Infracțiunile grave necesită răspunsuri adecvate, iar detenția este un instrument necesar în cadrul sistemelor de sancțiuni penale. Cu toate acestea, există un consens larg cu privire la faptul că detenția ar trebui utilizată numai în ultimă instanță (ultima ratio) (1). Aplicarea de sancțiuni și măsuri neprivative de libertate, în locul detenției, atunci când este cazul și ținând seama de circumstanțele individuale ale cazului, poate prezenta mai multe avantaje, după cum o dovedește o tradiție îndelungată din domeniul cercetării. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Măsurile alternative detenției au rolul important de a promova reabilitarea și reintegrarea socială a infractorului, ceea ce reprezintă unul dintre obiectivele principale ale utilizării unor astfel de măsuri (2). Aceste măsuri alternative prezintă, de asemenea, alte câteva avantaje, în special prin reducerea recidivelor și, prin urmare, prin promovarea securității publice. Ele pot fi aplicate în interesul infractorului, dar și în interesul victimelor, al potențialelor viitoare victime și, în general, al societății. |
| --- | --- |

5.

| 6. | În toate statele membre există măsuri alternative detenției, de exemplu sub forma pedepselor cu închisoarea cu suspendare, a muncii în folosul comunității, a sancțiunilor financiare și a supravegherii electronice. În plus, noile evoluții în domeniul tehnologiei și al digitalizării pot contribui în viitor la un sistem mai eficient de sancțiuni și măsuri neprivative de libertate. |
| --- | --- |

6.

| 7. | De asemenea, este deosebit de important să se ia în considerare victimele infracțiunilor. În ceea ce privește infracțiunile care sunt compatibile cu medierea, justiția reparatorie poate oferi oportunități cu privire la modul în care sunt tratate infracțiunile, recunoscând rolul victimei și al societății în general și concentrându-se pe repararea prejudiciilor cauzate de infractor. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Detenția nu este utilizată doar ca sancțiune penală, ci este utilizată pe scară largă și în etapa premergătoare procesului din cadrul procedurilor. Prin urmare, ar trebui luate în considerare măsuri alternative detenției pe parcursul întregului lanț al justiției penale. |
| --- | --- |

8.

| 9. | În ceea ce privește cazurile individuale, autoritățile competente stabilesc sancțiunea sau măsura adecvată. La nivel general, statele membre pot examina avantajele care decurg din permisiunea de a recurge la sancțiuni și măsurile neprivative de libertate pe tot parcursul procedurilor penale și pot promova utilizarea acestora, atunci când acest lucru este considerat adecvat și eficace. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Sistemul de sancțiuni penale ține de competența statelor membre, iar sistemele variază de la un stat membru la altul. Prin urmare, la nivelul UE, accentul ar trebui pus pe măsuri fără caracter legislativ. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Pe lângă avantajele menționate mai sus, se preconizează că utilizarea sporită a sancțiunilor și măsurilor neprivative de libertate ar putea avea efecte pozitive și pentru chestiunile legate de suprapopularea închisorilor, de condițiile deficitare de detenție, de radicalizarea deținuților aflați în închisoare și de obstacolele întâlnite în domeniul recunoașterii reciproce în materie penală, toate aceste probleme fiind ridicate în cadrul diferitelor forumuri ale UE în ultimii ani. |
| --- | --- |

11.

Măsuri alternative detenției – situația în materie de politici

| 12. | Chestiunea alternativelor la detenție figurează pe agenda UE, în mod explicit sau implicit, de mai mulți ani și în numeroase contexte. Programul de la Haga din 2004 și Programul de la Stockholm din 2009 au recunoscut că detenția și alternativele la detenție reprezintă un domeniu important al politicii UE în domeniul justiției. |
| --- | --- |

12.

| 13. | În 2011, Comisia a prezentat o „Carte verde privind aplicarea legislației UE referitoare la detenție în cadrul justiției penale” (3). În această Carte verde, s-a estimat, printre altele, că, dacă nu se depun mai multe eforturi pentru îmbunătățirea condițiilor de detenție și promovarea alternativelor la detenție, ar putea fi dificil să se dezvolte o cooperare judiciară mai strânsă între statele membre. |
| --- | --- |

13.

