# Jurnalul Oficial C 245/2008

| | ISSN 1830-3668 |
| --- | --- |
| Jurnalul Oficial
  al Uniunii Europene | C 245 |
| | |
| Ediţia în limba română | Comunicări şi informări | Anul 5126 septembrie 2008 |

ISSN 1830-3668

Jurnalul Oficial

al Uniunii Europene

C 245

Ediţia în limba română

Comunicări şi informări

Anul 5126 septembrie 2008

---

| Informarea nr. | Cuprins | Pagina |
| --- | --- | --- |
| | IV   Informări |
| | INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE |
| | Comisie |
| 2008/C 245/01 | Rata de schimb a monedei euro | 1 |
| 2008/C 245/02 | Orientări privind aplicarea articolului 81 din Tratatul CE la serviciile de transport maritim (
  1
  ) | 2 |
| 2008/C 245/03 | Rezumat al deciziilor comunitare cu privire la autorizațiile de comercializare pentru medicamente de la 1 august 2008 până la 31 august 2008[Publicat în conformitate cu articolul 13 sau articolul 38 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului
  ] | 15 |
| 2008/C 245/04 | Rezumat al deciziilor comunitare cu privire la autorizațiile de comercializare pentru medicamente de la 1 august 2008 până la 31 august 2008[Decizii luate în conformitate cu articolul 34 din Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  sau articolul 38 din Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  ] | 21 |

Informarea nr.

Cuprins

Pagina

IV   Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

2008/C 245/01

Rata de schimb a monedei euro

1

2008/C 245/02

Orientări privind aplicarea articolului 81 din Tratatul CE la serviciile de transport maritim (
  1
  )

1

2

2008/C 245/03

Rezumat al deciziilor comunitare cu privire la autorizațiile de comercializare pentru medicamente de la 1 august 2008 până la 31 august 2008[Publicat în conformitate cu articolul 13 sau articolul 38 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului
  ]

[Publicat în conformitate cu articolul 13 sau articolul 38 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului

]

15

2008/C 245/04

Rezumat al deciziilor comunitare cu privire la autorizațiile de comercializare pentru medicamente de la 1 august 2008 până la 31 august 2008[Decizii luate în conformitate cu articolul 34 din Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  sau articolul 38 din Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului
  ]

[Decizii luate în conformitate cu articolul 34 din Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului

sau articolul 38 din Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului

]

21

| | V   Anunțuri |
| --- | --- |
| | PROCEDURI ADMINISTRATIVE |
| | Comisie |
| 2008/C 245/05 | Invitație pentru exprimarea interesului pentru a deveni membru al Structurii consultative de evaluare științifică a riscului, compusă din comitete științifice și al unei baze de date privind experții | 23 |
| | PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI |
| | Comisie |
| 2008/C 245/06 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5251 — System Capital Management-Energies/Metinvest) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 26 |
| 2008/C 245/07 | Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5178 — OEP/Pfleiderer) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  ) | 27 |

V   Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

2008/C 245/05

Invitație pentru exprimarea interesului pentru a deveni membru al Structurii consultative de evaluare științifică a riscului, compusă din comitete științifice și al unei baze de date privind experții

23

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

2008/C 245/06

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5251 — System Capital Management-Energies/Metinvest) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

26

2008/C 245/07

Notificare prealabilă a unei concentrări (Cazul COMP/M.5178 — OEP/Pfleiderer) — Caz care poate face obiectul procedurii simplificate (
  1
  )

1

27

| | Rectificare |
| --- | --- |
| 2008/C 245/08 | Rectificare la comunicarea Comisiei în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului — Modificare de către Italia a obligațiilor de serviciu public privind serviciile aeriene regulate pe ruta Pantelleria — Trapani (JO C 230, 9.9.2008) | 28 |

Rectificare

2008/C 245/08

Rectificare la comunicarea Comisiei în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului — Modificare de către Italia a obligațiilor de serviciu public privind serviciile aeriene regulate pe ruta Pantelleria — Trapani (JO C 230, 9.9.2008)

(JO C 230, 9.9.2008)

28

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 245/09 | Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia) | s3 |

2008/C 245/09

Aviz cititorilor(A se vedea coperta a treia)

Aviz cititorilor

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text cu relevanță pentru SEE |

---

(1)   Text cu relevanță pentru SEE

1

| RO | |
| --- | --- |

RO

---

IV Informări

INFORMĂRI PROVENIND DE LA INSTITUȚIILE ȘI ORGANELE UNIUNII EUROPENE

Comisie

| 26.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 245/1 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 245/1

---

Rata de schimb a monedei euro (1)

25 septembrie 2008

(2008/C 245/01)

1 euro=

| | Moneda | Rata de schimb |
| --- | --- | --- |
| USD | dolar american | 1,47 |
| JPY | yen japonez | 155,91 |
| DKK | coroana daneză | 7,46 |
| GBP | lira sterlină | 0,792 |
| SEK | coroana suedeză | 9,6829 |
| CHF | franc elvețian | 1,5944 |
| ISK | coroana islandeză | 137,29 |
| NOK | coroana norvegiană | 8,271 |
| BGN | leva bulgărească | 1,9558 |
| CZK | coroana cehă | 24,414 |
| EEK | coroana estoniană | 15,6466 |
| HUF | forint maghiar | 240,75 |
| LTL | litas lituanian | 3,4528 |
| LVL | lats leton | 0,7085 |
| PLN | zlot polonez | 3,3395 |
| RON | leu românesc nou | 3,6829 |
| SKK | coroana slovacă | 30,29 |
| TRY | lira turcească | 1,8178 |
| AUD | dolar australian | 1,7491 |
| CAD | dolar canadian | 1,5205 |
| HKD | dolar Hong Kong | 11,4253 |
| NZD | dolar neozeelandez | 2,1372 |
| SGD | dolar Singapore | 2,0895 |
| KRW | won sud-coreean | 1 691,24 |
| ZAR | rand sud-african | 11,9893 |
| CNY | yuan renminbi chinezesc | 10,021 |
| HRK | kuna croată | 7,122 |
| IDR | rupia indoneziană | 13 777,58 |
| MYR | ringgit Malaiezia | 5,0377 |
| PHP | peso Filipine | 68,27 |
| RUB | rubla rusească | 36,722 |
| THB | baht thailandez | 49,862 |
| BRL | real brazilian | 2,7235 |
| MXN | peso mexican | 15,9172 |

Moneda

Rata de schimb

USD

dolar american

1,47

JPY

yen japonez

155,91

DKK

coroana daneză

7,46

GBP

lira sterlină

0,792

SEK

coroana suedeză

9,6829

CHF

franc elvețian

1,5944

ISK

coroana islandeză

137,29

NOK

coroana norvegiană

8,271

BGN

leva bulgărească

1,9558

CZK

coroana cehă

24,414

EEK

coroana estoniană

15,6466

HUF

forint maghiar

240,75

LTL

litas lituanian

3,4528

LVL

lats leton

0,7085

PLN

zlot polonez

3,3395

RON

leu românesc nou

3,6829

SKK

coroana slovacă

30,29

TRY

lira turcească

1,8178

AUD

dolar australian

1,7491

CAD

dolar canadian

1,5205

HKD

dolar Hong Kong

11,4253

NZD

dolar neozeelandez

2,1372

SGD

dolar Singapore

2,0895

KRW

won sud-coreean

1 691,24

ZAR

rand sud-african

11,9893

CNY

yuan renminbi chinezesc

10,021

HRK

kuna croată

7,122

IDR

rupia indoneziană

13 777,58

MYR

ringgit Malaiezia

5,0377

PHP

peso Filipine

68,27

RUB

rubla rusească

36,722

THB

baht thailandez

49,862

BRL

real brazilian

2,7235

MXN

peso mexican

15,9172

---

(1)

Sursă: rata de schimb de referință publicată de către Banca Centrală Europeană.

---

| 26.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 245/2 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 245/2

---

Orientări privind aplicarea articolului 81 din Tratatul CE la serviciile de transport maritim

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 245/02)

1.   INTRODUCERE

| 1. | Prezentele orientări stabilesc principiile pe care Comisia Comunităților Europene le va urma pentru a defini piețele și a evalua acordurile de cooperare din serviciile de transport maritim afectate în mod direct de modificările aduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 al Consiliului din 25 septembrie 2006, respectiv serviciile de transport maritim de linie, cabotajul și serviciile tramp internaționale (1). |
| --- | --- |

1.

Prezentele orientări stabilesc principiile pe care Comisia Comunităților Europene le va urma pentru a defini piețele și a evalua acordurile de cooperare din serviciile de transport maritim afectate în mod direct de modificările aduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 al Consiliului din 25 septembrie 2006, respectiv serviciile de transport maritim de linie, cabotajul și serviciile tramp internaționale (1).

| 2. | Aceste orientări sunt menite să sprijine întreprinderile și asociațiile de întreprinderi, care desfășoară aceste servicii, în special dinspre și/sau înspre unul sau mai multe porturi din Uniunea Europeană, să evalueze dacă acordurile lor (2) sunt compatibile cu articolul 81 din Tratatul de instituire a Comunității Europene (denumit în continuare „tratatul”). Aceste orientări nu se aplică altor sectoare. |
| --- | --- |

2.

Aceste orientări sunt menite să sprijine întreprinderile și asociațiile de întreprinderi, care desfășoară aceste servicii, în special dinspre și/sau înspre unul sau mai multe porturi din Uniunea Europeană, să evalueze dacă acordurile lor (2) sunt compatibile cu articolul 81 din Tratatul de instituire a Comunității Europene (denumit în continuare „tratatul”). Aceste orientări nu se aplică altor sectoare.

| 3. | Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 a extins domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (3) și a Regulamentului (CE) nr. 773/2004 al Comisiei din 7 aprilie 2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din tratat (4), în vederea includerii serviciilor de cabotaj maritim și serviciilor navelor tramp. În consecință, începând de la 18 octombrie 2006, toate sectoarele serviciilor de transport maritim sunt supuse cadrului procedural general aplicabil. |
| --- | --- |

3.

Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 a extins domeniul de aplicare a Regulamentului (CE) nr. 1/2003 al Consiliului din 16 decembrie 2002 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute la articolele 81 și 82 din tratat (3) și a Regulamentului (CE) nr. 773/2004 al Comisiei din 7 aprilie 2004 privind desfășurarea procedurilor puse în aplicare de Comisie în temeiul articolelor 81 și 82 din tratat (4), în vederea includerii serviciilor de cabotaj maritim și serviciilor navelor tramp. În consecință, începând de la 18 octombrie 2006, toate sectoarele serviciilor de transport maritim sunt supuse cadrului procedural general aplicabil.

| 4. | Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 a abrogat, de asemenea, Regulamentul (CEE) nr. 4056/1986 al Consiliului din 22 decembrie 1986 privind aplicarea articolelor 85 și 86 (în prezent 81 și 82) din tratat transportului maritim (5), incluzând exceptarea pe categorii a cartelurilor armatorilor navelor de linie, care permitea companiilor maritime reunite în carteluri ale armatorilor navelor de linie să stabilească tarife și alte condiții de transport, deoarece sistemul cartelurilor nu mai îndeplinește criteriile articolului 81 alineatul (3) din tratat. Abrogarea exceptării pe categorii produce efecte începând cu data de 18 octombrie 2008. De la această dată, companiile de transport maritim de linie care oferă servicii dinspre și/sau înspre unul sau mai multe porturi din Uniunea Europeană sunt obligate să înceteze toate activitățile cartelurilor armatorilor navelor de linie contrare prevederilor articolului 81 din tratat. Această interdicție este valabilă indiferent dacă alte jurisdicții permit, în mod expres sau tacit, fixarea de tarife, fie prin carteluri ale armatorilor, fie prin „acorduri de discuție”. În plus, membrii cartelului ar trebui să se asigure că din 18 octombrie 2008 orice acord încheiat în sistemul cartelurilor respectă articolul 81. |
| --- | --- |

4.

Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 a abrogat, de asemenea, Regulamentul (CEE) nr. 4056/1986 al Consiliului din 22 decembrie 1986 privind aplicarea articolelor 85 și 86 (în prezent 81 și 82) din tratat transportului maritim (5), incluzând exceptarea pe categorii a cartelurilor armatorilor navelor de linie, care permitea companiilor maritime reunite în carteluri ale armatorilor navelor de linie să stabilească tarife și alte condiții de transport, deoarece sistemul cartelurilor nu mai îndeplinește criteriile articolului 81 alineatul (3) din tratat. Abrogarea exceptării pe categorii produce efecte începând cu data de 18 octombrie 2008. De la această dată, companiile de transport maritim de linie care oferă servicii dinspre și/sau înspre unul sau mai multe porturi din Uniunea Europeană sunt obligate să înceteze toate activitățile cartelurilor armatorilor navelor de linie contrare prevederilor articolului 81 din tratat. Această interdicție este valabilă indiferent dacă alte jurisdicții permit, în mod expres sau tacit, fixarea de tarife, fie prin carteluri ale armatorilor, fie prin „acorduri de discuție”. În plus, membrii cartelului ar trebui să se asigure că din 18 octombrie 2008 orice acord încheiat în sistemul cartelurilor respectă articolul 81.

| 5. | Prezentele orientări completează îndrumările anterioare ale Comisiei Europene. Dat fiind că serviciile de transport maritim se caracterizează prin acorduri de cooperare ample între transportatorii concurenți, Orientările privind aplicabilitatea articolului 81 din tratat la acordurile de cooperare orizontale (6) (Orientările privind cooperarea orizontală) și Orientările de aplicare a articolului 81 alineatul (3) din tratat (7) sunt deosebit de relevante. |
| --- | --- |

5.

Prezentele orientări completează îndrumările anterioare ale Comisiei Europene. Dat fiind că serviciile de transport maritim se caracterizează prin acorduri de cooperare ample între transportatorii concurenți, Orientările privind aplicabilitatea articolului 81 din tratat la acordurile de cooperare orizontale (6) (Orientările privind cooperarea orizontală) și Orientările de aplicare a articolului 81 alineatul (3) din tratat (7) sunt deosebit de relevante.

| 6. | Acordurile privind cooperarea orizontală în sectorul transportului maritim de linie care privesc oferirea de servicii comune, cad sub incidența Regulamentului (CE) nr. 823/2000 al Comisiei din 19 aprilie 2000 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat anumitor categorii de acorduri, decizii și practici concertate între companiile maritime de linie (consorții) (8). Acesta prevede condițiile în care interdicția prevăzută de articolul 81 alineatul (1) din tratat nu se aplică, în temeiul articolului 81 alineatul (3) din tratat, la acordurile dintre doi sau mai mulți transportatori navali (consorții). El va fi revizuit în urma modificărilor introduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 (9). |
| --- | --- |

6.

Acordurile privind cooperarea orizontală în sectorul transportului maritim de linie care privesc oferirea de servicii comune, cad sub incidența Regulamentului (CE) nr. 823/2000 al Comisiei din 19 aprilie 2000 privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat anumitor categorii de acorduri, decizii și practici concertate între companiile maritime de linie (consorții) (8). Acesta prevede condițiile în care interdicția prevăzută de articolul 81 alineatul (1) din tratat nu se aplică, în temeiul articolului 81 alineatul (3) din tratat, la acordurile dintre doi sau mai mulți transportatori navali (consorții). El va fi revizuit în urma modificărilor introduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 (9).

| 7. | Prezentele orientări nu aduc atingere interpretării articolului 81 din tratat care poate fi dată de Curtea de Justiție sau de Tribunalul de Primă Instanță al Comunităților Europene. Principiile enunțate în prezentele orientări trebuie aplicate în funcție de circumstanțele specifice fiecărui caz. |
| --- | --- |

7.

Prezentele orientări nu aduc atingere interpretării articolului 81 din tratat care poate fi dată de Curtea de Justiție sau de Tribunalul de Primă Instanță al Comunităților Europene. Principiile enunțate în prezentele orientări trebuie aplicate în funcție de circumstanțele specifice fiecărui caz.

| 8. | Comisia va aplica aceste orientări pentru o perioadă de cinci ani. |
| --- | --- |

8.

Comisia va aplica aceste orientări pentru o perioadă de cinci ani.

2.   SERVICII DE TRANSPORT MARITIM

2.1.   Domeniul de aplicare

| 9. | Sectoarele de transport maritim afectate în mod direct de modificările aduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 sunt serviciile de transport maritim de linie, serviciile de cabotaj maritim și serviciile tramp. |
| --- | --- |

9.

Sectoarele de transport maritim afectate în mod direct de modificările aduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 sunt serviciile de transport maritim de linie, serviciile de cabotaj maritim și serviciile tramp.

| 10. | Transportul maritim de linie presupune transportul regulat de mărfuri, de obicei în containere, spre porturi aflate pe un traseu geografic stabilit, cunoscut sub numele de rută. Alte caracteristici ale serviciilor maritime sunt următoarele: orarele și datele de navigație sunt anunțate în prealabil, iar serviciile sunt oferite oricărui utilizator de transport. |
| --- | --- |

10.

Transportul maritim de linie presupune transportul regulat de mărfuri, de obicei în containere, spre porturi aflate pe un traseu geografic stabilit, cunoscut sub numele de rută. Alte caracteristici ale serviciilor maritime sunt următoarele: orarele și datele de navigație sunt anunțate în prealabil, iar serviciile sunt oferite oricărui utilizator de transport.

| 11. | Articolul 1 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 4056/86 definește serviciile navelor tramp drept transportul de bunuri în vrac sau în vrac plasat în ambalaj pe o navă navlosită integral sau parțial unuia sau mai multor expeditori pe baza unui contract de navlosire pe cursă sau timp sau a oricărei forme de contract cu dată de plecare neplanificată în mod regulat sau neanunțată unde navlul este negociat liber, de la caz la caz, în conformitate cu condițiile de cerere și ofertă. Acesta reprezintă, de fapt, transportul ocazional al unui singur tip de marfă cu care se încarcă întreaga navă (10). |
| --- | --- |

11.

Articolul 1 alineatul (3) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 4056/86 definește serviciile navelor tramp drept transportul de bunuri în vrac sau în vrac plasat în ambalaj pe o navă navlosită integral sau parțial unuia sau mai multor expeditori pe baza unui contract de navlosire pe cursă sau timp sau a oricărei forme de contract cu dată de plecare neplanificată în mod regulat sau neanunțată unde navlul este negociat liber, de la caz la caz, în conformitate cu condițiile de cerere și ofertă. Acesta reprezintă, de fapt, transportul ocazional al unui singur tip de marfă cu care se încarcă întreaga navă (10).

| 12. | Cabotajul presupune prestarea de servicii de transport maritim, inclusiv cu nave de linie și nave tramp, între două sau mai multe porturi din cadrul aceluiași stat membru (11). Cu toate că prezentele orientări nu se adresează în mod specific serviciilor de cabotaj, ale sunt aplicabile acestora în măsura în care ele sunt oferite fie ca servicii de transport maritim de linie, fie de tramp. |
| --- | --- |

12.

Cabotajul presupune prestarea de servicii de transport maritim, inclusiv cu nave de linie și nave tramp, între două sau mai multe porturi din cadrul aceluiași stat membru (11). Cu toate că prezentele orientări nu se adresează în mod specific serviciilor de cabotaj, ale sunt aplicabile acestora în măsura în care ele sunt oferite fie ca servicii de transport maritim de linie, fie de tramp.

