# Úřední věstník C 270/2008

| | ISSN 1725-5163 |
| --- | --- |
| Úřední věstník
  Evropské unie | C 270 |
| | |
| České vydání | Informace a oznámení | Svazek 5125. října 2008 |

ISSN 1725-5163

Úřední věstník

Evropské unie

C 270

České vydání

Informace a oznámení

Svazek 5125. října 2008

---

| Oznámeníč. | Obsah | Strana |
| --- | --- | --- |
| | I   Usnesení, doporučení a stanoviska |
| | STANOVISKA |
| | Evropský inspektor ochrany údajů |
| 2008/C 270/01 | Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k rozhodnutí Komise ze dne 12. prosince 2007 týkajícímu se provádění systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), pokud jde o ochranu osobních údajů (2008/49/ES) | 1 |

Oznámeníč.

Obsah

Strana

I   Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský inspektor ochrany údajů

2008/C 270/01

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k rozhodnutí Komise ze dne 12. prosince 2007 týkajícímu se provádění systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), pokud jde o ochranu osobních údajů (2008/49/ES)

1

| | II   Sdělení |
| --- | --- |
| | SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 270/02 | Sdělení Komise – Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí | 8 |
| 2008/C 270/03 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5154 – CASC JV) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/04 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5169 – Galp Energia España/Agip España) (
  1
  ) | 15 |
| 2008/C 270/05 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5201 – Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  ) | 16 |
| 2008/C 270/06 | Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life) (
  1
  ) | 16 |

II   Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 270/02

Sdělení Komise – Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí

8

2008/C 270/03

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5154 – CASC JV) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/04

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5169 – Galp Energia España/Agip España) (
  1
  )

1

15

2008/C 270/05

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5201 – Total Produce/Haluco/JV) (
  1
  )

1

16

2008/C 270/06

Bez námitek k navrhovanému spojení (Případ č. COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life) (
  1
  )

1

16

| | IV   Informace |
| --- | --- |
| | INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE |
| | Komise |
| 2008/C 270/07 | Směnné kurzy vůči euru | 17 |
| | INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ |
| 2008/C 270/08 | Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  ) | 18 |
| 2008/C 270/09 | Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  ) | 20 |
| 2008/C 270/10 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (
  1
  ) | 22 |
| 2008/C 270/11 | Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na vnitrostátní regionální investiční podpory (
  1
  ) | 24 |

IV   Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

2008/C 270/07

Směnné kurzy vůči euru

17

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

2008/C 270/08

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  )

1

18

2008/C 270/09

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům (
  1
  )

1

20

2008/C 270/10

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti (
  1
  )

1

22

2008/C 270/11

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na vnitrostátní regionální investiční podpory (
  1
  )

1

24

| | V   Oznámení |
| --- | --- |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY |
| | Komise |
| 2008/C 270/12 | Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických | 26 |
| | ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE |
| | Komise |
| 2008/C 270/13 | Státní podpora – Rumunsko — Státní podpora C 39/08 (ex N 148/08) – Na vzdělávání pro podnik Ford Craiova — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  ) | 29 |

V   Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Komise

2008/C 270/12

Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických

26

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

2008/C 270/13

Státní podpora – Rumunsko — Státní podpora C 39/08 (ex N 148/08) – Na vzdělávání pro podnik Ford Craiova — Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES (
  1
  )

1

29

| | |
| --- | --- |
| 2008/C 270/14 | Poznámka pro čtenáře(pokračování na vnitřní straně zadní obálky) | s3 |

2008/C 270/14

Poznámka pro čtenáře(pokračování na vnitřní straně zadní obálky)

Poznámka pro čtenáře

s3

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významem pro EHP |

---

(1)   Text s významem pro EHP

1

| CS | |
| --- | --- |

CS

---

I Usnesení, doporučení a stanoviska

STANOVISKA

Evropský inspektor ochrany údajů

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/1 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/1

---

Stanovisko evropského inspektora ochrany údajů k rozhodnutí Komise ze dne 12. prosince 2007 týkajícímu se provádění systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), pokud jde o ochranu osobních údajů (2008/49/ES)

(2008/C 270/01)

EVROPSKÝ INSPEKTOR OCHRANY ÚDAJŮ,

s ohledem na Smlouvu o založení Evropského společenství, a zejména na článek 286 této smlouvy,

s ohledem na Listinu základních práv Evropské unie, a zejména na článek 8 této listiny,

s ohledem na směrnici Evropského parlamentu a Rady 95/46/ES ze dne 24. října 1995 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů a o volném pohybu těchto údajů a

s ohledem na nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů, a zejména na článek 41 tohoto nařízení,

PŘIJAL TOTO STANOVISKO:

1.   ÚVOD

Systém pro výměnu informací o vnitřním trhu

| 1. | Systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „IMI“) je nástroj informační technologie, který příslušným orgánům v členských státech umožní vzájemnou výměnu informací při provádění legislativy v oblasti vnitřního trhu. IMI je financován v rámci programu „IDABC“ (interoperabilní poskytování celoevropských služeb elektronické správy (eGovernment) orgánům veřejné správy, podnikům a občanům) (1). |
| --- | --- |

1.