| 14. | În Rezoluția sa din 5 octombrie 2017 referitoare la sistemele penitenciare și condițiile din închisori (4), Parlamentul European a remarcat că suprapopularea închisorilor este foarte răspândită în Europa, dar și că creșterea capacității de detenție nu este singura soluție pentru suprapopulare. Parlamentul a insistat în plus asupra necesității de a pune în aplicare o gestionare eficientă pe termen lung a sistemelor penitenciare, reducând numărul deținuților prin utilizarea mai frecventă a pedepselor neprivative de libertate. |
| --- | --- |

14.

| 15. | În plus, în Concluziile Consiliului privind îmbunătățirea răspunsului justiției penale la radicalizarea care duce la terorism și la extremism violent din 20 noiembrie 2015 (5), alternativele la detenție în toate etapele procedurilor penale au fost menționate ca măsuri posibile atunci când se evaluează răspunsul justiției penale la radicalizare. |
| --- | --- |

15.

| 16. | În conformitate cu articolul 82 alineatul (1) din TFUE, cooperarea judiciară în materie penală în cadrul Uniunii se întemeiază pe principiul recunoașterii reciproce a hotărârilor judecătorești și a deciziilor judiciare. Principiul recunoașterii reciproce se întemeiază pe încrederea reciprocă dintre statele membre. În Hotărârea sa din 5 aprilie 2016 în cauza Aranyosi și Căldăraru (6), Curtea de Justiție a Uniunii Europene a indicat că condițiile precare din închisori din statele membre pot împiedica încrederea reciprocă și pot submina recunoașterea reciprocă și a subliniat că tratamentul sau pedepsele inumane sau degradante sunt interzise de Carta drepturilor fundamentale. În urma hotărârii, Consiliul a adoptat, în decembrie 2018, în cursul președinției austriece a Consiliului, Concluziile privind „Promovarea recunoașterii reciproce prin sporirea încrederii reciproce” (7). Potrivit acestor concluzii, statele membre sunt încurajate să dispună de măsuri legislative care permit, dacă este cazul, să se recurgă la măsuri alternative detenției, în vederea reducerii populației din centrele lor de detenție, promovând astfel obiectivul reabilitării sociale și oferind în același timp un răspuns faptului că încrederea reciprocă este adesea împiedicată de condițiile precare de detenție și de problema suprapopulării penitenciarelor. Curtea de Justiție a clarificat într-o mai mare măsură cerințele din Hotărârea Aranyosi și Căldăraru în recenta Hotărâre Dorobanțu (8). |
| --- | --- |

16.

| 17. | Consiliul Europei are deja o lungă tradiție în abordarea chestiunilor legate de detenție și de utilizarea de sancțiuni și măsuri neprivative de libertate și a acumulat, de asemenea, cunoștințe aprofundate cu privire la acest subiect. Prin urmare, UE ar putea beneficia de pe urma unei cooperări mai strânse cu Consiliul Europei în această privință. |
| --- | --- |

17.

Calea de urmat

| 18. | În cadrul reuniunii miniștrilor justiției și afacerilor interne din iulie 2019, miniștrii au recunoscut necesitatea abordării chestiunilor complexe legate de condițiile de detenție, de suprapopularea închisorilor, de radicalizarea deținuților aflați în închisoare și, de asemenea, de cooperarea în materie penală. Miniștrii au subliniat, de asemenea, că este important ca în următorii ani să se recurgă mai mult la măsurile alternative detenției în statele membre, subliniind avantajele pe care le poate avea utilizarea acestora. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Sunt salutate progresele deja înregistrate în statele membre în ceea ce privește utilizarea măsurilor alternative detenției, atât în etapa premergătoare procesului, cât și în etapa ulterioară procesului. Utilizarea pe scară tot mai largă a sancțiunilor și a măsurilor neprivative de libertate ca alternative la detenție pe tot parcursul procedurilor penale, atunci când acest lucru este considerat oportun, ar trebui să constituie un obiectiv comun în întreaga UE în următorii ani. |
| --- | --- |

19.

| 20. | În cadrul celei de a noua runde de evaluări reciproce se vor analiza, printre alte aspecte, Deciziile-cadru privind măsurile de probațiune și sancțiunile alternative (2008/947/JAI) și ordinul european de supraveghere judiciară (2009/829/JAI) și se vor colecta informații valoroase cu privire la motivele pentru care utilizarea acestor instrumente a fost limitată până în prezent. Există totuși necesitatea de a colecta informații mai ample cu privire la utilizarea sancțiunilor și a măsurilor neprivative de libertate în statele membre, precum și necesitatea de a discuta despre diferitele avantaje pe care acestea le-ar putea avea. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Schimbul de bune practici reprezintă un mijloc util prin care statele membre pot învăța unele de la altele și își pot îmbunătăți propria legislație și propriile proceduri și practici. O cooperare mai strânsă cu Consiliul Europei și cu alte organizații relevante ar fi, de asemenea, benefică pentru UE. |
| --- | --- |

21.