2.2.   Efectul asupra comerțului dintre statele membre

| 13. | Articolul 81 din tratat se aplică tuturor acordurilor care pot afecta în mod semnificativ comerțul dintre statele membre. Pentru a exista un efect asupra comerțului, trebuie să se poată preconiza cu un grad suficient de probabilitate, pe baza unui set de factori obiectivi de fapt sau de drept, că acordul sau conduita respectivă pot avea o influență, directă sau indirectă, reală sau potențială, asupra schimburilor comerciale dintre statele membre (12). Comisia a furnizat indicații privind modul în care va aplica acest concept de afectare a comerțului în orientările sale privind conceptul de efect asupra comerțului, prevăzut la articolele 81 și 82 din tratat (13). |
| --- | --- |

13.

Articolul 81 din tratat se aplică tuturor acordurilor care pot afecta în mod semnificativ comerțul dintre statele membre. Pentru a exista un efect asupra comerțului, trebuie să se poată preconiza cu un grad suficient de probabilitate, pe baza unui set de factori obiectivi de fapt sau de drept, că acordul sau conduita respectivă pot avea o influență, directă sau indirectă, reală sau potențială, asupra schimburilor comerciale dintre statele membre (12). Comisia a furnizat indicații privind modul în care va aplica acest concept de afectare a comerțului în orientările sale privind conceptul de efect asupra comerțului, prevăzut la articolele 81 și 82 din tratat (13).

| 14. | Serviciile de transport oferite de companiile de linie sau de operatorii de transport cu nave tramp au adesea un caracter internațional, conectând porturi comunitare cu țări terțe și/sau implicând exporturi sau importuri între două sau mai multe state membre (comerț intracomunitar) (14). În majoritatea cazurilor este probabil ca acestea să afecteze comerțul între statele membre, ținând seama, printre altele, de impactul pe care îl au asupra piețelor serviciilor de transport și serviciilor intermediare (15). |
| --- | --- |

14.

Serviciile de transport oferite de companiile de linie sau de operatorii de transport cu nave tramp au adesea un caracter internațional, conectând porturi comunitare cu țări terțe și/sau implicând exporturi sau importuri între două sau mai multe state membre (comerț intracomunitar) (14). În majoritatea cazurilor este probabil ca acestea să afecteze comerțul între statele membre, ținând seama, printre altele, de impactul pe care îl au asupra piețelor serviciilor de transport și serviciilor intermediare (15).

| 15. | Conceptul afectării comerțului între statele membre este de o importanță deosebită pentru serviciile de cabotaj maritim, din moment ce determină domeniul de aplicare a articolului 81 din tratat și interacțiunea acestuia cu dreptul concurenței național în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute în articolele 81 și 82 din tratat. Măsura în care aceste servicii pot afecta comerțul dintre statele membre trebuie evaluată de la caz la caz (16). |
| --- | --- |

15.

Conceptul afectării comerțului între statele membre este de o importanță deosebită pentru serviciile de cabotaj maritim, din moment ce determină domeniul de aplicare a articolului 81 din tratat și interacțiunea acestuia cu dreptul concurenței național în conformitate cu articolul 3 din Regulamentul (CE) nr. 1/2003 privind punerea în aplicare a normelor de concurență prevăzute în articolele 81 și 82 din tratat. Măsura în care aceste servicii pot afecta comerțul dintre statele membre trebuie evaluată de la caz la caz (16).

2.3.   Piața relevantă

| 16. | Pentru a evalua efectele unui acord asupra concurenței, în sensul articolului 81 din tratat, este necesară definirea pieței geografice relevante și pieței relevante a produsului. Principalul obiectiv al definirii pieței este acela de a identifica în mod sistematic presiunile concurențiale cu care se confruntă o întreprindere. Orientări pe această temă pot fi găsite în Comunicarea Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței (17). Aceste orientări sunt în aceeași măsură aplicabile pentru definirea pieței din perspectiva serviciilor de transport maritim. |
| --- | --- |

16.

Pentru a evalua efectele unui acord asupra concurenței, în sensul articolului 81 din tratat, este necesară definirea pieței geografice relevante și pieței relevante a produsului. Principalul obiectiv al definirii pieței este acela de a identifica în mod sistematic presiunile concurențiale cu care se confruntă o întreprindere. Orientări pe această temă pot fi găsite în Comunicarea Comisiei privind definirea pieței relevante în sensul dreptului comunitar al concurenței (17). Aceste orientări sunt în aceeași măsură aplicabile pentru definirea pieței din perspectiva serviciilor de transport maritim.

| 17. | Piața relevantă a produsului cuprinde toate produsele și/sau serviciile considerate interșanjabile sau substituibile de către consumator, datorită caracteristicilor produselor, a prețurilor și utilizării acestora. Piața geografică relevantă reprezintă zona în care întreprinderile interesate sunt implicate în cererea și oferta de produse și servicii, în care condițiile concurențiale sunt suficient de omogene și care poate fi distinsă de zonele învecinate, deoarece condițiile concurențiale diferă într-o măsură apreciabilă în zonele respective (18). Un transportator (sau mai mulți transportatori) nu poate (pot) avea un efect semnificativ asupra condițiilor predominante ale pieței în cazul în care clienții pot schimba cu ușurință furnizorii de servicii (19). |
| --- | --- |

17.

Piața relevantă a produsului cuprinde toate produsele și/sau serviciile considerate interșanjabile sau substituibile de către consumator, datorită caracteristicilor produselor, a prețurilor și utilizării acestora. Piața geografică relevantă reprezintă zona în care întreprinderile interesate sunt implicate în cererea și oferta de produse și servicii, în care condițiile concurențiale sunt suficient de omogene și care poate fi distinsă de zonele învecinate, deoarece condițiile concurențiale diferă într-o măsură apreciabilă în zonele respective (18). Un transportator (sau mai mulți transportatori) nu poate (pot) avea un efect semnificativ asupra condițiilor predominante ale pieței în cazul în care clienții pot schimba cu ușurință furnizorii de servicii (19).

2.3.1.   Transportul maritim de linie

| 18. | Serviciile de transport maritim de linie containerizat au fost identificate ca piața relevantă a produsului în ceea ce privește transportul maritim de linie în mai multe decizii ale Comisiei și hotărâri ale Curții (20). Acele decizii și hotărâri priveau transportul maritim de cursă lungă. Alte modalități de transport nu au fost incluse în aceeași piață a serviciilor chiar dacă, în unele cazuri, aceste servicii ar putea fi interșanjabile, într-o măsură limitată. Aceasta deoarece doar un procent insuficient din mărfurile transportate în containere pot fi transportate folosind alte mijloace, cum ar fi serviciile de transport aerian (21). |
| --- | --- |

18.

Serviciile de transport maritim de linie containerizat au fost identificate ca piața relevantă a produsului în ceea ce privește transportul maritim de linie în mai multe decizii ale Comisiei și hotărâri ale Curții (20). Acele decizii și hotărâri priveau transportul maritim de cursă lungă. Alte modalități de transport nu au fost incluse în aceeași piață a serviciilor chiar dacă, în unele cazuri, aceste servicii ar putea fi interșanjabile, într-o măsură limitată. Aceasta deoarece doar un procent insuficient din mărfurile transportate în containere pot fi transportate folosind alte mijloace, cum ar fi serviciile de transport aerian (21).

| 19. | În anumite circumstanțe, poate fi oportună definirea unei piețe de produse mai restrânse, limitată la tipul de produs transportat pe apă. De exemplu, transportul bunurilor perisabile ar putea să fie limitat la containere frigorifice sau să includă transportul cu nave frigorifice convenționale. Dacă, în condiții excepționale, este posibilă substituirea transportului convențional (în vrac plasat în ambalaj) cu transportul containerizat (22), se pare că invers — înlocuirea containerelor cu sistemul vrac — nu este o opțiune de durată. Pentru marea majoritate a categoriilor de bunuri și a utilizatorilor mărfurilor containerizate, transportul în vrac plasat în ambalaj nu oferă o alternativă rezonabilă la transportul maritim containerizat (23). Odată ce încărcătura este în mod regulat containerizată, este puțin probabil să mai fie vreodată transportată ca marfă necontainerizată (24). În prezent, transportul maritim containerizat este așadar substituibil într-o singură direcție (25). |
| --- | --- |

19.

În anumite circumstanțe, poate fi oportună definirea unei piețe de produse mai restrânse, limitată la tipul de produs transportat pe apă. De exemplu, transportul bunurilor perisabile ar putea să fie limitat la containere frigorifice sau să includă transportul cu nave frigorifice convenționale. Dacă, în condiții excepționale, este posibilă substituirea transportului convențional (în vrac plasat în ambalaj) cu transportul containerizat (22), se pare că invers — înlocuirea containerelor cu sistemul vrac — nu este o opțiune de durată. Pentru marea majoritate a categoriilor de bunuri și a utilizatorilor mărfurilor containerizate, transportul în vrac plasat în ambalaj nu oferă o alternativă rezonabilă la transportul maritim containerizat (23). Odată ce încărcătura este în mod regulat containerizată, este puțin probabil să mai fie vreodată transportată ca marfă necontainerizată (24). În prezent, transportul maritim containerizat este așadar substituibil într-o singură direcție (25).

| 20. | Piața geografică relevantă reprezintă zona în care serviciile sunt comercializate, în general o serie de porturi la fiecare capăt al serviciului, determinată prin suprapunerea zonelor portuare deservite. În ceea ce privește capătul european al serviciului, în cazul transportului de linie, până la ora actuală, piața geografică a fost identificată ca fiind reprezentată de o serie de porturi din nordul Europei sau de la Marea Mediterană. Deoarece serviciile de transport maritim de linie de la Marea Mediterană sunt doar într-un procent nesemnificativ substituibile celor desfășurate de porturile din nordul Europei, acestea au fost identificate ca piețe separate (26). |
| --- | --- |

20.

Piața geografică relevantă reprezintă zona în care serviciile sunt comercializate, în general o serie de porturi la fiecare capăt al serviciului, determinată prin suprapunerea zonelor portuare deservite. În ceea ce privește capătul european al serviciului, în cazul transportului de linie, până la ora actuală, piața geografică a fost identificată ca fiind reprezentată de o serie de porturi din nordul Europei sau de la Marea Mediterană. Deoarece serviciile de transport maritim de linie de la Marea Mediterană sunt doar într-un procent nesemnificativ substituibile celor desfășurate de porturile din nordul Europei, acestea au fost identificate ca piețe separate (26).

2.3.2.   Servicii tramp

| 21. | Comisia nu a aplicat încă articolul 81 din tratat la serviciile de transport cu nave tramp. Întreprinderile pot ține seama de elementele de mai jos în analiza lor, în măsura în care acestea sunt relevante pentru serviciile de transport cu nave tramp pe care le furnizează. |
| --- | --- |

21.

Comisia nu a aplicat încă articolul 81 din tratat la serviciile de transport cu nave tramp. Întreprinderile pot ține seama de elementele de mai jos în analiza lor, în măsura în care acestea sunt relevante pentru serviciile de transport cu nave tramp pe care le furnizează.

Elemente de luat în considerare pentru a determina piața relevantă a produsului din punctul de vedere al cererii (substituirea cererii)

| 22. | „Condițiile esențiale” ale unei cereri individuale de transport reprezintă punctul de plecare pentru definirea piețelor relevante de transport cu nave tramp, deoarece acestea identifică, în general, elementele esențiale (27) ale cererii de transport în cauză. În funcție de nevoile specifice ale utilizatorilor, acestea vor fi alcătuite din elemente negociabile și non-negociabile. Odată identificat, un element negociabil din cadrul condițiilor esențiale, cum ar fi tipul sau mărimea navei, poate indica, de exemplu, faptul că piața relevantă este, din perspectiva acestui element particular, mai extinsă decât se precizase în cererea de transport inițială. |
| --- | --- |

22.

„Condițiile esențiale” ale unei cereri individuale de transport reprezintă punctul de plecare pentru definirea piețelor relevante de transport cu nave tramp, deoarece acestea identifică, în general, elementele esențiale (27) ale cererii de transport în cauză. În funcție de nevoile specifice ale utilizatorilor, acestea vor fi alcătuite din elemente negociabile și non-negociabile. Odată identificat, un element negociabil din cadrul condițiilor esențiale, cum ar fi tipul sau mărimea navei, poate indica, de exemplu, faptul că piața relevantă este, din perspectiva acestui element particular, mai extinsă decât se precizase în cererea de transport inițială.

| 23. | Natura serviciului în transportul cu nave tramp poate diferi și există o varietate de contracte de transport. De aceea, poate fi necesar să se stabilească dacă solicitantul consideră că serviciile oferite în cadrul unui contract de navlosire pe timp, a unui contract de navlosire pe cursă și a unui contract de afretare sunt substituibile. In caz afirmativ, acestea pot aparține aceleiași piețe relevante. |
| --- | --- |

23.

Natura serviciului în transportul cu nave tramp poate diferi și există o varietate de contracte de transport. De aceea, poate fi necesar să se stabilească dacă solicitantul consideră că serviciile oferite în cadrul unui contract de navlosire pe timp, a unui contract de navlosire pe cursă și a unui contract de afretare sunt substituibile. In caz afirmativ, acestea pot aparține aceleiași piețe relevante.

| 24. | Tipurile de nave sunt de obicei clasificate într-o serie de mărimi industriale standard (28). Datorită unor economii de scară considerabile, un serviciu în care există o neconcordanță semnificativă între volumul încărcăturii și mărimea navei ar putea să nu poată fi capabil să ofere un navlu competitiv. Așadar, posibilitatea substituirii navelor de diferite mărimi trebuie evaluată de la caz la caz pentru a stabili dacă fiecare mărime de navă poate constitui o piață relevantă separată. |
| --- | --- |

24.

Tipurile de nave sunt de obicei clasificate într-o serie de mărimi industriale standard (28). Datorită unor economii de scară considerabile, un serviciu în care există o neconcordanță semnificativă între volumul încărcăturii și mărimea navei ar putea să nu poată fi capabil să ofere un navlu competitiv. Așadar, posibilitatea substituirii navelor de diferite mărimi trebuie evaluată de la caz la caz pentru a stabili dacă fiecare mărime de navă poate constitui o piață relevantă separată.

Elemente de luat în considerare pentru a determina piața relevantă a produsului din perspectiva ofertei (substituirea ofertei)

| 25. | Condițiile fizice și tehnice ale încărcăturii ce urmează a fi transportată și tipul de navă furnizează primele indicii cu privire la piața relevantă din perspectiva ofertei (29). Dacă navele pot fi adaptate la transportul unor anumite mărfuri cu costuri neglijabile și într-un interval de timp scurt (30), diferiții furnizori de servicii de transport cu nave tramp pot concura pentru transportul acestora. În astfel de circumstanțe, piața relevantă din perspectiva ofertei va cuprinde mai mult de un singur tip de navă. |
| --- | --- |

25.

Condițiile fizice și tehnice ale încărcăturii ce urmează a fi transportată și tipul de navă furnizează primele indicii cu privire la piața relevantă din perspectiva ofertei (29). Dacă navele pot fi adaptate la transportul unor anumite mărfuri cu costuri neglijabile și într-un interval de timp scurt (30), diferiții furnizori de servicii de transport cu nave tramp pot concura pentru transportul acestora. În astfel de circumstanțe, piața relevantă din perspectiva ofertei va cuprinde mai mult de un singur tip de navă.

| 26. | Cu toate acestea, există o serie de tipuri de nave adaptate din punct de vedere tehnic și/sau construite special pentru a furniza servicii specializate de transport. Deși navele specializate pot transporta și alte tipuri de încărcătură, acestea ar putea avea un dezavantaj competitiv. Capacitatea furnizorilor de servicii specializate de a concura pentru transportul altor tipuri de încărcături poate fi, așadar, redusă. |
| --- | --- |

26.

Cu toate acestea, există o serie de tipuri de nave adaptate din punct de vedere tehnic și/sau construite special pentru a furniza servicii specializate de transport. Deși navele specializate pot transporta și alte tipuri de încărcătură, acestea ar putea avea un dezavantaj competitiv. Capacitatea furnizorilor de servicii specializate de a concura pentru transportul altor tipuri de încărcături poate fi, așadar, redusă.

| 27. | În transportul cu nave tramp, escalele se efectuează în funcție de fiecare cerere. Cu toate acestea, mobilitatea navelor poate fi limitată în funcție de restricțiile de terminal și de pescaj sau standardele de mediu pentru anumite tipuri de nave în anumite porturi sau regiuni. |
| --- | --- |

27.

În transportul cu nave tramp, escalele se efectuează în funcție de fiecare cerere. Cu toate acestea, mobilitatea navelor poate fi limitată în funcție de restricțiile de terminal și de pescaj sau standardele de mediu pentru anumite tipuri de nave în anumite porturi sau regiuni.

Elemente suplimentare de care trebuie să se țină seama când se determină piața relevantă a produsului

| 28. | Existența unor lanțuri de substituție a mărimilor navelor în transportul cu nave tramp ar trebui, de asemenea, luată în considerare. Pe anumite piețe de transport cu nave tramp, navele de mărimi extreme nu pot fi în mod direct substituite. Efectele lanțului de substituție pot, cu toate acestea, să exercite o presiune în stabilirea prețului și să conducă la includerea lor într-o definiție mai largă a pieței. |
| --- | --- |

28.

Existența unor lanțuri de substituție a mărimilor navelor în transportul cu nave tramp ar trebui, de asemenea, luată în considerare. Pe anumite piețe de transport cu nave tramp, navele de mărimi extreme nu pot fi în mod direct substituite. Efectele lanțului de substituție pot, cu toate acestea, să exercite o presiune în stabilirea prețului și să conducă la includerea lor într-o definiție mai largă a pieței.

| 29. | Pe anumite piețe de transport cu nave tramp, trebuie să se țină seama de măsura în care navele pot fi considerate drept capacitate de rezervă și deci nu ar trebui să fie luate în considerare pentru a evalua piața relevantă pentru fiecare caz în parte. |
| --- | --- |

29.

Pe anumite piețe de transport cu nave tramp, trebuie să se țină seama de măsura în care navele pot fi considerate drept capacitate de rezervă și deci nu ar trebui să fie luate în considerare pentru a evalua piața relevantă pentru fiecare caz în parte.

| 30. | Alți factori, cum ar fi fiabilitatea furnizorului de servicii sau cerințele de securitate, siguranță și dispozițiile de reglementare, pot influența posibilitatea substituției din perspectiva cererii și a ofertei. De exemplu cerințele referitoare la coca dublă pentru navele petroliere din apele comunitare (31). |
| --- | --- |

30.

Alți factori, cum ar fi fiabilitatea furnizorului de servicii sau cerințele de securitate, siguranță și dispozițiile de reglementare, pot influența posibilitatea substituției din perspectiva cererii și a ofertei. De exemplu cerințele referitoare la coca dublă pentru navele petroliere din apele comunitare (31).

Dimensiunea geografică

| 31. | Cerințele de transport conțin, de obicei, elemente geografice cum sunt, de exemplu, porturile sau regiunile de încărcare și de descărcare. Aceste porturi furnizează primul indiciu în vederea definirea pieței geografice relevante din perspectiva cererii, fără a influența definirea finală a pieței geografice relevante. |
| --- | --- |

31.