Systém pro výměnu informací o vnitřním trhu (dále jen „IMI“) je nástroj informační technologie, který příslušným orgánům v členských státech umožní vzájemnou výměnu informací při provádění legislativy v oblasti vnitřního trhu. IMI je financován v rámci programu „IDABC“ (interoperabilní poskytování celoevropských služeb elektronické správy (eGovernment) orgánům veřejné správy, podnikům a občanům) (1).

| 2. | IMI je vytvořen jako obecný systém na podporu mnoha oblastí legislativy týkající se vnitřního trhu a předpokládá se, že jeho využití se v budoucnosti rozšíří tak, aby podporoval řadu legislativních oblastí. IMI bude zpočátku využíván na podporu ustanovení směrnice 2005/36/ES („směrnice o odborných kvalifikacích“) (2) týkajících se vzájemné pomoci. Od prosince roku 2009 bude IMI rovněž využíván na podporu ustanovení směrnice 2006/123/ES („směrnice o službách“) (3) týkajících se správní spolupráce. |
| --- | --- |

2.

IMI je vytvořen jako obecný systém na podporu mnoha oblastí legislativy týkající se vnitřního trhu a předpokládá se, že jeho využití se v budoucnosti rozšíří tak, aby podporoval řadu legislativních oblastí. IMI bude zpočátku využíván na podporu ustanovení směrnice 2005/36/ES („směrnice o odborných kvalifikacích“) (2) týkajících se vzájemné pomoci. Od prosince roku 2009 bude IMI rovněž využíván na podporu ustanovení směrnice 2006/123/ES („směrnice o službách“) (3) týkajících se správní spolupráce.

Stanovisko Pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29 a zapojení evropského inspektora ochrany údajů

| 3. | V průběhu jara roku 2007 požádala Evropská komise o stanovisko Pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29 (dále jen „pracovní skupina“) s cílem přezkoumat dopady systému IMI v oblasti ochrany údajů. Pracovní skupina vydala dne 20. září 2007 stanovisko o aspektech ochrany údajů souvisejících s IMI (4) Stanovisko pracovní skupiny podpořilo plány Komise přijmout rozhodnutí upravující aspekty ochrany údajů související s IMI a stanovit konkrétnější právní základ pro výměnu informací v rámci IMI. |
| --- | --- |

3.

V průběhu jara roku 2007 požádala Evropská komise o stanovisko Pracovní skupiny pro ochranu údajů zřízené podle článku 29 (dále jen „pracovní skupina“) s cílem přezkoumat dopady systému IMI v oblasti ochrany údajů. Pracovní skupina vydala dne 20. září 2007 stanovisko o aspektech ochrany údajů souvisejících s IMI (4) Stanovisko pracovní skupiny podpořilo plány Komise přijmout rozhodnutí upravující aspekty ochrany údajů související s IMI a stanovit konkrétnější právní základ pro výměnu informací v rámci IMI.

| 4. | Evropský inspektor ochrany údajů (dále jen „EIOÚ“) vítá, že si Komise před vypracováním návrhu rozhodnutí o systému IMI vyžádala stanovisko pracovní skupiny. EIOÚ se aktivně podílel na práci podskupiny zabývající se IMI a podporuje závěry příslušného stanoviska pracovní skupiny. Rovněž vítá, že Komise neformálně konzultovala EIOÚ před přijetím rozhodnutí o systému IMI. To poskytlo příležitost podat návrhy ještě před přijetím, což bylo obzvláště nutné, neboť postup se týkal rozhodnutí Komise samotné, nikoli návrhu Komise, po němž by následoval legislativní postup zahrnující Radu a Evropský parlament. |
| --- | --- |

4.

Evropský inspektor ochrany údajů (dále jen „EIOÚ“) vítá, že si Komise před vypracováním návrhu rozhodnutí o systému IMI vyžádala stanovisko pracovní skupiny. EIOÚ se aktivně podílel na práci podskupiny zabývající se IMI a podporuje závěry příslušného stanoviska pracovní skupiny. Rovněž vítá, že Komise neformálně konzultovala EIOÚ před přijetím rozhodnutí o systému IMI. To poskytlo příležitost podat návrhy ještě před přijetím, což bylo obzvláště nutné, neboť postup se týkal rozhodnutí Komise samotné, nikoli návrhu Komise, po němž by následoval legislativní postup zahrnující Radu a Evropský parlament.

Rozhodnutí Komise 2008/49/ES

| 5. | Dne 12. prosince 2007 přijala Komise rozhodnutí 2008/49/ES týkající se provádění systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), pokud jde o ochranu osobních údajů (dále jen „rozhodnutí o systému IMI“). Rozhodnutí zohlednilo některá z doporučení EIOÚ a pracovní skupiny. Dále konkrétně stanovilo právní základ. |
| --- | --- |

5.