PRIN URMARE, CONSILIUL UNIUNII EUROPENE CONCHIDE URMĂTOARELE:

I.   Acțiuni de întreprins la nivel național

| 1. | Statele membre sunt încurajate să examineze posibilitățile de consolidare, după caz, a utilizării sancțiunilor și măsurilor neprivative de libertate, cum ar fi pedeapsa cu închisoarea cu suspendare, munca în folosul comunității, sancțiunile financiare și supravegherea electronică, precum și măsuri similare bazate pe tehnologiile emergente. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Statele membre sunt încurajate să ia în considerare autorizarea utilizării a diferite forme de eliberare condiționată sau înainte de termen, cu scopul de a-i pregăti mai bine pe infractori pentru reintegrarea în societate și de a contribui la prevenirea recidivei. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Statele membre sunt încurajate să examineze posibilitatea de a utiliza justiția reparatorie și avantajele care decurg din această utilizare. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Statele membre sunt încurajate să prevadă în legislația lor posibilitatea de a aplica măsuri neprivative de libertate și în etapa premergătoare procesului din cadrul procedurilor penale. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Statele membre sunt încurajate să se asigure că informațiile referitoare la legislația privind sancțiunile și măsurile neprivative de libertate sunt ușor accesibile practicienilor pe tot parcursul procedurilor penale. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Statele membre sunt încurajate să sensibilizeze practicienii din domeniul dreptului cu privire la avantajele măsurilor alternative detenției, precum și cu privire la disponibilitatea și la caracteristicile tehnice ale instrumentelor existente, precum supravegherea electronică. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Statele membre sunt încurajate să ofere practicienilor din domeniul dreptului formări cu privire la utilizarea măsurilor alternative detenției, inclusiv în ceea ce privește justiția reparatorie, precum și cu privire la recomandările existente referitoare la acest subiect, elaborate de Consiliul Europei. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Statele membre sunt încurajate să dezvolte sau să îmbunătățească formarea personalului din penitenciare și a personalului de probațiune, a judecătorilor, a procurorilor și a avocaților apărării cu privire la conținutul și utilizarea Deciziilor-cadru privind măsurile de probațiune și sancțiunile alternative (2008/947/JAI) și ordinul european de supraveghere judiciară (2009/829/JAI), precum și să atragă atenția asupra posibilității de a recurge la sancțiuni și măsuri neprivative de libertate pe tot parcursul procedurilor penale. |
| --- | --- |

8.

| 9. | În ceea ce privește utilizarea măsurilor alternative detenției, statele membre sunt încurajate să acorde o atenție deosebită nevoilor persoanelor vulnerabile, cum ar fi copiii, persoanele cu handicap și femeile în timpul sarcinii și după naștere. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Statele membre sunt încurajate să îmbunătățească colectarea de date referitoare la utilizarea sancțiunilor și a măsurilor neprivative de libertate, precum și la aplicarea Deciziilor-cadru privind măsurile de probațiune și sancțiunile alternative (2008/947/JAI) și ordinul european de supraveghere judiciară (2009/829/JAI). |
| --- | --- |

10.

| 11. | Statele membre sunt încurajate să îmbunătățească capacitatea serviciilor de probațiune, inclusiv în ceea ce privește supravegherea sancțiunilor neprivative de libertate. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Statele membre sunt încurajate să împărtășească între ele și cu Comisia bunele practici cu privire la toate aspectele legate de sancțiunile și măsurile neprivative de libertate, cu scopul de a învăța unele de la altele. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Statele membre sunt încurajate, de asemenea, să își continue eforturile de îmbunătățire a condițiilor de detenție, de soluționare a problemei suprapopulării închisorilor, precum și de promovare a reintegrării infractorilor în societate, luând în considerare impactul asupra reducerii recidivei și riscul de radicalizare a deținuților aflați în închisoare. |
| --- | --- |

13.