Cerințele de transport conțin, de obicei, elemente geografice cum sunt, de exemplu, porturile sau regiunile de încărcare și de descărcare. Aceste porturi furnizează primul indiciu în vederea definirea pieței geografice relevante din perspectiva cererii, fără a influența definirea finală a pieței geografice relevante.

| 32. | Unele piețe geografice pot fi definite pe o bază direcțională și pot funcționa doar temporar, de exemplu atunci când condițiile climaterice sau perioadele de recoltă afectează periodic cererea de transport a unor încărcături. În acest context, repoziționarea navelor, călătoriile în balast și dezechilibrele comerciale ar trebui avute în vedere pentru a delimita piețele geografice relevante. |
| --- | --- |

32.

Unele piețe geografice pot fi definite pe o bază direcțională și pot funcționa doar temporar, de exemplu atunci când condițiile climaterice sau perioadele de recoltă afectează periodic cererea de transport a unor încărcături. În acest context, repoziționarea navelor, călătoriile în balast și dezechilibrele comerciale ar trebui avute în vedere pentru a delimita piețele geografice relevante.

2.4.   Cotele de piață

| 33. | Cotele de piață oferă primele indicii utile privind structura pieței și importanța concurențială a părților, precum și a concurenților acestora. Comisia determină cotele de piață în funcție de condițiile pieței pentru fiecare caz în parte. În transportul maritim de linie, informațiile privind volumul și/sau capacitatea sunt luate drept bază pentru calcularea cotelor de piață într-o serie de decizii ale Comisiei și hotărâri ale Curții (32). |
| --- | --- |

33.

Cotele de piață oferă primele indicii utile privind structura pieței și importanța concurențială a părților, precum și a concurenților acestora. Comisia determină cotele de piață în funcție de condițiile pieței pentru fiecare caz în parte. În transportul maritim de linie, informațiile privind volumul și/sau capacitatea sunt luate drept bază pentru calcularea cotelor de piață într-o serie de decizii ale Comisiei și hotărâri ale Curții (32).

| 34. | Pe piețele de transport cu nave tramp, furnizorii de servicii concurează pentru a obține contracte de transport, cu alte cuvinte aceștia vând călătorii sau capacitate de transport. În funcție de serviciile specifice în cauză, diversele date pot permite operatorilor să calculeze cota lor anuală de piață (33), de exemplu:






  (a) | numărul de călătorii; |
| --- | --- | --- |

34.

Pe piețele de transport cu nave tramp, furnizorii de servicii concurează pentru a obține contracte de transport, cu alte cuvinte aceștia vând călătorii sau capacitate de transport. În funcție de serviciile specifice în cauză, diversele date pot permite operatorilor să calculeze cota lor anuală de piață (33), de exemplu:

(a)

numărul de călătorii;

| (b) | ponderea volumului sau a valorii părților în valoarea totală a transportului pentru a anumită încărcătură (între perechi de porturi și fațade portuare); |
| --- | --- |

(b)

ponderea volumului sau a valorii părților în valoarea totală a transportului pentru a anumită încărcătură (între perechi de porturi și fațade portuare);

| (c) | cota deținută de părți pe piața contractelor de navlosire pe timp; |
| --- | --- |

(c)

cota deținută de părți pe piața contractelor de navlosire pe timp;

| (d) | disponibilul de capacitate al părților din flota relevantă (în funcție de tipul și mărimea navei). |
| --- | --- |

(d)

disponibilul de capacitate al părților din flota relevantă (în funcție de tipul și mărimea navei).

3.   ACORDURILE ORIZONTALE ÎN SECTORUL TRANSPORTULUI MARITIM

| 35. | Acordurile de cooperare reprezintă o caracteristică comună a piețelor de transport maritim. Având în vedere că participanții la astfel de acorduri pot fi concurenți actuali sau potențiali, iar parametrii concurenței pot fi afectați negativ, trebuie ca întreprinderile să fie foarte atente pentru a se asigura că respectă regulile concurenței. În cadrul piețelor de servicii, cum ar fi transportul maritim, următoarele elemente sunt deosebit de relevante pentru evaluarea efectului pe care un acord îl poate avea pe piața relevantă: prețurile, cheltuielile, calitatea, frecvența și diferențierea serviciului furnizat, inovarea, marketingul și comercializarea serviciului. |
| --- | --- |

35.

Acordurile de cooperare reprezintă o caracteristică comună a piețelor de transport maritim. Având în vedere că participanții la astfel de acorduri pot fi concurenți actuali sau potențiali, iar parametrii concurenței pot fi afectați negativ, trebuie ca întreprinderile să fie foarte atente pentru a se asigura că respectă regulile concurenței. În cadrul piețelor de servicii, cum ar fi transportul maritim, următoarele elemente sunt deosebit de relevante pentru evaluarea efectului pe care un acord îl poate avea pe piața relevantă: prețurile, cheltuielile, calitatea, frecvența și diferențierea serviciului furnizat, inovarea, marketingul și comercializarea serviciului.

| 36. | Trei chestiuni au o importanță specială pentru serviciile la care se referă prezentele orientări: acordurile tehnice, schimburile de informații și acordurile de utilizare în comun (grupuri). |
| --- | --- |

36.

Trei chestiuni au o importanță specială pentru serviciile la care se referă prezentele orientări: acordurile tehnice, schimburile de informații și acordurile de utilizare în comun (grupuri).

3.1.   Acordurile tehnice

| 37. | Anumite tipuri de acorduri tehnice pot să nu facă obiectul interdicției prevăzute la articolul 81 din tratat datorită faptului că acestea nu restrâng concurența. Este cazul acordurilor orizontale, de exemplu, al căror unic obiect și efect este acela de a pune în aplicare ameliorări de natură tehnică sau de a realiza cooperarea în domeniul tehnic. Se poate considera că acordurile referitoare la implementarea standardelor de mediu fac parte din aceeași categorie. Acordurile dintre concurenți referitoare la preț, capacitate sau alți parametri concurențiali nu fac parte, în principiu, din această categorie (34). |
| --- | --- |

37.

Anumite tipuri de acorduri tehnice pot să nu facă obiectul interdicției prevăzute la articolul 81 din tratat datorită faptului că acestea nu restrâng concurența. Este cazul acordurilor orizontale, de exemplu, al căror unic obiect și efect este acela de a pune în aplicare ameliorări de natură tehnică sau de a realiza cooperarea în domeniul tehnic. Se poate considera că acordurile referitoare la implementarea standardelor de mediu fac parte din aceeași categorie. Acordurile dintre concurenți referitoare la preț, capacitate sau alți parametri concurențiali nu fac parte, în principiu, din această categorie (34).

3.2.   Schimburile de informații dintre întreprinderile concurente în sectorul transportului de linie

| 38. | Un sistem de schimb de informații presupune existența unei înțelegeri în baza căreia întreprinderile realizează schimbul de informații între ele sau furnizează informații unei agenții comune responsabilă cu centralizarea, colectarea și procesarea informației înainte de a o returna participanților în forma și cu frecvența stabilită. |
| --- | --- |

38.

Un sistem de schimb de informații presupune existența unei înțelegeri în baza căreia întreprinderile realizează schimbul de informații între ele sau furnizează informații unei agenții comune responsabilă cu centralizarea, colectarea și procesarea informației înainte de a o returna participanților în forma și cu frecvența stabilită.

| 39. | Este o practică des întâlnită în multe domenii ca statisticile agregate și informațiile cu caracter general de pe piață să fie colectate, comunicate și publicate. Aceste informații publicate privind piața reprezintă un bun mijloc de ameliorare a transparenței pieței și a cunoștințelor clienților, contribuind astfel la creșterea eficienței. Cu toate acestea, în anumite circumstanțe, schimbul de informații individualizate și sensibile din punct de vedere comercial poate constitui o încălcare a articolului 81 din tratat. Prezentele orientări sunt menite să ajute furnizorii de servicii de transport de linie să evalueze situațiile în care astfel de schimburi de informații încalcă regulile concurenței. |
| --- | --- |

39.

Este o practică des întâlnită în multe domenii ca statisticile agregate și informațiile cu caracter general de pe piață să fie colectate, comunicate și publicate. Aceste informații publicate privind piața reprezintă un bun mijloc de ameliorare a transparenței pieței și a cunoștințelor clienților, contribuind astfel la creșterea eficienței. Cu toate acestea, în anumite circumstanțe, schimbul de informații individualizate și sensibile din punct de vedere comercial poate constitui o încălcare a articolului 81 din tratat. Prezentele orientări sunt menite să ajute furnizorii de servicii de transport de linie să evalueze situațiile în care astfel de schimburi de informații încalcă regulile concurenței.

| 40. | În sectorul transportului de linie, schimburile de informații dintre companiile maritime de linie reunite în consorții, care altfel ar cădea sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, sunt permise în măsura în care acestea sunt auxiliare și necesare funcționării în comun a serviciilor de transport de linie și a altor forme de cooperare prevăzute de exceptarea pe categorii din Regulamentul (CE) nr. 823/2000 (35). Prezentele orientări nu au ca obiect aceste schimburi de informații. |
| --- | --- |

40.

În sectorul transportului de linie, schimburile de informații dintre companiile maritime de linie reunite în consorții, care altfel ar cădea sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, sunt permise în măsura în care acestea sunt auxiliare și necesare funcționării în comun a serviciilor de transport de linie și a altor forme de cooperare prevăzute de exceptarea pe categorii din Regulamentul (CE) nr. 823/2000 (35). Prezentele orientări nu au ca obiect aceste schimburi de informații.

3.2.1.   Generalități

| 41. | Pentru a evalua sistemele de schimburi de informații în conformitate cu legislația comunitară privind concurența, trebuie făcute următoarele distincții. |
| --- | --- |

41.

Pentru a evalua sistemele de schimburi de informații în conformitate cu legislația comunitară privind concurența, trebuie făcute următoarele distincții.

| 42. | Schimbul de informații poate fi un mecanism de facilitare a punerii în aplicare a unei practici anticoncurențiale, cum ar fi monitorizarea conformității cu un cartel; atunci când schimbul de informații este auxiliar unei astfel de practici anticoncurențiale, evaluarea acestuia trebuie coroborată cu evaluarea practicii în cauză. Un schimb de informații poate avea în sine ca obiect restrângerea concurenței (36). Prezentele orientări nu se referă la astfel de schimburi de informații. |
| --- | --- |

42.

Schimbul de informații poate fi un mecanism de facilitare a punerii în aplicare a unei practici anticoncurențiale, cum ar fi monitorizarea conformității cu un cartel; atunci când schimbul de informații este auxiliar unei astfel de practici anticoncurențiale, evaluarea acestuia trebuie coroborată cu evaluarea practicii în cauză. Un schimb de informații poate avea în sine ca obiect restrângerea concurenței (36). Prezentele orientări nu se referă la astfel de schimburi de informații.

| 43. | Cu toate acestea, un schimb de informații poate constitui în sine o încălcare a articolului 81 din tratat prin efectul pe care îl produce. Această situație apare atunci când schimbul de informații limitează sau anulează gradul de nesiguranță privind funcționarea pieței în cauză, având ca rezultat restrângerea concurenței dintre întreprinderi (37). Fiecare operator economic trebuie să decidă în mod autonom politica de piață pe care intenționează să o pună în aplicare. Curtea a considerat, în continuare, că întreprinderile sunt, în consecință, împiedicate să aibă contacte directe sau indirecte cu alți operatori care pot influența comportamentul unui concurent sau revela propriul comportament (pe care intenționează să îl adopte) dacă obiectul sau efectul acestor contacte este acela de a restricționa concurența, adică de a da naștere unor condiții concurențiale care nu corespund condițiilor normale ale pieței în cauză, ținându-se cont de natura produselor sau a serviciilor oferite, de mărimea și numărul întreprinderilor și de volumul pieței (38). Invers, pe piața celulozei din lemn, Curtea a estimat că anunțurile trimestriale privind prețurile, făcute independent de producători către utilizatori constituie, în sine, o acțiune de piață care nu este de natură să reducă incertitudinile fiecărei întreprinderi în ceea ce privește atitudinea viitoare a concurenților săi și, în consecință, în absența unor practici concertate prealabile între producători, acestea nu constituie în sine o încălcare a articolului 81 alineatul (1) din tratat (39). |
| --- | --- |

43.

Cu toate acestea, un schimb de informații poate constitui în sine o încălcare a articolului 81 din tratat prin efectul pe care îl produce. Această situație apare atunci când schimbul de informații limitează sau anulează gradul de nesiguranță privind funcționarea pieței în cauză, având ca rezultat restrângerea concurenței dintre întreprinderi (37). Fiecare operator economic trebuie să decidă în mod autonom politica de piață pe care intenționează să o pună în aplicare. Curtea a considerat, în continuare, că întreprinderile sunt, în consecință, împiedicate să aibă contacte directe sau indirecte cu alți operatori care pot influența comportamentul unui concurent sau revela propriul comportament (pe care intenționează să îl adopte) dacă obiectul sau efectul acestor contacte este acela de a restricționa concurența, adică de a da naștere unor condiții concurențiale care nu corespund condițiilor normale ale pieței în cauză, ținându-se cont de natura produselor sau a serviciilor oferite, de mărimea și numărul întreprinderilor și de volumul pieței (38). Invers, pe piața celulozei din lemn, Curtea a estimat că anunțurile trimestriale privind prețurile, făcute independent de producători către utilizatori constituie, în sine, o acțiune de piață care nu este de natură să reducă incertitudinile fiecărei întreprinderi în ceea ce privește atitudinea viitoare a concurenților săi și, în consecință, în absența unor practici concertate prealabile între producători, acestea nu constituie în sine o încălcare a articolului 81 alineatul (1) din tratat (39).

| 44. | Jurisprudența comunitară oferă orientări generale privind examinarea efectelor probabile ale unui schimb de informații. Curtea a concluzionat că acolo unde există o piață cu adevărat competitivă, este probabil ca transparența să conducă la intensificarea concurenței dintre furnizori (40). Cu toate acestea, pe o piață extrem de concentrată și oligopolistă, în care concurența este deja foarte redusă, schimburile de informații detaliate, la perioade scurte de timp, privind vânzările individuale între principalii concurenți, excluzând alți furnizori sau consumatori, sunt în măsură să împiedice în mod substanțial concurența dintre furnizori. În astfel de circumstanțe, împărtășirea informației privind funcționarea pieței, în mod frecvent și periodic, are efectul de a releva periodic tuturor competitorilor pozițiile pe piață și strategiile diverșilor concurenți (41). Curtea a mai indicat faptul că un sistem de schimb de informații poate constitui o încălcare a regulilor concurenței chiar și atunci când piața nu este foarte concentrată, dar există o limitare a autonomiei de decizie a întreprinderilor datorată presiunii exercitate în timpul discuțiilor ulterioare cu firmele concurente (42). |
| --- | --- |

44.

Jurisprudența comunitară oferă orientări generale privind examinarea efectelor probabile ale unui schimb de informații. Curtea a concluzionat că acolo unde există o piață cu adevărat competitivă, este probabil ca transparența să conducă la intensificarea concurenței dintre furnizori (40). Cu toate acestea, pe o piață extrem de concentrată și oligopolistă, în care concurența este deja foarte redusă, schimburile de informații detaliate, la perioade scurte de timp, privind vânzările individuale între principalii concurenți, excluzând alți furnizori sau consumatori, sunt în măsură să împiedice în mod substanțial concurența dintre furnizori. În astfel de circumstanțe, împărtășirea informației privind funcționarea pieței, în mod frecvent și periodic, are efectul de a releva periodic tuturor competitorilor pozițiile pe piață și strategiile diverșilor concurenți (41). Curtea a mai indicat faptul că un sistem de schimb de informații poate constitui o încălcare a regulilor concurenței chiar și atunci când piața nu este foarte concentrată, dar există o limitare a autonomiei de decizie a întreprinderilor datorată presiunii exercitate în timpul discuțiilor ulterioare cu firmele concurente (42).

| 45. | Rezultă că efectele reale sau potențiale ale unui schimb de informații trebuie să fie analizate de la caz la caz, deoarece rezultatele evaluării depind de o combinație de factori specifici fiecărui caz particular. Structura pieței, acolo unde are loc schimbul de informații, și caracteristicile informațiilor comunicate sunt cele două elemente principale pe care Comisia le examinează pentru a evalua schimbul de informații. Evaluarea trebuie să ia în calcul, de asemenea, efectele reale sau potențiale ale schimbului de informații în comparație cu situația concurențială care ar rezulta în absența acordului privind schimbul de informații (43). Pentru a intra sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, schimbul de informații trebuie să aibă efecte adverse apreciabile asupra parametrilor concurenței (44). |
| --- | --- |

45.

Rezultă că efectele reale sau potențiale ale unui schimb de informații trebuie să fie analizate de la caz la caz, deoarece rezultatele evaluării depind de o combinație de factori specifici fiecărui caz particular. Structura pieței, acolo unde are loc schimbul de informații, și caracteristicile informațiilor comunicate sunt cele două elemente principale pe care Comisia le examinează pentru a evalua schimbul de informații. Evaluarea trebuie să ia în calcul, de asemenea, efectele reale sau potențiale ale schimbului de informații în comparație cu situația concurențială care ar rezulta în absența acordului privind schimbul de informații (43). Pentru a intra sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, schimbul de informații trebuie să aibă efecte adverse apreciabile asupra parametrilor concurenței (44).

| 46. | Orientările următoare se referă, în principal, la analiza unei restrângeri a concurenței în sensul articolului 81 alineatul (1) din tratat. Orientările de aplicare a articolului 81 alineatul (3) din tratat se găsesc în paragraful 58 de mai jos și în comunicarea generală pe această temă (45). |
| --- | --- |

46.

Orientările următoare se referă, în principal, la analiza unei restrângeri a concurenței în sensul articolului 81 alineatul (1) din tratat. Orientările de aplicare a articolului 81 alineatul (3) din tratat se găsesc în paragraful 58 de mai jos și în comunicarea generală pe această temă (45).

3.2.2.   Structura pieței

| 47. | Nivelul de concentrare și structura cererii și ofertei pe o anumită piață sunt elemente-cheie pentru a analiza dacă un schimb de informații se află sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat (46). |
| --- | --- |

47.

Nivelul de concentrare și structura cererii și ofertei pe o anumită piață sunt elemente-cheie pentru a analiza dacă un schimb de informații se află sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat (46).

| 48. | Nivelul de concentrare este deosebit de relevant, deoarece pe piețele oligopoliste foarte concentrate este mai probabil ca efectele restrictive să apară și să fie durabile decât pe piețele mai puțin concentrate. O mai mare transparență pe o piață concentrată poate consolida interdependența firmelor și reduce intensitatea concurenței. |
| --- | --- |

48.

Nivelul de concentrare este deosebit de relevant, deoarece pe piețele oligopoliste foarte concentrate este mai probabil ca efectele restrictive să apară și să fie durabile decât pe piețele mai puțin concentrate. O mai mare transparență pe o piață concentrată poate consolida interdependența firmelor și reduce intensitatea concurenței.

| 49. | De asemenea, structura cererii și a ofertei este importantă, în special numărul operatorilor concurenți, simetria și stabilitatea cotelor lor de piață, precum și existența unor legături structurale între concurenți (47). Comisia mai poate analiza și alți factori, cum sunt omogenitatea serviciilor și transparența de ansamblu a pieței. |
| --- | --- |

49.

De asemenea, structura cererii și a ofertei este importantă, în special numărul operatorilor concurenți, simetria și stabilitatea cotelor lor de piață, precum și existența unor legături structurale între concurenți (47). Comisia mai poate analiza și alți factori, cum sunt omogenitatea serviciilor și transparența de ansamblu a pieței.

3.2.3.   Caracteristicile informațiilor comunicate

| 50. | Schimbul de informații sensibile din punct de vedere comercial privind parametrii concurenței, cum ar fi prețul, capacitatea sau cheltuielile, care are loc între concurenți, are o probabilitate mai mare de a intra sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat față de alte schimburi de informații. Informațiile sensibile din punct de vedere comercial trebuie evaluate luându-se în calcul criteriile de mai jos. |
| --- | --- |

50.

Schimbul de informații sensibile din punct de vedere comercial privind parametrii concurenței, cum ar fi prețul, capacitatea sau cheltuielile, care are loc între concurenți, are o probabilitate mai mare de a intra sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat față de alte schimburi de informații. Informațiile sensibile din punct de vedere comercial trebuie evaluate luându-se în calcul criteriile de mai jos.

| 51. | Comunicarea informațiilor care sunt deja date publice nu constituie, în principiu, o încălcare a articolului 81 alineatul (1) din tratat (48). Cu toate acestea, este important să se determine nivelul de transparență a pieței și măsura în care schimbul îmbunătățește informațiile, făcându-le mai accesibile și/sau combinând informații disponibile public cu alte informații. Informația care rezultă poate deveni sensibilă din punct de vedere comercial și diseminarea acesteia — susceptibilă să restrângă concurența. |
| --- | --- |

51.

Comunicarea informațiilor care sunt deja date publice nu constituie, în principiu, o încălcare a articolului 81 alineatul (1) din tratat (48). Cu toate acestea, este important să se determine nivelul de transparență a pieței și măsura în care schimbul îmbunătățește informațiile, făcându-le mai accesibile și/sau combinând informații disponibile public cu alte informații. Informația care rezultă poate deveni sensibilă din punct de vedere comercial și diseminarea acesteia — susceptibilă să restrângă concurența.

| 52. | Informațiile pot fi individuale sau agregate. Datele individuale se referă la o întreprindere desemnată sau identificabilă. Datele agregate combină datele de la un număr de întreprinderi independente suficient de mare ca să facă imposibilă recunoașterea datelor individuale. Comunicarea informațiile individuale între concurenți este mai probabil să intre sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat (49), în special când se referă la datele sensibile din punct de vedere comercial decât schimbul de informații agregate care nu se încadrează, în principiu, la articolul 81 alineatul (1) din tratat. Comisia va acorda o atenție specială gradului de agregare. Acesta va trebui să fie de așa natură încât informațiile să nu poată fi dezagregate, permițând astfel întreprinderilor să identifice, în mod direct sau indirect, strategiile concurențiale ale competitorilor. |
| --- | --- |

52.

Informațiile pot fi individuale sau agregate. Datele individuale se referă la o întreprindere desemnată sau identificabilă. Datele agregate combină datele de la un număr de întreprinderi independente suficient de mare ca să facă imposibilă recunoașterea datelor individuale. Comunicarea informațiile individuale între concurenți este mai probabil să intre sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat (49), în special când se referă la datele sensibile din punct de vedere comercial decât schimbul de informații agregate care nu se încadrează, în principiu, la articolul 81 alineatul (1) din tratat. Comisia va acorda o atenție specială gradului de agregare. Acesta va trebui să fie de așa natură încât informațiile să nu poată fi dezagregate, permițând astfel întreprinderilor să identifice, în mod direct sau indirect, strategiile concurențiale ale competitorilor.

| 53. | Cu toate acestea, în cazul transportului de linie, este necesară examinarea cu prudență a previziunilor privind disponibilul de capacitate, chiar și sub formă agregată, în special când se desfășoară pe piețe concentrate. Pe piețele serviciilor de linie, datele privind capacitatea reprezintă parametrul-cheie de coordonare a comportamentului concurențial și au un efect direct asupra prețurilor. Schimburile de previziuni agregate privind disponibilul de capacitate care indică rutele pentru care va fi utilizat acesta pot fi anticoncurențiale în măsura în care pot conduce la adoptarea unei politici comune de către mai mulți sau toți transportatorii și pot avea ca rezultat furnizarea de servicii la prețuri superioare celor competitive. În plus, există un risc de dezagregare a datelor, deoarece pot fi combinate cu anunțurile publicate în mod individual de transportatorii de linie. Aceasta ar permite întreprinderilor să identifice poziția pe piață și strategiile firmelor concurente. |
| --- | --- |

53.

Cu toate acestea, în cazul transportului de linie, este necesară examinarea cu prudență a previziunilor privind disponibilul de capacitate, chiar și sub formă agregată, în special când se desfășoară pe piețe concentrate. Pe piețele serviciilor de linie, datele privind capacitatea reprezintă parametrul-cheie de coordonare a comportamentului concurențial și au un efect direct asupra prețurilor. Schimburile de previziuni agregate privind disponibilul de capacitate care indică rutele pentru care va fi utilizat acesta pot fi anticoncurențiale în măsura în care pot conduce la adoptarea unei politici comune de către mai mulți sau toți transportatorii și pot avea ca rezultat furnizarea de servicii la prețuri superioare celor competitive. În plus, există un risc de dezagregare a datelor, deoarece pot fi combinate cu anunțurile publicate în mod individual de transportatorii de linie. Aceasta ar permite întreprinderilor să identifice poziția pe piață și strategiile firmelor concurente.

| 54. | Vechimea datelor și perioada la care se referă sunt factori la fel de importanți. Datele pot fi vechi, recente sau viitoare. În general, nu se consideră că schimbul de informații vechi intră sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, deoarece acesta nu poate avea un impact real asupra comportamentului viitor al întreprinderilor. În trecut, Comisia, a considerat că informațiile care datează de peste un an sunt „vechi” (50), în vreme ce informațiile de mai puțin de un an erau apreciate drept „recente” (51). Diferența între informațiile vechi și cele recente trebuie evaluată cu o anumită flexibilitate, ținându-se cont de măsura în care acestea devin caduce pe piața relevantă. Este probabil ca durata în care informațiile devin „vechi” să fie mai scurtă dacă informațiile sunt agregate și nu individuale. Schimburile de informații recente privind volumul și capacitatea nu sunt, de asemenea, susceptibile să producă o restrângere a concurenței dacă informațiile sunt agregate într-un grad adecvat astfel încât tranzacțiile expeditorilor sau transportatorilor individuali să nu poată fi identificate, nici direct, nici indirect. Datele viitoare se referă la viziunea unei întreprinderi privind modul în care se va dezvolta piața sau strategia pe care intenționează să o urmărească pe piața respectivă. Schimbul de date viitoare este cel mai susceptibil să fie problematic, în special atunci când se referă la prețuri sau la rezultate. Acesta poate revela strategia comercială pe care o întreprindere intenționează să o adopte pe piață. Procedând astfel, se poate reduce în mod considerabil rivalitatea dintre părțile care efectuează schimbul de informații și poate, prin urmare, conduce la restrângerea concurenței. |
| --- | --- |

54.

Vechimea datelor și perioada la care se referă sunt factori la fel de importanți. Datele pot fi vechi, recente sau viitoare. În general, nu se consideră că schimbul de informații vechi intră sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, deoarece acesta nu poate avea un impact real asupra comportamentului viitor al întreprinderilor. În trecut, Comisia, a considerat că informațiile care datează de peste un an sunt „vechi” (50), în vreme ce informațiile de mai puțin de un an erau apreciate drept „recente” (51). Diferența între informațiile vechi și cele recente trebuie evaluată cu o anumită flexibilitate, ținându-se cont de măsura în care acestea devin caduce pe piața relevantă. Este probabil ca durata în care informațiile devin „vechi” să fie mai scurtă dacă informațiile sunt agregate și nu individuale. Schimburile de informații recente privind volumul și capacitatea nu sunt, de asemenea, susceptibile să producă o restrângere a concurenței dacă informațiile sunt agregate într-un grad adecvat astfel încât tranzacțiile expeditorilor sau transportatorilor individuali să nu poată fi identificate, nici direct, nici indirect. Datele viitoare se referă la viziunea unei întreprinderi privind modul în care se va dezvolta piața sau strategia pe care intenționează să o urmărească pe piața respectivă. Schimbul de date viitoare este cel mai susceptibil să fie problematic, în special atunci când se referă la prețuri sau la rezultate. Acesta poate revela strategia comercială pe care o întreprindere intenționează să o adopte pe piață. Procedând astfel, se poate reduce în mod considerabil rivalitatea dintre părțile care efectuează schimbul de informații și poate, prin urmare, conduce la restrângerea concurenței.

| 55. | Frecvența schimbului trebuie, de asemenea, luată în considerare. Cu cât frecvența schimbului de informații este mai mare, cu atât concurenții pot reacționa mai rapid. Aceasta facilitează represaliile și, în cele din urmă, reduce dorința de a iniția acțiuni competitive pe piață. Așa-numita „concurență ascunsă” ar putea fi restrânsă. |
| --- | --- |

55.

Frecvența schimbului trebuie, de asemenea, luată în considerare. Cu cât frecvența schimbului de informații este mai mare, cu atât concurenții pot reacționa mai rapid. Aceasta facilitează represaliile și, în cele din urmă, reduce dorința de a iniția acțiuni competitive pe piață. Așa-numita „concurență ascunsă” ar putea fi restrânsă.

| 56. | De asemenea, ar trebui să fie analizat modul în care informațiile sunt schimbate, pentru a evalua efectul (efectele) pe care le-ar putea avea asupra pieței (piețelor). Cu cât informațiile sunt mai ușor comunicate clienților, cu atât acestea sunt mai puțin problematice. Invers, dacă transparența pieței este ameliorată exclusiv în beneficiul furnizorilor, aceasta poate priva clienții de avantajul unei „concurențe ascunse” crescute. |
| --- | --- |

56.

De asemenea, ar trebui să fie analizat modul în care informațiile sunt schimbate, pentru a evalua efectul (efectele) pe care le-ar putea avea asupra pieței (piețelor). Cu cât informațiile sunt mai ușor comunicate clienților, cu atât acestea sunt mai puțin problematice. Invers, dacă transparența pieței este ameliorată exclusiv în beneficiul furnizorilor, aceasta poate priva clienții de avantajul unei „concurențe ascunse” crescute.

| 57. | În sectorul transportului de linie se folosesc indici de prețuri pentru a arăta modificările medii ale prețului pentru transportul unui container maritim. Un indice de prețuri bazat pe informații privind prețurile agregate în mod corespunzător nu este susceptibil de a încălca articolul 81 alineatul (1) din tratat, cu condiția ca gradul de agregare să nu permită întreprinderilor să identifice, prin dezagregare, în mod direct sau indirect, strategiile competitive ale concurenților. Dacă un indice de prețuri reduce sau înlătură gradul de nesiguranță în ceea ce privește funcționarea pieței, având drept rezultat restrângerea concurenței dintre întreprinderi, aceasta ar reprezenta o încălcare a articolului 81 alineatul (1) din tratat. În procesul de evaluare a efectului probabil al unui astfel de indice de prețuri pe o anumită piață relevantă, trebuie să se țină seama de gradul de agregare a informației, de vechimea acesteia (informații vechi sau recente) și de frecvența de publicare a indicelui. În general este importantă efectuarea unei evaluări de ansamblu a tuturor elementelor oricărui sistem de schimb de informații, pentru a se ține seama de interacțiunile potențiale, de exemplu între schimbul de informații privind capacitatea și volumul, pe de o parte și indicele de prețuri, pe de altă parte. |
| --- | --- |

57.

În sectorul transportului de linie se folosesc indici de prețuri pentru a arăta modificările medii ale prețului pentru transportul unui container maritim. Un indice de prețuri bazat pe informații privind prețurile agregate în mod corespunzător nu este susceptibil de a încălca articolul 81 alineatul (1) din tratat, cu condiția ca gradul de agregare să nu permită întreprinderilor să identifice, prin dezagregare, în mod direct sau indirect, strategiile competitive ale concurenților. Dacă un indice de prețuri reduce sau înlătură gradul de nesiguranță în ceea ce privește funcționarea pieței, având drept rezultat restrângerea concurenței dintre întreprinderi, aceasta ar reprezenta o încălcare a articolului 81 alineatul (1) din tratat. În procesul de evaluare a efectului probabil al unui astfel de indice de prețuri pe o anumită piață relevantă, trebuie să se țină seama de gradul de agregare a informației, de vechimea acesteia (informații vechi sau recente) și de frecvența de publicare a indicelui. În general este importantă efectuarea unei evaluări de ansamblu a tuturor elementelor oricărui sistem de schimb de informații, pentru a se ține seama de interacțiunile potențiale, de exemplu între schimbul de informații privind capacitatea și volumul, pe de o parte și indicele de prețuri, pe de altă parte.

| 58. | Un schimb de informații între transportatori, care restrânge concurența, poate totuși să crească gradul de eficiență, cum ar fi o mai bună planificare a investițiilor și utilizarea mai eficientă a capacității. Astfel de beneficii vor trebui să fie bine întemeiate și să se transmită consumatorilor și să fie puse în balanță față de efectele anti-concurențiale ale schimbului de informații, în cadrul articolului 81 alineatul (3) din tratat. În acest context, este important de menționat că una dintre condițiile articolului 81 alineatul (3) este ca o parte echitabilă din beneficiile generate de un acord care restrânge concurența să revină consumatorilor. În cazul în care toate cele patru condiții cumulative prevăzute la articolul 81 alineatul (3) din tratat sunt îndeplinite, interdicția de la articolul 81 alineatul (1) din tratat nu se aplică (52). |
| --- | --- |

58.

Un schimb de informații între transportatori, care restrânge concurența, poate totuși să crească gradul de eficiență, cum ar fi o mai bună planificare a investițiilor și utilizarea mai eficientă a capacității. Astfel de beneficii vor trebui să fie bine întemeiate și să se transmită consumatorilor și să fie puse în balanță față de efectele anti-concurențiale ale schimbului de informații, în cadrul articolului 81 alineatul (3) din tratat. În acest context, este important de menționat că una dintre condițiile articolului 81 alineatul (3) este ca o parte echitabilă din beneficiile generate de un acord care restrânge concurența să revină consumatorilor. În cazul în care toate cele patru condiții cumulative prevăzute la articolul 81 alineatul (3) din tratat sunt îndeplinite, interdicția de la articolul 81 alineatul (1) din tratat nu se aplică (52).

3.2.4.   Asociații profesionale

| 59. | În sectorul transportului maritim de linie, ca în orice alt domeniu, discuțiile și schimburile de informații pot avea loc în cadrul unei asociații profesionale, cu condiția ca aceasta să nu fie folosită ca (a) un forum pentru reuniunile cartelului (53); (b) o structură care emite decizii sau recomandări anticoncurențiale membrilor săi (54) sau un mijloc de schimb de informații care reduce sau înlătură gradul de nesiguranță în ceea ce privește funcționarea pieței, având drept rezultat restrângerea concurenței dintre întreprinderi într-un sens contrar dispozițiilor articolului 81 alineatul (3) din tratat (55). Ar trebui să se facă distincția între această situație și discuțiile legitime întreprinse în cadrul unei asociații profesionale pe teme cum ar fi standardele tehnice și de mediu. |
| --- | --- |

59.

În sectorul transportului maritim de linie, ca în orice alt domeniu, discuțiile și schimburile de informații pot avea loc în cadrul unei asociații profesionale, cu condiția ca aceasta să nu fie folosită ca (a) un forum pentru reuniunile cartelului (53); (b) o structură care emite decizii sau recomandări anticoncurențiale membrilor săi (54) sau un mijloc de schimb de informații care reduce sau înlătură gradul de nesiguranță în ceea ce privește funcționarea pieței, având drept rezultat restrângerea concurenței dintre întreprinderi într-un sens contrar dispozițiilor articolului 81 alineatul (3) din tratat (55). Ar trebui să se facă distincția între această situație și discuțiile legitime întreprinse în cadrul unei asociații profesionale pe teme cum ar fi standardele tehnice și de mediu.

3.3.   Acordurile de utilizare în comun în transportul cu nave tramp

| 60. | Forma de cooperare orizontală cea mai des întâlnită în sectorul transportului cu nave tramp este acordul de utilizare în comun (grup de transport maritim). Nu există un model universal de astfel de grup. Unele caracteristici, însă, apar ca fiind comune celor mai multe grupuri de transport maritim pe diferitele segmente de piață, astfel cum se poate vedea mai jos. |
| --- | --- |

60.

Forma de cooperare orizontală cea mai des întâlnită în sectorul transportului cu nave tramp este acordul de utilizare în comun (grup de transport maritim). Nu există un model universal de astfel de grup. Unele caracteristici, însă, apar ca fiind comune celor mai multe grupuri de transport maritim pe diferitele segmente de piață, astfel cum se poate vedea mai jos.

| 61. | Un model standard de grup de transport maritim reunește un număr de nave similare (56) aflate în proprietatea unor armatori diferiți și funcționând sub administrație unică. Un manager de grup este de obicei responsabil de managementul comercial [de exemplu, marketingul comun (57), negocierea navlului și centralizarea veniturilor și a costurilor transporturilor (58)], precum și de funcționarea comercială (programarea deplasărilor efectuate de nave și dirijarea acestora, desemnarea agenților portuari, informarea actualizată a clienților, emiterea de facturi, comandarea de combustibili, colectarea veniturilor navelor și distribuirea acestora în baza unui sistem complex de repartiție etc.). Managerul de grup acționează adesea sub supravegherea unui comitet executiv general care reprezintă armatorii. Funcționarea tehnică a navei este, de obicei, responsabilitatea fiecărui armator (siguranță, echipaj, reparații, întreținere etc.). Deși își comercializează serviciile în comun, de cele mai multe ori membrii grupului efectuează aceste servicii în mod individual. |
| --- | --- |

61.

Un model standard de grup de transport maritim reunește un număr de nave similare (56) aflate în proprietatea unor armatori diferiți și funcționând sub administrație unică. Un manager de grup este de obicei responsabil de managementul comercial [de exemplu, marketingul comun (57), negocierea navlului și centralizarea veniturilor și a costurilor transporturilor (58)], precum și de funcționarea comercială (programarea deplasărilor efectuate de nave și dirijarea acestora, desemnarea agenților portuari, informarea actualizată a clienților, emiterea de facturi, comandarea de combustibili, colectarea veniturilor navelor și distribuirea acestora în baza unui sistem complex de repartiție etc.). Managerul de grup acționează adesea sub supravegherea unui comitet executiv general care reprezintă armatorii. Funcționarea tehnică a navei este, de obicei, responsabilitatea fiecărui armator (siguranță, echipaj, reparații, întreținere etc.). Deși își comercializează serviciile în comun, de cele mai multe ori membrii grupului efectuează aceste servicii în mod individual.

| 62. | Rezultă din această descriere că trăsătura-cheie a grupurilor tipice de transport maritim este vânzarea în comun, împreună cu caracteristici de producție în comun. Prin urmare, sunt relevante atât orientările privind vânzarea în comun, ca variantă a unui acord de comercializare în comun, cât și cele privind producția în comun din Orientările Comisiei privind aplicabilitatea articolului 81 din tratat la acordurile de cooperare orizontală (59). Dată fiind varietatea de caracteristici ale grupurilor, fiecare grup trebuie analizat individual pentru a se determina, pe baza centrului său de gravitație (60), dacă se află sub incidența articolului 81 alineatul (1) și, în caz afirmativ, dacă îndeplinește cele patru condiții cumulative ale articolului 81 alineatul (3). |
| --- | --- |

62.