II.   Acțiuni de întreprins la nivelul UE

| 1. | Comisia este invitată să examineze, în cadrul lucrărilor sale, posibilitățile de promovare a utilizării sancțiunilor și măsurilor neprivative de libertate și să facă mai bine cunoscute avantajele sancțiunilor și măsurilor neprivative de libertate în rândul factorilor de decizie politică și al practicienilor. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Comisia este invitată să evalueze necesitatea efectuării unui studiu comparativ pentru a analiza utilizarea sancțiunilor și a măsurilor neprivative de libertate în toate statele membre, contribuind astfel la difuzarea bunelor practici naționale. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Comisia este invitată să îmbunătățească în continuare punerea în aplicare a celor două Decizii-cadru ale UE privind măsurile de probațiune și sancțiunile alternative (2008/947/JAI) și, respectiv, privind ordinul european de supraveghere judiciară (2009/829/JAI), ținând seama de informațiile colectate în cursul celei de a noua runde de evaluări reciproce. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Comisia este invitată să elaboreze cursuri de formare pentru judecători și procurori prin intermediul Rețelei Europene de Formare Judiciară (EJTN), precum și pentru personalul din penitenciare și personalul de probațiune la nivelul UE, prin intermediul Academiilor europene pentru formare destinată penitenciarelor (EPTA), care este finanțat în prezent prin programul „Justiție”. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Comisia este invitată să organizeze reuniuni periodice la nivel de experți cu privire la detenție și la sancțiunile și măsurile neprivative de libertate, pentru a încuraja schimbul de bune practici între experți și practicieni din toate statele membre în ceea ce privește politicile și practicile naționale în acest domeniu. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Comisia este invitată să ia în considerare modalități prin care statele membre pot primi finanțare pentru a dezvolta în continuare serviciile de probațiune, inclusiv supravegherea în contextul sancțiunilor și al măsurilor neprivative de libertate, precum și pentru a îmbunătăți condițiile din penitenciare. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Comisia este invitată să sprijine în continuare Organizația Europeană a Serviciilor Penitenciare și Corecționale (EuroPris), Confederația Europeană de Probațiune (CEP) și Forumul European pentru Justiție Restaurativă (EFRJ), finanțate în prezent în cadrul programului „Justiție”. Comisia este invitată să examineze posibilitățile de a coopera mai strâns cu aceste organizații, în special prin sprijinirea activității CEP în ceea ce privește colectarea de date cu privire la alternativele la detenție în statele membre. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rețeaua judiciară europeană (RJE) este încurajată să continue, în cadrul reuniunilor sale, discuțiile referitoare la utilizarea Deciziilor-cadru privind măsurile de probațiune și sancțiunile alternative (2008/947/JAI) și ordinul european de supraveghere judiciară (2009/829/JAI), cu scopul de a identifica obstacolele din calea aplicării practice a instrumentelor și de a căuta modalități prin care ar putea fi extinsă utilizarea unor astfel de instrumente. |
| --- | --- |

8.

| 9. | RJE este încurajată să continue actualizarea periodică a Atlasului judiciar european. |
| --- | --- |

9.

| 10. | RJE este invitată să ia în considerare posibilitatea de a aduna, pe pagina sa de internet, informații cu privire la diferitele sancțiuni și măsuri neprivative de libertate din fiecare stat membru. În acest scop, se poate avea în vedere cooperarea cu orice organizație relevantă, inclusiv cu Confederația Europeană de Probațiune (CEP). |
| --- | --- |

10.

III.   Acțiuni de întreprins în vederea îmbunătățirii cooperării cu Consiliul Europei și cu alte organizații relevante

| 1. | UE ar trebui să colaboreze îndeaproape cu Consiliul Europei și cu alte organizații relevante, astfel încât să se identifice sinergii în ceea ce privește activitățile legate de detenție și de utilizarea de sancțiuni și măsuri neprivative de libertate. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Comisia și statele membre sunt încurajate să intensifice cooperarea cu Consiliul Europei și cu alte organizații relevante, pentru a face mai bine cunoscute avantajele utilizării sancțiunilor și măsurilor neprivative de libertate. Comisia este invitată să continue cooperarea cu Consiliul Europei, sprijinind financiar colectarea de date statistice legate de detenție și probațiune (statisticile SPACE), precum și funcționarea rețelei europene de mecanisme naționale de prevenire (EU NPM). |
| --- | --- |

2.

| 3. | Comisia și statele membre sunt invitate să aibă în vedere modalități prin care se poate promova difuzarea textelor Consiliului Europei de stabilire a unor standarde, a jurisprudenței relevante a Curții Europene a Drepturilor Omului și a recomandărilor CPT privind detenția și utilizarea sancțiunilor și a măsurilor neprivative de libertate. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  A se vedea, de exemplu, punctul 4 din considerentele Recomandării Rec(2006)2 a Comitetului de Miniștri ai Consiliului Europei către statele membre cu privire la regulile europene în materie de penitenciare: „Nimeni nu poate fi privat de libertate, cu excepția cazului în care această privare de libertate constituie o măsură de ultimă instanță și este în conformitate cu o procedură prevăzută de lege”. În jurisprudența sa, Curtea Europeană a Drepturilor Omului a făcut referire la aceste recomandări de peste 1000 ori.