Rezultă din această descriere că trăsătura-cheie a grupurilor tipice de transport maritim este vânzarea în comun, împreună cu caracteristici de producție în comun. Prin urmare, sunt relevante atât orientările privind vânzarea în comun, ca variantă a unui acord de comercializare în comun, cât și cele privind producția în comun din Orientările Comisiei privind aplicabilitatea articolului 81 din tratat la acordurile de cooperare orizontală (59). Dată fiind varietatea de caracteristici ale grupurilor, fiecare grup trebuie analizat individual pentru a se determina, pe baza centrului său de gravitație (60), dacă se află sub incidența articolului 81 alineatul (1) și, în caz afirmativ, dacă îndeplinește cele patru condiții cumulative ale articolului 81 alineatul (3).

| 63. | Grupurile care cad sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (61) deoarece sunt create ca o societate în comun ce îndeplinește în mod durabil toate funcțiile unei entități economice autonome [așa-numitele societăți în comun cu funcționalitate deplină, a se vedea articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004] nu sunt afectate în mod direct de modificările aduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 și nu fac obiectul prezentelor orientări. Orientări privind deplina funcționalitate se găsesc, printre altele, în Comunicarea jurisdicțională consolidată a Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (62). În măsura în care aceste grupuri au ca obiect sau efect coordonarea comportamentului concurențial al întreprinderilor rămase independente, o astfel de coordonare este evaluată în conformitate cu criteriile din articolul 81 alineatele (1) și (3) din tratat, pentru a se stabili dacă operațiunea este sau nu compatibilă cu piața comună (63). |
| --- | --- |

63.

Grupurile care cad sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (61) deoarece sunt create ca o societate în comun ce îndeplinește în mod durabil toate funcțiile unei entități economice autonome [așa-numitele societăți în comun cu funcționalitate deplină, a se vedea articolul 3 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004] nu sunt afectate în mod direct de modificările aduse de Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 și nu fac obiectul prezentelor orientări. Orientări privind deplina funcționalitate se găsesc, printre altele, în Comunicarea jurisdicțională consolidată a Comisiei în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (62). În măsura în care aceste grupuri au ca obiect sau efect coordonarea comportamentului concurențial al întreprinderilor rămase independente, o astfel de coordonare este evaluată în conformitate cu criteriile din articolul 81 alineatele (1) și (3) din tratat, pentru a se stabili dacă operațiunea este sau nu compatibilă cu piața comună (63).

3.3.1.   Grupuri care nu intră sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat

| 64. | Acordurile de utilizare în comun nu intră sub incidența interdicției de la articolul 81 alineatul (1) din tratat dacă participanții la acestea nu sunt concurenți reali sau potențiali. De exemplu, în cazul în care doi sau mai mulți armatori formează un grup cu scopul de a participa la licitații și a executa contracte de afretare pe care, ca operatori individuali, nu le puteau obține sau executa pe cont propriu. Această concluzie rămâne validă în cazurile în care astfel de grupuri transportă în mod ocazional alte încărcături, reprezentând o mică parte din volumul total. |
| --- | --- |

64.

Acordurile de utilizare în comun nu intră sub incidența interdicției de la articolul 81 alineatul (1) din tratat dacă participanții la acestea nu sunt concurenți reali sau potențiali. De exemplu, în cazul în care doi sau mai mulți armatori formează un grup cu scopul de a participa la licitații și a executa contracte de afretare pe care, ca operatori individuali, nu le puteau obține sau executa pe cont propriu. Această concluzie rămâne validă în cazurile în care astfel de grupuri transportă în mod ocazional alte încărcături, reprezentând o mică parte din volumul total.

| 65. | Grupurile a căror activitate nu influențează parametrii relevanți ai concurenței deoarece sunt de mică importanță și/sau nu afectează semnificativ comerțul dintre statele membre (64), nu se încadrează la articolul 81 alineatul (1) din tratat. |
| --- | --- |

65.

Grupurile a căror activitate nu influențează parametrii relevanți ai concurenței deoarece sunt de mică importanță și/sau nu afectează semnificativ comerțul dintre statele membre (64), nu se încadrează la articolul 81 alineatul (1) din tratat.

3.3.2.   Grupuri care, în general, se află sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat

| 66. | Acordurile stabilite între concurenți care se limitează la comercializarea în comun au, în general, ca obiect și ca efect coordonarea politicii de prețuri a acestor concurenți (65). |
| --- | --- |

66.

Acordurile stabilite între concurenți care se limitează la comercializarea în comun au, în general, ca obiect și ca efect coordonarea politicii de prețuri a acestor concurenți (65).

3.3.3.   Grupuri care pot intra sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat

| 67. | Dacă grupul nu are ca obiect o restrângere a concurenței, este necesară o analiză a efectelor acestuia asupra pieței în cauză. Un acord intră sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat în cazul în care este probabil să aibă un impact negativ apreciabil asupra parametrilor concurenței pe piață, cum sunt prețurile, cheltuielile, diferențierea și calitatea serviciilor și inovația. Acordurile pot avea acest efect prin reducerea semnificativă a rivalității între părțile la acord sau între acestea și terți (66). |
| --- | --- |

67.

Dacă grupul nu are ca obiect o restrângere a concurenței, este necesară o analiză a efectelor acestuia asupra pieței în cauză. Un acord intră sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat în cazul în care este probabil să aibă un impact negativ apreciabil asupra parametrilor concurenței pe piață, cum sunt prețurile, cheltuielile, diferențierea și calitatea serviciilor și inovația. Acordurile pot avea acest efect prin reducerea semnificativă a rivalității între părțile la acord sau între acestea și terți (66).

| 68. | Anumite grupuri din sectorul transportului cu nave tramp nu implică comercializarea în comun, însă presupun un anumit grad de coordonare a parametrilor concurenței (de exemplu programarea sau aprovizionarea în comun). Aceste cazuri fac obiectul articolului 81 alineatul (1) din tratat numai dacă părțile la acord au un anumit grad de putere de piață (67). |
| --- | --- |

68.

Anumite grupuri din sectorul transportului cu nave tramp nu implică comercializarea în comun, însă presupun un anumit grad de coordonare a parametrilor concurenței (de exemplu programarea sau aprovizionarea în comun). Aceste cazuri fac obiectul articolului 81 alineatul (1) din tratat numai dacă părțile la acord au un anumit grad de putere de piață (67).

| 69. | Capacitatea grupului de a cauza considerabile efecte negative de piață depinde de contextul economic, ținându-se seama de puterea de piață combinată a părților și de natura acordului, împreună cu alți factori structurali de pe piața relevantă. Trebuie avut în vedere, de asemenea, dacă acordul de utilizare în comun afectează comportamentul părților pe piețele vecine, aflate în strânsă legătură cu piața afectată în mod direct de această cooperare (68). Acesta poate fi, de exemplu, cazul în care piața grupului este cea a transportului de produse forestiere cu nave specializate de transport, de formă paralelipipedică (piața A), iar membrii grupului dețin și nave care funcționează pe piața de vrac uscat (piața B). |
| --- | --- |

69.

Capacitatea grupului de a cauza considerabile efecte negative de piață depinde de contextul economic, ținându-se seama de puterea de piață combinată a părților și de natura acordului, împreună cu alți factori structurali de pe piața relevantă. Trebuie avut în vedere, de asemenea, dacă acordul de utilizare în comun afectează comportamentul părților pe piețele vecine, aflate în strânsă legătură cu piața afectată în mod direct de această cooperare (68). Acesta poate fi, de exemplu, cazul în care piața grupului este cea a transportului de produse forestiere cu nave specializate de transport, de formă paralelipipedică (piața A), iar membrii grupului dețin și nave care funcționează pe piața de vrac uscat (piața B).

| 70. | În ceea ce privește factorii structurali de pe piața relevantă, în cazul în care grupul are o cotă de piață redusă, este improbabil să apară efecte restrictive. În cadrul evaluării impactului unui anumit grup asupra pieței relevante, trebuie să se țină seama de factori suplimentari, precum gradul de concentrare a pieței, poziția și numărul concurenților, stabilitatea cotelor de piață de-a lungul timpului, participarea la mai multe grupuri, barierele de intrare pe piață și probabilitatea intrării pe piață, transparența pieței, compensarea puterii de cumpărare a utilizatorilor de transport și natura serviciilor (de exemplu, servicii omogene sau servicii diferențiate). |
| --- | --- |

70.

În ceea ce privește factorii structurali de pe piața relevantă, în cazul în care grupul are o cotă de piață redusă, este improbabil să apară efecte restrictive. În cadrul evaluării impactului unui anumit grup asupra pieței relevante, trebuie să se țină seama de factori suplimentari, precum gradul de concentrare a pieței, poziția și numărul concurenților, stabilitatea cotelor de piață de-a lungul timpului, participarea la mai multe grupuri, barierele de intrare pe piață și probabilitatea intrării pe piață, transparența pieței, compensarea puterii de cumpărare a utilizatorilor de transport și natura serviciilor (de exemplu, servicii omogene sau servicii diferențiate).

| 71. | În ceea ce privește natura acordului, trebuie examinate clauzele care afectează comportamentul concurențial al grupului sau al membrilor acestuia pe piață, cum ar fi clauzele care interzic membrilor să activeze pe aceeași piață în afara grupului (clauze de neconcurență), perioade de blocare și termene de preaviz (clauze de ieșire) precum și schimburile de informații sensibile din punct de vedere comercial. Trebuie, de asemenea, avute în vedere toate legăturile existente între grupuri, fie în ceea ce privește conducerea sau membrii acestora, fie în ceea ce privește împărțirea cheltuielilor și veniturilor. |
| --- | --- |

71.

În ceea ce privește natura acordului, trebuie examinate clauzele care afectează comportamentul concurențial al grupului sau al membrilor acestuia pe piață, cum ar fi clauzele care interzic membrilor să activeze pe aceeași piață în afara grupului (clauze de neconcurență), perioade de blocare și termene de preaviz (clauze de ieșire) precum și schimburile de informații sensibile din punct de vedere comercial. Trebuie, de asemenea, avute în vedere toate legăturile existente între grupuri, fie în ceea ce privește conducerea sau membrii acestora, fie în ceea ce privește împărțirea cheltuielilor și veniturilor.

3.3.4.   Aplicabilitatea articolului 81 alineatul (3) din tratat

| 72. | În cazurile în care grupurile intră sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, întreprinderile în cauză trebuie să se asigure că îndeplinesc cele patru condiții cumulative prevăzute la articolul 81 alineatul (3) (69). Articolul 81 alineatul (3) nu elimină a priori din sfera sa de aplicare anumite tipuri de acorduri. În principiu, toate acordurile restrictive care îndeplinesc cele patru condiții cumulative prevăzute la articolul 81 alineatul (3) beneficiază de exceptare. Această analiză se bazează pe o scală mobilă. Creșterile de eficiență și transmiterea lor către consumatori trebuie întotdeauna să fie proporționale cu importanța restrângerii concurenței constatată în temeiul articolului 81 alineatul (1). |
| --- | --- |

72.

În cazurile în care grupurile intră sub incidența articolului 81 alineatul (1) din tratat, întreprinderile în cauză trebuie să se asigure că îndeplinesc cele patru condiții cumulative prevăzute la articolul 81 alineatul (3) (69). Articolul 81 alineatul (3) nu elimină a priori din sfera sa de aplicare anumite tipuri de acorduri. În principiu, toate acordurile restrictive care îndeplinesc cele patru condiții cumulative prevăzute la articolul 81 alineatul (3) beneficiază de exceptare. Această analiză se bazează pe o scală mobilă. Creșterile de eficiență și transmiterea lor către consumatori trebuie întotdeauna să fie proporționale cu importanța restrângerii concurenței constatată în temeiul articolului 81 alineatul (1).

| 73. | Întreprinderea implicată este cea care trebuie să demonstreze faptul că grupul îmbunătățește serviciile de transport sau promovează progresul tehnic sau economic sub forma unor creșteri de eficiență. Eficiența generată nu poate fi economisirea unor cheltuieli care reprezintă o parte inerentă a reducerii concurenței, ci trebuie să rezulte din integrarea activităților economice. |
| --- | --- |

73.

Întreprinderea implicată este cea care trebuie să demonstreze faptul că grupul îmbunătățește serviciile de transport sau promovează progresul tehnic sau economic sub forma unor creșteri de eficiență. Eficiența generată nu poate fi economisirea unor cheltuieli care reprezintă o parte inerentă a reducerii concurenței, ci trebuie să rezulte din integrarea activităților economice.

| 74. | Creșterile de eficiență ale grupurilor pot rezulta, de exemplu, din obținerea unei rate mai bune de utilizare și din economii de scară. Grupurile specializate în servicii de transport cu nave tramp își programează, în general, cursele de nave în comun pentru a-și repartiza geografic flotele. Această repartizare poate reduce numărul de călătorii în balast, ceea ce poate permite o mai bună utilizare globală a capacității grupului și, în cele din urmă, genera economii de scară. |
| --- | --- |

74.

Creșterile de eficiență ale grupurilor pot rezulta, de exemplu, din obținerea unei rate mai bune de utilizare și din economii de scară. Grupurile specializate în servicii de transport cu nave tramp își programează, în general, cursele de nave în comun pentru a-și repartiza geografic flotele. Această repartizare poate reduce numărul de călătorii în balast, ceea ce poate permite o mai bună utilizare globală a capacității grupului și, în cele din urmă, genera economii de scară.

| 75. | Consumatorii trebuie să primească o parte echitabilă din câștigurile de eficacitate generate. În conformitate cu articolul 81 alineatul (3) din tratat, trebuie luate în considerare efectele benefice asupra tuturor consumatorilor de pe piața relevantă și nu efectul asupra fiecărui consumator individual (70). Transmiterea beneficiilor trebuie să compenseze cel puțin impactul negativ real sau potențial asupra consumatorilor cauzat de restrângerea concurenței constatată în temeiul articolului 81 alineatul (1) (71). În acest context, pentru a analiza probabilitatea unei transmiteri, trebuie examinate, de asemenea, structura pieței serviciilor de tramp și elasticitatea cererii. |
| --- | --- |

75.

Consumatorii trebuie să primească o parte echitabilă din câștigurile de eficacitate generate. În conformitate cu articolul 81 alineatul (3) din tratat, trebuie luate în considerare efectele benefice asupra tuturor consumatorilor de pe piața relevantă și nu efectul asupra fiecărui consumator individual (70). Transmiterea beneficiilor trebuie să compenseze cel puțin impactul negativ real sau potențial asupra consumatorilor cauzat de restrângerea concurenței constatată în temeiul articolului 81 alineatul (1) (71). În acest context, pentru a analiza probabilitatea unei transmiteri, trebuie examinate, de asemenea, structura pieței serviciilor de tramp și elasticitatea cererii.

| 76. | Un grup nu trebuie să impună restricții care nu sunt indispensabile pentru atingerea creșterii de eficacitate. În acest sens, poate fi necesar să se verifice dacă părțile ar fi putut obține creșterile în eficiență pe cont propriu. Pentru a efectua această evaluare trebuie să se examineze, inter alia, scala de eficiență minimă care trebuie atinsă pentru a oferi diferite tipuri de servicii de transport cu nave tramp. În plus, fiecare clauză restrictivă a unui acord de utilizare în comun trebuie să fie necesară, în mod rezonabil, pentru a atinge creșterile de eficacitate pretinse. Clauzele restrictive pot fi justificate pentru o perioadă mai lungă de timp, pe toată durata grupului sau doar pentru o perioadă tranzitorie. |
| --- | --- |

76.

Un grup nu trebuie să impună restricții care nu sunt indispensabile pentru atingerea creșterii de eficacitate. În acest sens, poate fi necesar să se verifice dacă părțile ar fi putut obține creșterile în eficiență pe cont propriu. Pentru a efectua această evaluare trebuie să se examineze, inter alia, scala de eficiență minimă care trebuie atinsă pentru a oferi diferite tipuri de servicii de transport cu nave tramp. În plus, fiecare clauză restrictivă a unui acord de utilizare în comun trebuie să fie necesară, în mod rezonabil, pentru a atinge creșterile de eficacitate pretinse. Clauzele restrictive pot fi justificate pentru o perioadă mai lungă de timp, pe toată durata grupului sau doar pentru o perioadă tranzitorie.

| 77. | În ultimul rând, acordul nu trebuie să ofere întreprinderilor posibilitatea de a elimina concurența pe o parte semnificativă a pieței serviciilor în cauză. |
| --- | --- |

77.

În ultimul rând, acordul nu trebuie să ofere întreprinderilor posibilitatea de a elimina concurența pe o parte semnificativă a pieței serviciilor în cauză.

---

(1)  Regulamentul (CE) nr. 1419/2006 al Consiliului din 25 septembrie 2006 de abrogare a Regulamentului (CEE) nr. 4056/86 de stabilire a normelor detaliate de aplicare a dispozițiilor articolelor 85 și 86 (în prezent articolele 81 și 82) din tratat la transportul maritim și de modificare a Regulamentului (CE) nr. 1/2003 în sensul extinderii domeniului de aplicare al acestuia pentru a include cabotajul și serviciile tramp internaționale (JO L 269, 28.9.2006, p. 1).

(2)  Termenul „acord” se referă la acorduri, decizii ale asociațiilor de întreprinderi și practici concertate.

(3)  JO L 1, 4.1.2003, p. 1.

(4)  JO L 123, 27.4.2004, p. 18.

(5)  JO L 378, 31.12.1986, p. 4.

(6)  JO C 3, 6.1.2001, p. 2.

(7)  JO C 101, 27.4.2004, p. 97.

(8)  JO L 100, 20.4.2000, p. 24.

(9)  Motivul 3 din Regulamentul (CE) nr. 611/2005, citat la nota de subsol 8 de mai sus.

(10)  Comisia a identificat o serie de caracteristici specifice transportului specializat care îl diferențiază de serviciile maritime de linie și de serviciile navelor tramp. Aceste caracteristici implică furnizarea de servicii periodice pentru un anumit tip de marfă. Acest serviciu este furnizat de obicei în baza unui contract de afretare, folosindu-se nave specializate adaptate din punct de vedere tehnic și/sau construite pentru a transporta o anumită marfă. Decizia 94/980/CE a Comisiei din 19 octombrie 1994 în cazul IV/34.446 — Trans-Atlantic Agreement (JO L 376, 31.12.1994, p. 1) (denumită în continuare „decizia TAA”), punctele 47-49.

(11)  Articolul 1 din Regulamentul (CEE) nr. 3577/92 al Consiliului din 7 decembrie 1992 de aplicare a liberei circulații a serviciilor la transporturile maritime în interiorul statelor membre (cabotaj maritim) (JO L 364, 12.12.1992, p. 7).

(12)  Cauza 42/84, Remia BV și alții/Comisia, Recueil 1985, p. 2545, punctul 22. Cauza 319/82, Ciments et Bétons de l'Est/Kerpen & Kerpen, Recueil 1983, p. 4173, punctul 9.

(13)  JO C 101, 27.4.2004, p. 81.

(14)  Faptul că un serviciu își are originea într-un port sau este destinat unui port din afara UE nu împiedică, în sine, posibilitatea existenței unui efect asupra comerțului între statele membre. Trebuie efectuată o analiză atentă a efectelor asupra clienților și a altor operatori din cadrul Comunității care se bazează pe aceste servicii, cu scopul de a determina dacă aceste servicii intră în sfera competenței jurisdicționale comunitare. A se vedea Orientările privind conceptul de efect asupra comerțului din articolele 81 și 82 din tratat, citate la nota de subsol 13 de mai sus.

(15)  Decizia 93/82/CEE a Comisiei din 23 decembrie 1992 (cazurile IV/32.448 și IV/32.450 CEWAL) (JO L 34, 10.2.1993, p. 1) punctul 90, confirmată de Tribunalul de Primă Instanță în cauzele conexate T-24/93 — T-26/93 și T-28/93, Compagnie Maritime Belge și alți/Comisia Comunităților Europene, Recueil 1996, p. II-1201, punctul 205. Decizia TAA, citată mai sus la nota de subsol 10, punctele 288-296, confirmată de hotărârea Tribunalului de Primă instanță din 28 februarie 2002, în cazul T-395/94, Atlantic Container Line și alții/Comisia (denumită în continuare „hotărârea TAA”), punctele 72-74; Decizia 1999/243/CE a Comisiei din 16 septembrie 1998 (în cazul IV/35.134 — Trans-Atlantic Conference Agreement) (denumită în continuare „decizia TACA”) (JO L 95, 9.4.1999, p. 1), punctele 386-396. Decizia 2003/68/CE a Comisiei din 14 noiembrie 2002 (cazul COMP/37.396 — TACA revizuită) (denumită în continuare „decizia TACA revizuită”) (JO L 26, 31.1.2003, p. 53), punctul 73.

(16)  Pentru orientare în ceea ce privește aplicarea principiului de efect asupra comerțului, a se vedea orientările Comisiei, citate la nota de subsol 13 de mai sus.

(17)  JO C 372, 9.12.1997, p. 5.

(18)  Comunicare privind definirea pieței, citată la nota de subsol 17, punctul 8.

(19)  Comunicare privind definirea pieței, citată la nota de subsol 17, punctul 13.

(20)  Decizia 1999/485/CE a Comisiei din 30 aprilie 1999 (cazul IV/34.250 — Europe Asia Trades Agreement) (JO L 193, 26.7.1999, p. 23); decizia TAA, citată mai sus la nota de subsol 10 și decizia TACA, citată mai sus la nota de subsol 15, punctele 60-84. Definiția pieței în decizia TACA a fost confirmată de Tribunalul de Primă Instanță în hotărârea sa în cauzele conexate T-191/98, T-212/98 — T-214/98, Atlantic Container Line AB și alții/Comisia, Recueil 2003, p. II-3275 (denumită în continuare „hotărârea TACA”), punctele 781-883.

(21)  Punctul 62 din decizia TACA, citată mai sus la nota de subsol 15 și punctele 783-789 din hotărârea TACA, ambele citate la nota de subsol 20.

(22)  Decizia TACA, citată mai sus la nota de subsol 15, punctul 71.

(23)  Hotărârea TAA, citată mai sus la nota de subsol 15, punctul 273 și hotărârea TACA, citată mai sus la nota de subsol 20, punctul 809.

(24)  Hotărârea TAA, citată mai sus la nota de subsol 15, punctul 281. Decizia Comisiei din 29 iulie 2005 în cazul COMP/M.3829 — MAERSK/PONL, punctul 13.

(25)  Decizia TACA, citată mai sus la nota de subsol 15, punctele 62-75; hotărârea TACA, citată mai sus la nota de subsol 21, punctul 795 și decizia Comisiei în MAERSK/PONL, citată mai sus la nota de subsol 23, punctele 13 și 112-117.

(26)  Decizia TACA, citată mai sus la nota de subsol 15, punctele 76-83 și decizia TACA revizuită, citată mai sus la nota de subsol 15, punctul 39.

(27)  Pentru transporturile de tip charter, de exemplu, elementele esențiale ale unui transport sunt: încărcătura care trebuie transportată, volumul acesteia, porturile de încărcare și descărcare, staliile sau ultima zi până la care trebuie să ajungă transportul și detaliile tehnice cu privire la nava necesară.

(28)  Percepția generală în cadrul sectorului pare a fi că o mărime diferită a navei corespunde unei piețe separate. Presa specializată din domeniu și Baltic Exchange publică indici de prețuri pentru fiecare mărime standard de navă. Rapoartele consultanților împart piața pe baza mărimii navelor.

(29)  De exemplu, încărcătura vrac lichidă nu poate fi transportată pe nave de mărfuri uscate, iar mărfurile congelate nu pot fi transportate pe nave de transport vehicule. Multe nave petroliere pot transporta produse petroliere atât poluante cât și nepoluante. Totuși, un petrolier nu poate transporta produse nepoluante imediat după ce a transportat produse poluante.

(30)  Trecerea unei nave de mărfuri uscate de la transportul de cărbune la cel de cereale poate necesita un proces de curățare cu o durată de numai o zi, care poate fi efectuat în timpul unei călătorii în balast. Pe alte piețe de transport cu nave tramp, această perioadă de curățare poate fi mai lungă.

(31)  Regulamentul (CE) nr. 417/2002 al Parlamentului European și al Consiliului din 18 februarie 2002 privind accelerarea introducerii cerințelor referitoare la coca dublă sau a unor standarde de proiectare echivalente pentru petrolierele cu cocă simplă și de abrogare a Regulamentului (CE) nr. 2978/94 al Consiliului (JO L 64, 7.3.2002).

(32)  Decizia TACA, citată mai sus la nota de subsol 15, punctul 85; decizia TACA revizuită, citată mai sus la nota de subsol 15, punctele 85 și 86, și hotărârea TACA, citată mai sus la nota de subsol 20, punctele 924, 925 și 927.

(33)  În funcție de particularitățile pieței relevante a serviciilor cu nave tramp, pot fi prevăzute perioade mai scurte de timp, de exemplu pe piețele în care contractele de afretare sunt oferite pentru perioade mai scurte de un an.

(34)  Decizia 2000/627/CE a Comisiei din 16 mai 2000 [cazul IV/34.018 — Far East Trade Tariff Charges and Surcharges Agreement (FETTCSA)] (JO L 268, 20.10.2000, p. 1), punctul 153. Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță din 21 octombrie 1997 în cauza T-229/94, Deutsche Bahn AG/Comisia, Recueil 1997, p. II-1689, punctul 37.

(35)  Regulamentul (CE) nr. 823/2000, citat mai sus în nota de subsol 8, se aplică serviciilor internaționale de transport de linie dintr-unul sau mai multe porturi ale Comunității, exclusiv pentru transportul de mărfuri, în special în containere — a se vedea articolele 1, 2 și articolul 3 alineatul (2) litera (g) din regulament.

(36)  Hotărârea Curții de Justiție în cauza C-49/92 P, Comisia/Anic Partecipazioni, Recueil 1999, p. I-4125, punctele 121-126.

(37)  Hotărârea Curții de Justiție în cauza C-7/95 P, John Deere/Comisia, Recueil 1998, p. I-3111, punctul 90 și hotărârea Curții de Justiție în cauza C-194/99 P, Thyssen Stahl/Comisia, Recueil 2003, p. I-10821, punctul 81.

(38)  Hotărârea Curții de Justiție din 23 noiembrie 2006, în cauza C-238/05, Asnef-Equifax/Asociación de Usuarios de Servicios Bancarios (Ausbanc), Recueil 2006, p. I-11125, punctul 52 și hotărârea Curții de Justiție în cauza C-49/92 P, Comisia/Anic Partecipazioni, citată mai sus la nota de subsol 36, punctele 116 și 117.

(39)  Hotărârea Curții de Justiție în cauzele conexate C-89/85, C-104/85, C-114/85, C-116/85, C-117/85 și de la cauza C-125/85 la cauza C-129/85, A. Ahlström Osakeyhtiö și alții/Comisia, Recueil 1993 p. I-1307, punctele 59-65.

(40)  Hotărârea în John Deere/Comisia, cauza C-7/95 P, citată mai sus la nota de subsol 37, punctul 88.

(41)  Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza T-35/92, John Deere Ltd/Comisia, Recueil 1994, p. II-957, punctul 51, confirmată în apel prin hotărârea în cauza C-7/95 P, John Deere Ltd/Comisia, citată la nota de subsol 37, punctul 89; și, mai recent, hotărârea în cauza Asnef-Equifax/Ausbanc, citată mai sus la nota de subsol 38.

(42)  Hotărârea Tribunalului de Primă Instanță în cauza T-141/94, Thyssen Stahl AG/Comisia, Recueil 1999, p. II-347, punctele 402 și 403.

(43)  Hotărârea în cauza C-7/95 P, John Deere/Comisia, citată mai sus la nota de subsol 37, punctele 75-77.

(44)  Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3), citate mai sus la nota de subsol 7, punctul 16.

(45)  Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3), citate mai sus la nota de subsol 7.

(46)  Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3), citate mai sus la nota de subsol 7, punctul 25.

(47)  În cazul transportului maritim de linie, există legături structurale și/sau operaționale între concurenți, de exemplu apartenența la acordurile unor consorții care permit companiilor maritime să comunice informații în scopul furnizării unui serviciu comun. Existența oricăror astfel de legături va trebui luată în considerare, de la caz la caz, pentru a se evalua impactul pe care un schimb suplimentar de informații îl are asupra pieței în cauză.

(48)  Hotărârea TACA, citată mai sus la nota de subsol 20, punctul 1154.

(49)  Decizia 78/252/CEE a Comisiei din 23 decembrie 1977 în cazul IV/29.176 — Vegetable Parchment (JO L 70, 13.3.1978, p. 54).

(50)  Decizia 92/157/CEE a Comisiei din 17 februarie 1992 în cauza IV/31.370 — UK Agricultural Tractor Registration Exchange (JO L 68, 13.3.1992, p. 19), punctul 50.

(51)  Decizia 98/4/CECO a Comisiei din 26 noiembrie 1997 în cauza IV/36.069 — Wirtschaftsvereinigung Stahl (JO L 1, 3.1.1998, p. 10), punctul 17.

(52)  Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3) din tratat, citate mai sus la nota de subsol 7.

(53)  Decizia 2004/421/CE a Comisiei din 16 decembrie 2003 în cazul COMP/38.240 — Industrial tubes (JO L 125, 28.4.2004, p. 50).

(54)  Decizia 82/896/CEE a Comisiei din 15 decembrie 1982 în cazul IV/29.883 — AROW/BNIC (JO L 379, 31.12.1982, p. 1); Decizia 96/438/CE a Comisiei din 5 iunie 1996 în cazul IV/34.983 — Fenex (JO L 181, 20.7.1996, p. 28).

(55)  Decizia 92/157/CEE (UK Agricultural Tractor Registration Exchange), citată mai sus la nota de subsol 50.

(56)  Prin urmare, grupul poate atrage contracte mari de afretare, poate combina diferite astfel de contracte și reduce numărul de călătorii în balast prin planificarea atentă a flotei.

(57)  De exemplu, navele grupului sunt puse pe piață ca un singur produs comercial, oferind soluții de transport indiferent care sunt navele care efectuează transportul propriu-zis.

(58)  De exemplu, veniturile grupului sunt colectate de administrația centrală și profitul este distribuit participanților în baza unui sistem complex de repartiție.

(59)  În secțiunea 5 și respectiv, secțiunea 3 a orientărilor, citate mai sus la nota de subsol 6.

(60)  Orientările privind acordurile de cooperare orizontală, citate mai sus la nota de subsol 6, punctul 12.

(61)  Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului privind controlul concentrărilor economice între întreprinderi (Regulamentul CE privind concentrările) (JO L 24, 29.1.2004, p. 1).

(62)  JO C 95, 16.4.2008, p. 1.

(63)  Articolul 2 alineatul (4) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului.

(64)  Comunicarea Comisiei privind acordurile de mică importanță care nu restrâng în mod considerabil concurența în sensul articolului 81 alineatul (1) din tratat (JO C 368, 22.12.2001, p. 13) și Orientările privind conceptul de efect asupra comerțului, citate mai sus la nota de subsol 13.

(65)  Orientările privind acordurile de cooperare orizontală, citate la nota de subsol 6, secțiunea 5. Activitățile unui agent naval independent cu ocazia intermedierii unui contract pentru o navă de tip charter nu intră în această categorie.

(66)  Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3), citate mai sus la nota de subsol 7.

(67)  Orientările privind acordurile de cooperare orizontală, citate la nota de subsol 6, punctul 149.

(68)  Orientările privind acordurile de cooperare orizontală, citate mai sus la nota de subsol 6, punctul 142.

(69)  Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3), citate mai sus la nota de subsol 7.

(70)  Hotărârea în cauza C-238/05, Asnef-Equifax/Ausbanc, citată mai sus la nota de subsol 38, punctul 70.

(71)  Orientări privind aplicarea articolului 81 alineatul (3), citate mai sus la nota de subsol 7, punctul 24.

---

| 26.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 245/15 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 245/15

---

Rezumat al deciziilor comunitare cu privire la autorizațiile de comercializare pentru medicamente de la 1 august 2008 până la 31 august 2008

[Publicat în conformitate cu articolul 13 sau articolul 38 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004 al Parlamentului European și al Consiliului
   (1)
  ]

(2008/C 245/03)

—   Emiterea unei autorizații de comercializare [articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004]: Acceptare

| Data deciziei | Denumirea medicamentului | DCI
  (denumire comună internațională) | Titularul autorizației de comercializare | Numărul de înregistrare în Registrul comunitar | Forma farmaceutică | Codul ATC
  (cod anatomic terapeutic chimic) | Data notificării |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| 28.8.2008 | INTELENCE | Etravirină | Janssen-Cilag International NV |
| Turnhoutseweg, 30 |
| B-2340 Beerse |

Data deciziei

Denumirea medicamentului

DCI

(denumire comună internațională)

Titularul autorizației de comercializare

Numărul de înregistrare în Registrul comunitar

Forma farmaceutică

Codul ATC

(cod anatomic terapeutic chimic)

Data notificării

28.8.2008

INTELENCE

Etravirină

Janssen-Cilag International NV

Turnhoutseweg, 30

B-2340 Beerse

EU/1/08/468/001

Comprimate

(Nu se aplică)

1.9.2008

29.8.2008

Vimpat

Lacosamid

| UCB S.A. |
| --- |
| Allée de la Recherche, 60/Researchdreef, 60 |
| B-1070 Bruxelles/B-1070 Brussel |

UCB S.A.

Allée de la Recherche, 60/Researchdreef, 60

B-1070 Bruxelles/B-1070 Brussel

EU/1/08/470/001-013

Comprimat filmat

N03AX18

2.9.2008

EU/1/08/470/014-015

Sirop

EU/1/08/470/016

Soluție perfuzabilă

—   Modificarea unei autorizații de comercializare [articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004]: Acceptare

| Data deciziei | Denumirea medicamentului | Titularul autorizației de comercializare | Numărul de înregistrare în Registrul comunitar | Data notificării |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 4.8.2008 | Neupro | Schwarz Pharma Ltd |
| Shannon |
| Industrial Estate |
| Co.Clare |
| Ireland |

Data deciziei

Denumirea medicamentului

Titularul autorizației de comercializare

Numărul de înregistrare în Registrul comunitar

Data notificării

4.8.2008

Neupro

Schwarz Pharma Ltd

Shannon

Industrial Estate

Co.Clare

Ireland

EU/1/05/331/001-037

6.8.2008

8.8.2008

Champix

| Pfizer Ltd |
| --- |
| Ramsgate Road |
| Sandwich |
| Kent CT 13 9NJ |
| United Kingdom |

Pfizer Ltd

Ramsgate Road

Sandwich

Kent CT 13 9NJ

United Kingdom

EU/1/06/360/001-012

12.8.2008

8.8.2008

Vectibix

| Amgen Europe B.V. |
| --- |
| Minervum 7061 |
| 4817 ZK Breda |
| Nederland |

Amgen Europe B.V.

Minervum 7061

4817 ZK Breda

Nederland

EU/1/07/423/001-003

12.8.2008

8.8.2008

Infanrix hexa

| GlaxoSmithKline Biologicals s.a. |
| --- |
| rue de l'Institut 89 |
| B-1330 Rixensart |

GlaxoSmithKline Biologicals s.a.

rue de l'Institut 89

B-1330 Rixensart

EU/1/00/152/001-018

12.8.2008

8.8.2008

Evista

| Eli Lilly Nederland B.V. |
| --- |
| Grootslag 1-5 |
| 3991 RA Houten |
| Nederland |

Eli Lilly Nederland B.V.

Grootslag 1-5

3991 RA Houten

Nederland

EU/1/98/073/001-004

12.8.2008

8.8.2008

Avandamet

| SmithKline Beecham plc |
| --- |
| 980 Great West Road |
| Brentford |
| Middlesex TW8 9GS |
| United Kingdom |

SmithKline Beecham plc

980 Great West Road

Brentford

Middlesex TW8 9GS

United Kingdom

EU/1/03/258/001-022

12.8.2008

11.8.2008

Optruma

| Eli Lilly Nederland B.V. |
| --- |
| Grootslag 1-5 |
| 3991 RA Houten |
| Nederland |

Eli Lilly Nederland B.V.

Grootslag 1-5

3991 RA Houten

Nederland

EU/1/98/074/001-004

13.8.2008

13.8.2008

Silapo

| STADA Arzneimittel AG |
| --- |
| Stadastrasse 2-18 |
| D-61118 Bad Vilbel |

STADA Arzneimittel AG

Stadastrasse 2-18

D-61118 Bad Vilbel

EU/1/07/432/001-022

15.8.2008

13.8.2008

Retacrit

| HOSPIRA Enterprises B.V. |
| --- |
| Taurusavenue 19-21b |
| 2132 LS Hoofddorp |
| Nederland |

HOSPIRA Enterprises B.V.

Taurusavenue 19-21b

2132 LS Hoofddorp

Nederland

EU/1/07/431/001-019

15.8.2008

13.8.2008

Humira

| Abbott Laboratories Ltd |
| --- |
| Queenborough |
| Kent ME11 5EL |
| United Kingdom |

Abbott Laboratories Ltd

Queenborough

Kent ME11 5EL

United Kingdom

EU/1/03/256/001-010

15.8.2008

13.8.2008

Hepsera

| Gilead Sciences International Limited |
| --- |
| Cambridge CB21 6GT |
| United Kingdom |

Gilead Sciences International Limited

Cambridge CB21 6GT

United Kingdom

EU/1/03/251/001-002

15.8.2008

13.8.2008

Infanrix penta

| GlaxoSmithKline Biologicals s.a. |
| --- |
| rue de l'Institut 89 |
| B-1330 Rixensart |

GlaxoSmithKline Biologicals s.a.

rue de l'Institut 89

B-1330 Rixensart

EU/1/00/153/001-010

18.8.2008

13.8.2008

Cervarix

| GlaxoSmithKline Biologicals s.a. |
| --- |
| rue de l'Institut 89 |
| B-1330 Rixensart |

GlaxoSmithKline Biologicals s.a.

rue de l'Institut 89

B-1330 Rixensart

EU/1/07/419/001-009

18.8.2008

22.8.2008

Evista

| DAIICHI SANKYO EUROPE GmbH |
| --- |
| Zielstattstrasse 48 |
| D-81379 München |

DAIICHI SANKYO EUROPE GmbH

Zielstattstrasse 48

D-81379 München

EU/1/98/073/001-004

26.8.2008

| Eli Lilly Nederland B.V. |
| --- |
| Grootslag 1-5 |
| 3991 RA Houten |
| Nederland |

Eli Lilly Nederland B.V.