(2)  A se vedea, de exemplu, Concluziile Consiliului din 8 martie 2018: Promovarea utilizării unor alternative la sancțiunile coercitive în cazul infractorilor utilizatori de droguri, doc. 6931/18, precum și Strategia Uniunii Europene în materie de droguri 2013-2020 (JO C 402, 29.12.2012, p. 1) și Planul de acțiune al Uniunii Europene în materie de droguri 2017-2020 (JO C 215, 5.7.2017, p. 21).

(3)  Documentul COM(2011) 327 final.

(4)  A8-0251/2017.

(5)  14419/15 din 20 noiembrie 2015.

(6)  Hotărârea din 5 aprilie 2016 în cauzele conexate C-404/15 și C-659/15, Aranyosi și Căldăraru.

(7)  JO C 449, 13.12.2018, p. 6.

(8)  Hotărârea din 15 octombrie 2019 în cauza C-128/18, Dorobanțu, în care Curtea a clarificat cerințele pe care trebuie să le respecte autoritatea judiciară de executare în cauzele privind mandatele europene de arestare și procedurile de predare între statele membre.

---

Comisia Europeană

| 16.12.2019 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 422/14 |
| --- | --- | --- | --- |

16.12.2019

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 422/14

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

13 decembrie 2019

(2019/C 422/07)

1 euro =

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,1174 |
| JPY | yen japonez | 122,43 |
| DKK | coroana daneză | 7,4731 |
| GBP | lira sterlină | 0,83508 |
| SEK | coroana suedeză | 10,4490 |
| CHF | franc elvețian | 1,0982 |
| ISK | coroana islandeză | 137,00 |
| NOK | coroana norvegiană | 10,0630 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 25,508 |
| HUF | forint maghiar | 328,85 |
| PLN | zlot polonez | 4,2726 |
| RON | leu românesc nou | 4,7795 |
| TRY | lira turcească | 6,4822 |
| AUD | dolar australian | 1,6159 |
| CAD | dolar canadian | 1,4712 |
| HKD | dolar Hong Kong | 8,7062 |
| NZD | dolar neozeelandez | 1,6873 |
| SGD | dolar Singapore | 1,5106 |
| KRW | won sud-coreean | 1 308,97 |
| ZAR | rand sud-african | 16,1393 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 7,7900 |
| HRK | kuna croată | 7,4398 |
| IDR | rupia indoneziană | 15 626,84 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 4,6199 |
| PHP | peso Filipine | 56,441 |
| RUB | rubla rusească | 69,9930 |
| THB | baht thailandez | 33,729 |
| BRL | real brazilian | 4,5664 |
| MXN | peso mexican | 21,2518 |
| INR | rupie indiană | 79,0610 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,1174

JPY

yen japonez

122,43

DKK

coroana daneză

7,4731

GBP

lira sterlină

0,83508

SEK

coroana suedeză

10,4490

CHF

franc elvețian

1,0982

ISK

coroana islandeză

137,00

NOK

coroana norvegiană

10,0630

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

25,508

HUF

forint maghiar

328,85

PLN

zlot polonez

4,2726

RON

leu românesc nou

4,7795

TRY

lira turcească

6,4822

AUD

dolar australian

1,6159

CAD

dolar canadian

1,4712

HKD

dolar Hong Kong

8,7062

NZD

dolar neozeelandez

1,6873

SGD

dolar Singapore

1,5106

KRW

won sud-coreean

1 308,97

ZAR

rand sud-african

16,1393

CNY

yuan renminbi chinezesc

7,7900

HRK

kuna croată

7,4398

IDR

rupia indoneziană

15 626,84

MYR

ringgit Malaiezia

4,6199

PHP

peso Filipine

56,441

RUB

rubla rusească

69,9930

THB

baht thailandez

33,729

BRL

real brazilian

4,5664

MXN

peso mexican

21,2518

INR

rupie indiană

79,0610

---

(1)  Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---