Grootslag 1-5

3991 RA Houten

Nederland

22.8.2008

Kaletra

| Abbott Laboratories Ltd |
| --- |
| Queenborough |
| Kent ME11 5EL |
| United Kingdom |

Abbott Laboratories Ltd

Queenborough

Kent ME11 5EL

United Kingdom

EU/1/01/172/001-006

26.8.2008

22.8.2008

Baraclude

| Bristol-Myers Squibb Pharma EEIG |
| --- |
| Uxbridge Business Park |
| Sanderson Road |
| Uxbridge UB8 1DH |
| United Kingdom |

Bristol-Myers Squibb Pharma EEIG

Uxbridge Business Park

Sanderson Road

Uxbridge UB8 1DH

United Kingdom

EU/1/06/343/001-007

26.8.2008

22.8.2008

SUTENT

| Pfizer Ltd |
| --- |
| Ramsgate Road |
| Sandwich |
| Kent CT 13 9NJ |
| United Kingdom |

Pfizer Ltd

Ramsgate Road

Sandwich

Kent CT 13 9NJ

United Kingdom

EU/1/06/347/001-006

26.8.2008

22.8.2008

Fosavance

| Merck Sharp & Dohme Ltd |
| --- |
| Hertford Road |
| Hoddesdon |
| Hertfordshire EN11 9BU |
| United Kingdom |

Merck Sharp & Dohme Ltd

Hertford Road

Hoddesdon

Hertfordshire EN11 9BU

United Kingdom

EU/1/05/310/001-009

26.8.2008

22.8.2008

Zalasta

| KRKA d.d. |
| --- |
| Šmarješka cesta 6 |
| SLO-8501 Novo mesto |

KRKA d.d.

Šmarješka cesta 6

SLO-8501 Novo mesto

EU/1/07/415/001-056

26.8.2008

22.8.2008

Arixtra

| Glaxo Group Ltd |
| --- |
| Greenford Road |
| Greenford |
| Middlesex UB6 0NN |
| United Kingdom |

Glaxo Group Ltd

Greenford Road

Greenford

Middlesex UB6 0NN

United Kingdom

EU/1/02/206/001-035

26.8.2008

22.8.2008

Revlimid

| Celgene Europe Limited |
| --- |
| Morgan House |
| Madeira Walk |
| Windsor |
| Berkshire SL4 1EP |
| United Kingdom |

Celgene Europe Limited

Morgan House

Madeira Walk

Windsor

Berkshire SL4 1EP

United Kingdom

EU/1/07/391/001-004

26.8.2008

25.8.2008

Abilify

| Otsuka Pharmaceutical Europe Ltd |
| --- |
| Hunton House |
| Highbridge Business Park |
| Oxford Road |
| Uxbridge |
| Middlesex UB8 1HU |
| United Kingdom |

Otsuka Pharmaceutical Europe Ltd

Hunton House

Highbridge Business Park

Oxford Road

Uxbridge

Middlesex UB8 1HU

United Kingdom

EU/1/04/276/001-020

EU/1/04/276/024-036

27.8.2008

25.8.2008

TARGRETIN

| Eisai Limited |
| --- |
| 3 Shortlands |
| London W6 8EE |
| United Kingdom |

Eisai Limited

3 Shortlands

London W6 8EE

United Kingdom

EU/1/01/178/001

27.8.2008

25.8.2008

Emselex

| Novartis Europharm Limited |
| --- |
| Wimblehurst Road |
| Horsham |
| West Sussex RH12 5AB |
| United Kingdom |

Novartis Europharm Limited

Wimblehurst Road

Horsham

West Sussex RH12 5AB

United Kingdom

EU/1/04/294/001-028

27.8.2008

25.8.2008

Sifrol

| Boehringer Ingelheim International GmbH |
| --- |
| Binger Straße 173 |
| D-55216 Ingelheim am Rhein |

Boehringer Ingelheim International GmbH

Binger Straße 173

D-55216 Ingelheim am Rhein

EU/1/97/050/001-006

EU/1/97/050/009-012

27.8.2008

25.8.2008

Humira

| Abbott Laboratories Ltd |
| --- |
| Queenborough |
| Kent ME11 5EL |
| United Kingdom |

Abbott Laboratories Ltd

Queenborough

Kent ME11 5EL

United Kingdom

EU/1/03/256/001-010

27.8.2008

25.8.2008

Revatio

| Pfizer Limited |
| --- |
| Sandwich |
| Kent CT13 9NJ |
| United Kingdom |

Pfizer Limited

Sandwich

Kent CT13 9NJ

United Kingdom

EU/1/05/318/001

27.8.2008

25.8.2008

Prialt

| Eisai Limited |
| --- |
| 3 Shortlands |
| London W6 8EE |
| United Kingdom |

Eisai Limited

3 Shortlands

London W6 8EE

United Kingdom

EU/1/04/302/001-004

27.8.2008

25.8.2008

NovoSeven

| Novo Nordisk A/S |
| --- |
| Novo Allé |
| DK-2880 Bagsværd |

Novo Nordisk A/S

Novo Allé

DK-2880 Bagsværd

EU/1/96/006/001-006

27.8.2008

26.8.2008

Viagra

| Pfizer Limited |
| --- |
| Sandwich |
| Kent CT13 9NJ |
| United Kingdom |

Pfizer Limited

Sandwich

Kent CT13 9NJ

United Kingdom

EU/1/98/077/002-004

EU/1/98/077/006-008

EU/1/98/077/010-019

28.8.2008

28.8.2008

Rasilez

| Novartis Europharm Limited |
| --- |
| Wimblehurst Road |
| Horsham |
| West Sussex RH12 5AB |
| United Kingdom |

Novartis Europharm Limited

Wimblehurst Road

Horsham

West Sussex RH12 5AB

United Kingdom

EU/1/07/405/001-020

1.9.2008

28.8.2008

Tekturna

| Novartis Europharm Limited |
| --- |
| Wimblehurst Road |
| Horsham |
| West Sussex RH12 5AB |
| United Kingdom |

Novartis Europharm Limited

Wimblehurst Road

Horsham

West Sussex RH12 5AB

United Kingdom

EU/1/07/408/001-020

1.9.2008

28.8.2008

Raptiva

| Serono Europe Limited |
| --- |
| 56 Marsh Wall |
| London E14 9TP |
| United Kingdom |

Serono Europe Limited

56 Marsh Wall

London E14 9TP

United Kingdom

EU/1/04/291/001-003

1.9.2008

28.8.2008

ISENTRESS

| Merck Sharp & Dohme Limited |
| --- |
| Hertford Road |
| Hoddesdon |
| Hertfordshire EN11 9BU |
| United Kingdom |

Merck Sharp & Dohme Limited

Hertford Road

Hoddesdon

Hertfordshire EN11 9BU

United Kingdom

EU/1/07/436/001-002

1.9.2008

28.8.2008

Enviage

| Novartis Europharm Limited |
| --- |
| Wimblehurst Road |
| Horsham |
| West Sussex RH12 5AB |
| United Kingdom |

Novartis Europharm Limited

Wimblehurst Road

Horsham

West Sussex RH12 5AB

United Kingdom

EU/1/07/406/001-020

1.9.2008

28.8.2008

Sprimeo

| Novartis Europharm Limited |
| --- |
| Wimblehurst Road |
| Horsham |
| West Sussex RH12 5AB |
| United Kingdom |

Novartis Europharm Limited

Wimblehurst Road

Horsham

West Sussex RH12 5AB

United Kingdom

EU/1/07/407/001-020

1.9.2008

28.8.2008

Riprazo

| Novartis Europharm Limited |
| --- |
| Wimblehurst Road |
| Horsham |
| West Sussex RH12 5AB |
| United Kingdom |

Novartis Europharm Limited

Wimblehurst Road

Horsham

West Sussex RH12 5AB

United Kingdom

EU/1/07/409/001-020

1.9.2008

29.8.2008

Avastin

| Roche Registration Limited |
| --- |
| 6 Falcon Way |
| Shire Park |
| Welwyn Garden City AL7 1TW |
| United Kingdom |

Roche Registration Limited

6 Falcon Way

Shire Park

Welwyn Garden City AL7 1TW

United Kingdom

EU/1/04/300/001-002

2.9.2008

29.8.2008

Nespo

| Dompé Biotec S.p.A. |
| --- |
| Via San Martino, 12 |
| I-20122 Milano |

Dompé Biotec S.p.A.

Via San Martino, 12

I-20122 Milano

EU/1/01/184/001-073

2.9.2008

29.8.2008

Enbrel

| Wyeth Europa Limited |
| --- |
| Huntercombe Lane |
| South Taplow |
| Maidenhead |
| Berkshire SL6 0PH |
| United Kingdom |

Wyeth Europa Limited

Huntercombe Lane

South Taplow

Maidenhead

Berkshire SL6 0PH

United Kingdom

EU/1/99/126/001-018

1.9.2008

29.8.2008

Velcade

| Janssen-Cilag International NV |
| --- |
| Turnhoutseweg, 30 |
| B-2340 Beerse |

Janssen-Cilag International NV

Turnhoutseweg, 30

B-2340 Beerse

EU/1/04/274/001-002

2.9.2009

29.8.2008

Humira

| Abbott Laboratories Ltd |
| --- |
| Queenborough |
| Kent ME11 5EL |
| United Kingdom |

Abbott Laboratories Ltd

Queenborough

Kent ME11 5EL

United Kingdom

EU/1/03/256/001-010

2.9.2009

29.8.2008

Prezista

| Janssen-Cilag International NV |
| --- |
| Turnhoutseweg, 30 |
| B-2340 Beerse |

Janssen-Cilag International NV

Turnhoutseweg, 30

B-2340 Beerse

EU/1/06/380/001

2.9.2009

29.8.2008

Truvada

| Gilead Sciences International Limited |
| --- |
| Cambridge CB21 6GT |
| United Kingdom |

Gilead Sciences International Limited

Cambridge CB21 6GT

United Kingdom

EU/1/04/305/001-002

2.9.2009

29.8.2008

Neupro

| Schwarz Pharma Ltd |
| --- |
| Shannon Industrial Estate |
| Co.Clare |
| Ireland |

Schwarz Pharma Ltd

Shannon Industrial Estate

Co.Clare

Ireland

EU/1/05/331/038-055

2.9.2009

29.8.2008

Neupro

| Schwarz Pharma Ltd |
| --- |
| Shannon Industrial Estate |
| Co.Clare |
| Ireland |

Schwarz Pharma Ltd

Shannon Industrial Estate

Co.Clare

Ireland

EU/1/05/331/001-055

2.9.2009

—   Retragerea unei autorizații de comercializare [articolul 13 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004]

| Data deciziei | Denumirea medicamentului | Titularul autorizației de comercializare | Numărul de înregistrare în Registrul comunitar | Data notificării |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 22.8.2008 | Protopy | Astellas Pharma GmbH |
| Neumarkter Str. 61 |
| D-81673 München |

Data deciziei

Denumirea medicamentului

Titularul autorizației de comercializare

Numărul de înregistrare în Registrul comunitar

Data notificării

22.8.2008

Protopy

Astellas Pharma GmbH

Neumarkter Str. 61

D-81673 München

EU/1/02/202/001-006

26.8.2008

28.8.2008

Quintanrix

| GlaxoSmithKline Biologicals s.a. |
| --- |
| rue de l'Institut 89 |
| B-1330 Rixensart |

GlaxoSmithKline Biologicals s.a.

rue de l'Institut 89

B-1330 Rixensart

EU/1/04/301/001-005

1.9.2008

—   Modificarea unei autorizații de comercializare [articolul 38 din Regulamentul (CE) nr. 726/2004]: Acceptare

| Data deciziei | Denumirea medicamentului | Titularul autorizației de comercializare | Numărul de înregistrare în Registrul comunitar | Data notificării |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.8.2008 | Dexdomitor | Orion Corporation |
| Orionintie 1 |
| FI-02200 Espoo |

Data deciziei

Denumirea medicamentului

Titularul autorizației de comercializare

Numărul de înregistrare în Registrul comunitar

Data notificării

13.8.2008

Dexdomitor

Orion Corporation

Orionintie 1

FI-02200 Espoo

EU/2/02/033/001-002

15.8.2008

22.8.2008

Suvaxyn Aujeszky

| Fort Dodge Animal Health Holland |
| --- |
| C.J. van Houtenlaan 36 |
| 1381 CP Weesp |
| Nederland |

Fort Dodge Animal Health Holland

C.J. van Houtenlaan 36

1381 CP Weesp

Nederland

EU/2/98/009/001-006

26.8.2008

25.8.2008

Zubrin

| Schering-Plough Limited |
| --- |
| Schering-Plough House |
| Shire Park |
| Welwyn Garden City |
| Hertfordshire AL7 1TW |
| United Kingdom |

Schering-Plough Limited

Schering-Plough House

Shire Park

Welwyn Garden City

Hertfordshire AL7 1TW

United Kingdom

EU/2/00/028/002-008

27.8.2008

25.8.2008

Circovac

| Merial |
| --- |
| 29, Avenue Tony Garnier |
| F-69007 Lyon |

Merial

29, Avenue Tony Garnier

F-69007 Lyon

EU/2/07/075/001-004

27.8.2008

25.8.2008

Profender

| Bayer HealthCare AG |
| --- |
| D-51368 Leverkusen |

Bayer HealthCare AG

D-51368 Leverkusen

EU/2/05/054/018-031

27.8.2008

Persoanele care doresc să consulte raportul public de evaluare cu privire la medicamentele în cauză și deciziile referitoare la acestea sunt invitate să contacteze:

| Agenția Europeană pentru Medicamente |
| --- |
| 7 Westferry Circus |
| Canary Wharf |
| London E14 4HB |
| United Kingdom |

Agenția Europeană pentru Medicamente

7 Westferry Circus

Canary Wharf

London E14 4HB

United Kingdom

---

(1)  JO L 136, 30.4.2004, p. 1.

---

| 26.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 245/21 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 245/21

---

Rezumat al deciziilor comunitare cu privire la autorizațiile de comercializare pentru medicamente de la 1 august 2008 până la 31 august 2008

[Decizii luate în conformitate cu articolul 34 din Directiva 2001/83/CE a Parlamentului European și a Consiliului
   (1)
  sau articolul 38 din Directiva 2001/82/CE a Parlamentului European și a Consiliului
   (2)
  ]

(2008/C 245/04)

—   Suspendarea unei autorizații naționale de comercializare

| Data deciziei | Denumirea (Denumirile) medicamentului | Titularul(ii) autorizației de comercializare | Statul membru în cauză | Data notificării |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| 13.8.2008 | Coxtral gel | A se vedea anexa I | A se vedea anexa I | 18.9.2008 |

Data deciziei

Denumirea (Denumirile) medicamentului

Titularul(ii) autorizației de comercializare

Statul membru în cauză

Data notificării

13.8.2008

Coxtral gel

A se vedea anexa I

A se vedea anexa I

18.9.2008

---

(1)  JO L 311, 28.11.2001, p. 67.

(2)  JO L 311, 28.11.2001, p. 1.

---

ANEXA I

LISTA DENUMIRILOR COMERCIALE, FORMA FARMACEUTICĂ, CONCENTRAȚIA PRODUSELOR MEDICAMENTOASE, CALEA DE ADMINISTRARE, SOLICITANȚII/TITULARUL AUTORIZAȚIEI DE INTRODUCERE PE PIAȚĂ ÎN STATELE MEMBRE

| Stat membru | Titularul autorizației de introducere pe piață | Solicitant | Denumire | Concentrație | Formă farmaceutică | Cale de administrare | Conținut
  (concentrație) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Republica Cehă | Zentiva a. s. |
| U Kabelovny 130 |
| Dolní Měcholupy |
| CZ-102 37 Praha 10 |

Stat membru

Titularul autorizației de introducere pe piață

Solicitant

Denumire

Concentrație

Formă farmaceutică

Cale de administrare

Conținut

(concentrație)

Republica Cehă

Zentiva a. s.

U Kabelovny 130

Dolní Měcholupy

CZ-102 37 Praha 10

Coxtral Gel

30 mg/g

Unguent

Uz cutanat

30 mg/g

Estonia

| Zentiva a. s. |
| --- |
| U Kabelovny 130 |
| Dolní Měcholupy |
| CZ-102 37 Praha 10 |

Zentiva a. s.

U Kabelovny 130

Dolní Měcholupy

CZ-102 37 Praha 10

Coxtral Gel

30 mg/g

Unguent

Uz cutanat

30 mg/g

Ungaria

| Zentiva a. s. |
| --- |
| U Kabelovny 130 |
| Dolní Měcholupy |
| CZ-102 37 Praha 10 |

Zentiva a. s.

U Kabelovny 130

Dolní Měcholupy

CZ-102 37 Praha 10

Coxtral Gel

30 mg/g

Unguent

Uz cutanat

30 mg/g

Lituania

| Zentiva a. s. |
| --- |
| U Kabelovny 130 |
| Dolní Měcholupy |
| CZ-102 37 Praha 10 |

Zentiva a. s.

U Kabelovny 130

Dolní Měcholupy

CZ-102 37 Praha 10

Coxtral Gel

30 mg/g

Unguent

Uz cutanat

30 mg/g

Letonia

| Zentiva a. s. |
| --- |
| U Kabelovny 130 |
| Dolní Měcholupy |
| CZ-102 37 Praha 10 |

Zentiva a. s.

U Kabelovny 130

Dolní Měcholupy

CZ-102 37 Praha 10

Coxtral Gel

30 mg/g

Unguent

Uz cutanat

30 mg/g

Polonia

| Zentiva a. s. |
| --- |
| U Kabelovny 130 |
| Dolní Měcholupy |
| CZ-102 37 Praha 10 |

Zentiva a. s.

U Kabelovny 130

Dolní Měcholupy

CZ-102 37 Praha 10

Coxtral Gel

30 mg/g

Unguent

Uz cutanat

30 mg/g

Slovacia

| Zentiva a. s. |
| --- |
| U Kabelovny 130 |
| Dolní Měcholupy |
| CZ-102 37 Praha 10 |

Zentiva a. s.

U Kabelovny 130

Dolní Měcholupy

CZ-102 37 Praha 10

Coxtral Gel

30 mg/g

Unguent

Uz cutanat

30 mg/g

---

V Anunțuri

PROCEDURI ADMINISTRATIVE

Comisie

| 26.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 245/23 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 245/23

---

Invitație pentru exprimarea interesului pentru a deveni membru al Structurii consultative de evaluare științifică a riscului, compusă din comitete științifice și al unei baze de date privind experții

(2008/C 245/05)

Prezenta invitație se adresează oamenilor de știință care doresc își depună candidatura pentru calitatea de membru al Structurii consultative a Comisiei Europene în domeniile siguranței consumatorilor, sănătății publice și mediului. Structura consultativă compusă din comitete științifice și experți a fost instituită prin Decizia 2008/721/CE a Comisiei, disponibilă la următoarea adresă:

http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/call_expression_en.htm

Structura consultativă de evaluare științifică a riscului în domeniile siguranței consumatorilor, sănătății publice și mediului este alcătuită din:

| (a) | Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (denumit în continuare „CSSC”); |
| --- | --- |

(a)

Comitetul științific pentru siguranța consumatorilor (denumit în continuare „CSSC”);

| (b) | Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului (denumit în continuare „CSRSM”); |
| --- | --- |

(b)

Comitetul științific pentru riscurile asupra sănătății și mediului (denumit în continuare „CSRSM”);

| (c) | Comitetul științific pentru riscuri sanitare emergente și noi (denumit în continuare „CSRSEN”); |
| --- | --- |

(c)

Comitetul științific pentru riscuri sanitare emergente și noi (denumit în continuare „CSRSEN”);

| (d) | un corp de consilieri științifici privind evaluarea riscului (denumit în continuare „corpul de consilieri”), care va sprijini activitățile comitetelor științifice. |
| --- | --- |

(d)

un corp de consilieri științifici privind evaluarea riscului (denumit în continuare „corpul de consilieri”), care va sprijini activitățile comitetelor științifice.

Rolul comitetelor științifice și al corpului de consilieri este de a oferi Comisiei consultanță științifică independentă și de înaltă calitate, la solicitarea acesteia, privind aspecte altele decât cele alimentare, legate de siguranța consumatorilor sau de riscurile privind sănătatea publică sau mediul. De asemenea, comitetele atrag atenția Comisiei asupra unor probleme specifice sau emergente care intră în domeniul lor de competență. Activitatea structurii consultative are la bază principiul excelenței, independenței și transparenței.

În paralel, Comisia intenționează să instituie o bază de date privind experții pentru a facilita accesul la o gamă foarte mare de expertiză în vederea sprijinirii activității structurii consultative.

Componența și domeniul de competență al structurii consultative

CSSC, CSRSM și CSRSEN vor avea un număr maxim de 17 membri fiecare și pot asocia, din proprie inițiativă, până la 5 consilieri științifici din cadrul corpului de consilieri pentru a contribui la lucrările unui comitet privind probleme specifice. Acești membri asociați participă la activitățile și deliberările privind subiectul dezbătut, având aceleași funcții, responsabilități și drepturi ca membrii comitetului. De asemenea, membrii corpului de consilieri pot fi chemați de Comisie pentru a înlocui cu titlu permanent membrii ai comitetului științific care demisionează sau al căror mandat a luat sfârșit. Membrii corpului de consilieri pot să ia parte la activitățile unor grupuri de lucru diferite, la furnizarea consilierii rapide solicitate de către Comisie sau la seminariile tematice/întrunirile științifice. Numărul consilierilor științifici prezenți în corpul de consilieri în orice moment este decis de Comisie, pe baza necesităților sale în materie de consultanță științifică.

Membrii structurii consultative sunt numiți de Comisie pe baza expertizei acestora în unul sau mai multe domenii de competență și, împreună, acoperă cea mai variată posibil gamă de discipline. Domeniile de competență sunt stabilite în anexa I la Decizia 2008/721/CE.

Membrii sunt numiți în cadrul comitetelor științifice pentru un mandat de trei ani și pot fi numiți pentru cel mult trei mandate consecutive. Aceștia rămân în funcție până la înlocuire sau până la reînnoirea mandatelor. Consilierii științifici sunt numiți în cadrul corpului de consilieri pe o perioadă de cinci ani, iar numirea lor poate fi reînnoită.

Candidații pot să-și exprime interesul de a fi introduși în baza de date a experților externi în domeniul evaluării riscului pentru sănătate, siguranță și mediu. Opțiunea privind baza de date este indicată în formularul de candidatură. Cei care solicită doar înscrierea în baza de date vor fi acceptați pe bază permanentă. Acești experți externi pot fi invitați să ia parte ad hoc la activitățile comitetelor științifice privind probleme specifice ca și membri ai grupurilor de lucru sau cu ocazia audierilor sau seminariilor. Cei zece ani de experiență menționați mai jos pentru membrii comitetelor științifice și ai corpului de consilieri nu reprezintă o cerință în acest caz.

În ansamblu, oamenii de știință interesați pot să își depună candidatura pentru: (i) comitetele științifice; și/sau (ii) corpul de consilieri; și/sau (iii) baza de date a experților externi.

Eligibilitate

Solicitanții trebuie să aibă:

| — | o diplomă universitară într-un domeniu științific relevant, de preferință la nivel postuniversitar, |
| --- | --- |

—

o diplomă universitară într-un domeniu științific relevant, de preferință la nivel postuniversitar,

| — | cel puțin 10 ani de experiență profesională (cerință care nu se aplică în cazul candidaților care doresc doar înscrierea în baza de date), |
| --- | --- |

—

cel puțin 10 ani de experiență profesională (cerință care nu se aplică în cazul candidaților care doresc doar înscrierea în baza de date),

| — | o bună cunoaștere a limbii engleze. |
| --- | --- |

—

o bună cunoaștere a limbii engleze.

Prezenta invitație pentru exprimarea interesului se adresează oamenilor de știință din Europa și de pretutindeni.

Criterii de selecție

Se va acorda prioritate candidaților care au:

| — | experiență profesională relevantă pentru domeniile de competență ale comitetelor enumerate în anexa I la Decizia 2008/721/CE, |
| --- | --- |

—

experiență profesională relevantă pentru domeniile de competență ale comitetelor enumerate în anexa I la Decizia 2008/721/CE,

| — | experiență în efectuarea evaluărilor de risc și/sau furnizarea de consultanță științifică, în special în domeniile referitoare la siguranța consumatorilor, sănătatea publică și mediul, |
| --- | --- |

—

experiență în efectuarea evaluărilor de risc și/sau furnizarea de consultanță științifică, în special în domeniile referitoare la siguranța consumatorilor, sănătatea publică și mediul,

| — | capacități analitice: analiza informațiilor și dosarelor complexe și revizuirea inter pares a activității și a publicațiilor științifice, |
| --- | --- |

—

capacități analitice: analiza informațiilor și dosarelor complexe și revizuirea inter pares a activității și a publicațiilor științifice,

| — | excelență științifică dovedită într-unul sau mai multe domenii, de preferat, legate de domeniul de competență acoperită de comitetul/comitetele științific(e) care prezintă interes pentru candidat, |
| --- | --- |

—

excelență științifică dovedită într-unul sau mai multe domenii, de preferat, legate de domeniul de competență acoperită de comitetul/comitetele științific(e) care prezintă interes pentru candidat,

| — | experiență profesională într-un mediu multidisciplinar și internațional, |
| --- | --- |

—

experiență profesională într-un mediu multidisciplinar și internațional,

| — | capacități manageriale/organizaționale, în special în ceea ce privește prezidarea și organizarea grupurilor de lucru. |
| --- | --- |

—

capacități manageriale/organizaționale, în special în ceea ce privește prezidarea și organizarea grupurilor de lucru.

Procedura de selecție

Procedura de selecție se împarte în trei etape:

| (i) | verificarea admisibilității cererilor; |
| --- | --- |

(i)

verificarea admisibilității cererilor;

| (ii) | evaluarea comparativă și stabilirea unei liste a candidaților celor mai potriviți; precum și |
| --- | --- |

(ii)

evaluarea comparativă și stabilirea unei liste a candidaților celor mai potriviți; precum și

| (iii) | numirea membrilor comitetelor științifice și a corpului de consilieri pe baza acestei liste. |
| --- | --- |

(iii)

numirea membrilor comitetelor științifice și a corpului de consilieri pe baza acestei liste.

Comitetul/comitetele de selecție vor fi alcătuite din reprezentanți ai serviciilor Comisiei responsabile cu politicile și legislația în domeniul siguranței consumatorilor și a produselor, sănătății publice, mediului și cercetării științifice. Comitetul/comitetele va/vor fi prezidat(e) de un om/oameni de știință experimentat/experimentați, independent/independenți și extern(i). Fiecare candidatură va fi evaluată în mod individual în funcție de criteriile de selecție, de cel puțin doi membri ai comitetului de selecție. În procesul de selecție, Comisia va avea în vedere următoarele: experiența și pregătirea științifică; independența (conflicte de interes potențiale); reprezentarea diferitelor regiuni geografice și echilibrul de gen.

Numirea membrilor

Comisia va numi membrii comitetelor științifice și ai corpului de consilieri pe baza listei de candidați stabilită de comitetele de selecție. Nimeni nu poate fi numit membru în mai mult de un comitet. Comisia poate numi un candidat pentru un comitet, altul decât cel pentru care și-a depus candidatura, dacă acest comitet are nevoie de expertiza candidatului și sub rezerva acceptului acestuia. Oamenii de știință care nu au fost numiți în niciun comitet științific și nici în corpul de consilieri vor fi incluși în baza de date a experților externi.

Numele membrilor numiți ai structurii consultative vor fi publicate în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene și pe pagina de internet a Comisiei Europene.

Independența

Membrii structurii consultative sunt numiți cu titlu personal. Candidații trebuie să includă o declarație prin care se angajează să acționeze independent de orice influență externă și o declarație privind orice interes care ar putea să le prejudicieze independența. Acestora li se va solicita să confirme că, în cazul în care vor fi numiți, vor fi de acord să dea anual declarații de interes, având în vedere faptul că acestea vor fi făcute publice.

Volumul de muncă și indemnizațiile

Candidații trebuie să fie pregătiți să ia parte la întruniri în mod regulat, să contribuie în mod activ la discuțiile specifice, să examineze documente și să facă observații în timpul întrunirilor comitetelor și ale grupurilor de lucru ale acestora, să ia parte la seminarii și audieri dacă sunt invitați și să acționeze în calitate de „președinte” și/sau „raportor” al grupurilor de lucru în mod ad hoc. Majoritatea documentelor de lucru sunt în limba engleză și întrunirile se desfășoară, de asemenea, în limba engleză. Candidații trebuie să aibă în vedere faptul că, în general, întrunirile implică lucrări pregătitoare. Se estimează că fiecare comitet științific se va întruni în sesiune plenară între cinci și zece ori pe an. Candidații implicați în grupurile de lucru vor trebui să participe la mai multe întruniri. Candidații ar trebui să fie dispuși să lucreze cu metode electronice pentru gestionarea și schimbul de documente.

Membrii structurii consultative și experții externi vor avea dreptul la o indemnizație pentru participarea la întrunirile comitetelor și pentru îndeplinirea funcției de raportor în ceea ce privește o problemă specifică. Indemnizațiile sunt prevăzute în anexa III la Decizia 2008/721/CE. De asemenea, membrii au dreptul la indemnizații de deplasare și la diurne de ședere, în conformitate cu normele stabilite de Comisie.

Procedura de depunere a cererilor

Începând cu data de 20 septembrie 2008 sau imediat după, oamenii de știință interesați sunt invitați să completeze și să trimită formularul de candidatură on-line care include un curriculum vitae și o listă a publicațiilor anexată. Pentru formularul de candidatură este necesar programul Adobe Acrobat Reader 9.0 care poate fi descărcat la adresa:

http://www.adobe.com/products/acrobat/readstep2.html

Anunțul pentru procedura de depunere a cererii și formularul de candidatură sunt disponibile pe site-ul internet de mai jos:

http://ec.europa.eu/health/ph_risk/committees/call_expression_en.htm

Termenul limită pentru trimiterea cererilor de candidatură pentru structura consultativă este 31 octombrie 2008. Doar cererile online trimise prin adresa de internet de mai sus vor fi luate în considerare.

Vă rugăm să aveți în vedere faptul că înregistrarea în data de baze a experților va rămâne deschisă în mod permanent (nu a fost stabilit niciun termen limită). Candidații înregistrați în baza de date trebuie să actualizeze informațiile solicitate la fiecare doi ani.

O candidatură va fi considerată admisibilă doar dacă include:

| — | formularul de candidatură obligatoriu, completat, |
| --- | --- |

—

formularul de candidatură obligatoriu, completat,

| — | un curriculum vitae care să nu depășească trei pagini, de preferat (anexat la formularului de candidatură), |
| --- | --- |

—

un curriculum vitae care să nu depășească trei pagini, de preferat (anexat la formularului de candidatură),

| — | o listă a publicațiilor științifice ale candidatului (anexată la formularul de candidatură), |
| --- | --- |

—

o listă a publicațiilor științifice ale candidatului (anexată la formularul de candidatură),

| — | o declarație de interese completată cu informații veridice (inclusă în formularul de candidatură). |
| --- | --- |

—

o declarație de interese completată cu informații veridice (inclusă în formularul de candidatură).

Documente justificative pot fi solicitate într-o etapă ulterioară. Toate candidaturile vor fi tratate în mod confidențial. Comisia va informa candidații în legătură cu rezultatul procedurii de selecție cât mai curând posibil.

---

PROCEDURI REFERITOARE LA PUNEREA ÎN APLICARE A POLITICII ÎN DOMENIUL CONCURENȚEI

Comisie

| 26.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 245/26 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 245/26

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5251 — System Capital Management-Energies/Metinvest)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 245/06)

| 1. | La data de 17 septembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului a alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile System Capital Management Limited („SCM”, Cipru) și Energees Investments Limited („Energees”, Cipru), aparținând grupului SMART, dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Metinvest BV („MIBV”, Țările de Jos) și asupra filialelor acesteia — Makeeva Metallurgical Plant („MMZ”, Ucraina) și Promet Steel JSC („Promet”, Bulgaria) — prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 17 septembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 și ca urmare a unei cereri motivate efectuate în temeiul articolului a alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderile System Capital Management Limited („SCM”, Cipru) și Energees Investments Limited („Energees”, Cipru), aparținând grupului SMART, dobândesc, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul în comun asupra întreprinderii Metinvest BV („MIBV”, Țările de Jos) și asupra filialelor acesteia — Makeeva Metallurgical Plant („MMZ”, Ucraina) și Promet Steel JSC („Promet”, Bulgaria) — prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii SCM: producerea de metale și cărbune, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii SCM: producerea de metale și cărbune,

| — | în cazul întreprinderii Energees: producerea oțelului, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Energees: producerea oțelului,

| — | în cazul întreprinderii MIBV: exploatarea minereului de fier și a cărbunelui, produse siderurgice semifinite și finite, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii MIBV: exploatarea minereului de fier și a cărbunelui, produse siderurgice semifinite și finite,

| — | în cazul întreprinderii MMZ: producerea și comercializarea de materiale din oțel brut și fabricarea produselor din aval în sectorul siderurgic, |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii MMZ: producerea și comercializarea de materiale din oțel brut și fabricarea produselor din aval în sectorul siderurgic,

| — | în cazul întreprinderii Promet: fabricarea produselor din aval în sectorul siderurgic. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Promet: fabricarea produselor din aval în sectorul siderurgic.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5251 — System Capital Management-Energies/Metinvest, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussel |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5251 — System Capital Management-Energies/Metinvest, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussel

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

| 26.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 245/27 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 245/27

---

Notificare prealabilă a unei concentrări

(Cazul COMP/M.5178 — OEP/Pfleiderer)

Caz care poate face obiectul procedurii simplificate

(Text cu relevanță pentru SEE)

(2008/C 245/07)

| 1. | La data de 17 septembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea OEP Holding Corporation („OEP”, SUA) — filială indirectă a întreprinderii J.P Morgan Chase & Co. (SUA) — dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul unic asupra întreprinderii Pfleiderer AG („Pfleiderer”, Germania), prin achiziționare de acțiuni. |
| --- | --- |

1.

La data de 17 septembrie 2008, Comisia a primit o notificare a unei concentrări propuse în temeiul articolului 4 din Regulamentul (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (1), prin care întreprinderea OEP Holding Corporation („OEP”, SUA) — filială indirectă a întreprinderii J.P Morgan Chase & Co. (SUA) — dobândește, în sensul articolului 3 alineatul (1) litera (b) din regulamentul Consiliului, controlul unic asupra întreprinderii Pfleiderer AG („Pfleiderer”, Germania), prin achiziționare de acțiuni.

| 2. | Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:






  — | în cazul întreprinderii OEP: fonduri de capital privat, |
| --- | --- | --- |

2.

Activitățile economice ale întreprinderilor respective sunt:

—

în cazul întreprinderii OEP: fonduri de capital privat,

| — | în cazul întreprinderii Pfleiderer: producția, distribuția și comercializarea de lemn prelucrat, produse finisate și parchet laminat. |
| --- | --- |

—

în cazul întreprinderii Pfleiderer: producția, distribuția și comercializarea de lemn prelucrat, produse finisate și parchet laminat.

| 3. | În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare. |
| --- | --- |

3.

În urma unei examinări prealabile, Comisia constată că tranzacția notificată ar putea intra sub incidența Regulamentului (CE) nr. 139/2004. Cu toate acestea, nu se ia o decizie finală în această privință. În conformitate cu Comunicarea Comisiei privind o procedură simplificată de tratare a anumitor concentrări în temeiul Regulamentului (CE) nr. 139/2004 al Consiliului (2), trebuie precizat că acest caz poate fi tratat conform procedurii prevăzute în Comunicare.

| 4. | Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.
  Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5178 — OEP/Pfleiderer, la următoarea adresă:





  Commission européenne |
| --- | --- |
| Direction générale de la concurrence |
| Greffe des concentrations |
| J-70 |
| B-1049 Bruxelles/Brussels |

4.

Comisia invită părțile terțe interesate să îi prezinte eventualele observații cu privire la operațiunea propusă.

Observațiile trebuie primite de către Comisie în termen de cel mult 10 zile de la data publicării prezentei. Observațiile pot fi trimise Comisiei prin fax [(32-2) 296 43 01 sau 296 72 44] sau prin poștă, cu numărul de referință COMP/M.5178 — OEP/Pfleiderer, la următoarea adresă:

Commission européenne

Direction générale de la concurrence

Greffe des concentrations

J-70

B-1049 Bruxelles/Brussels

---

(1)  JO L 24, 29.1.2004, p. 1.

(2)  JO C 56, 5.3.2005, p. 32.

---

Rectificare

| 26.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 245/28 |
| --- | --- | --- | --- |

26.9.2008

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 245/28

---

Rectificare la comunicarea Comisiei în conformitate cu articolul 4 alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului — Modificare de către Italia a obligațiilor de serviciu public privind serviciile aeriene regulate pe ruta Pantelleria — Trapani

(
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 230 din 9 septembrie 2008
  )

(2008/C 245/08)

La pagina 17, textul comunicării se înlocuiește cu următorul text:

„În conformitate cu articolul (4) alineatul (1) litera (a) din Regulamentul (CEE) nr. 2408/92 al Consiliului din 23 iulie 1992 privind accesul operatorilor de transport aerian comunitari la rutele aeriene intracomunitare, guvernul italian a decis să modifice obligațiile de serviciu public privind serviciile aeriene regulate pe ruta Pantelleria-Trapani, publicate în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 112 din 12 mai 2006 și modificate în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 141 din 26 iunie 2007 și în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 121 din 17 mai 2008.

În conformitate cu punctul 2.4 litera (c) din comunicarea privind impunerea obligațiilor de serviciu public, tarifele se modifică după cum urmează:

| Ruta | Tarif recalculat
  fără TVA |
| --- | --- |
| Pantelleria-Trapani sau Trapani-Pantelleria | 26,53 EUR |

Ruta

Tarif recalculat

fără TVA

Pantelleria-Trapani sau Trapani-Pantelleria

26,53 EUR

Celelalte cerințe privind obligațiile de serviciu public, publicate în
  Jurnalul Oficial al Uniunii Europene C 112 din 12 mai 2006, rămân neschimbate.”.

---

26.9.2008

| 26.9.2008 | RO | Jurnalul Oficial al Uniunii Europene | C 245/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

RO

Jurnalul Oficial al Uniunii Europene

C 245/s3

---

AVIZ CITITORILOR

Instituțiile au hotărât să nu mai menționeze, în textele lor, ultima modificare a actelor citate.

În lipsa unor dispoziții contrare, actele la care se face trimitere în textele publicate se consideră ca fiind actele în versiunea în vigoare a acestora.

---