Dne 12. prosince 2007 přijala Komise rozhodnutí 2008/49/ES týkající se provádění systému pro výměnu informací o vnitřním trhu (IMI), pokud jde o ochranu osobních údajů (dále jen „rozhodnutí o systému IMI“). Rozhodnutí zohlednilo některá z doporučení EIOÚ a pracovní skupiny. Dále konkrétně stanovilo právní základ.

Celkový pohled EIOÚ na IMI

| 6. | Celkový pohled EIOÚ na IMI je pozitivní. EIOÚ podporuje cíle Komise spočívající ve zřízení elektronického systému pro výměnu informací a v regulaci aspektů tohoto systému týkajících se ochrany údajů. Takový racionalizovaný systém může nejen posílit účinnost spolupráce, ale může rovněž napomoci při zajištění souladu s použitelnými zákony na ochranu údajů. Systém toho může dosáhnout vytvořením jasného rámce, který stanoví, jaké druhy informací mohou být vyměňovány, s kým a za jakých podmínek. |
| --- | --- |

6.

Celkový pohled EIOÚ na IMI je pozitivní. EIOÚ podporuje cíle Komise spočívající ve zřízení elektronického systému pro výměnu informací a v regulaci aspektů tohoto systému týkajících se ochrany údajů. Takový racionalizovaný systém může nejen posílit účinnost spolupráce, ale může rovněž napomoci při zajištění souladu s použitelnými zákony na ochranu údajů. Systém toho může dosáhnout vytvořením jasného rámce, který stanoví, jaké druhy informací mohou být vyměňovány, s kým a za jakých podmínek.

| 7. | Zřízení centralizovaného elektronického systému nicméně rovněž vytváří určitá rizika. K těm nejdůležitějším patří riziko, že by mohlo být sdíleno více údajů a v širší rovině, než je nezbytně nutné pro účely účinné spolupráce, a že údaje, včetně potenciálně zastaralých a nepřesných údajů, by mohly v elektronickém systému zůstat déle, než je nezbytně nutné. Citlivou otázkou je rovněž bezpečnost databáze přístupné v 27 členských státech, protože daný systém je pouze tak bezpečný, nakolik to umožňuje nejslabší článek v příslušné síti. |
| --- | --- |

7.

Zřízení centralizovaného elektronického systému nicméně rovněž vytváří určitá rizika. K těm nejdůležitějším patří riziko, že by mohlo být sdíleno více údajů a v širší rovině, než je nezbytně nutné pro účely účinné spolupráce, a že údaje, včetně potenciálně zastaralých a nepřesných údajů, by mohly v elektronickém systému zůstat déle, než je nezbytně nutné. Citlivou otázkou je rovněž bezpečnost databáze přístupné v 27 členských státech, protože daný systém je pouze tak bezpečný, nakolik to umožňuje nejslabší článek v příslušné síti.

| 8. | Proto je velmi důležité, aby otázky týkající se ochrany údajů byly řešeny v právně závazném aktu Společenství co nejúplněji a nejjednoznačněji. |
| --- | --- |

8.

Proto je velmi důležité, aby otázky týkající se ochrany údajů byly řešeny v právně závazném aktu Společenství co nejúplněji a nejjednoznačněji.

Jasné vymezení oblasti působnosti IMI

| 9. | EIOÚ vítá, že Komise jasně definuje a vymezuje oblast působnosti IMI a v příloze uvádí seznam příslušných aktů Společenství, na jejichž základě je možné vyměňovat informace. Tyto akty zahrnují v současné době pouze směrnici o odborných kvalifikacích a směrnici o službách; očekává se však, že oblast působnosti IMI bude v budoucnosti rozšířena. Bude-li přijata nová legislativa, která pro výměnu informací stanoví použití IMI, bude současně aktualizována i dotčená příloha. EIOÚ vítá tuto metodu, neboť i) jasně vymezuje oblast působnosti IMI a ii) zajišťuje transparentnost, přičemž současně iii) umožňuje flexibilitu pro případ, že systém IMI bude v budoucnosti používán pro další výměny informací. Tato metoda rovněž zajišťuje, že žádná výměna informací nemůže být prostřednictvím IMI provedena, pokud i) nebude existovat vhodný právní základ v konkrétní legislativě v oblasti vnitřního trhu umožňující nebo ukládající výměnu informací a pokud ii) do přílohy rozhodnutí o systému IMI nebude zahrnut odkaz na tento právní základ. |
| --- | --- |

9.

EIOÚ vítá, že Komise jasně definuje a vymezuje oblast působnosti IMI a v příloze uvádí seznam příslušných aktů Společenství, na jejichž základě je možné vyměňovat informace. Tyto akty zahrnují v současné době pouze směrnici o odborných kvalifikacích a směrnici o službách; očekává se však, že oblast působnosti IMI bude v budoucnosti rozšířena. Bude-li přijata nová legislativa, která pro výměnu informací stanoví použití IMI, bude současně aktualizována i dotčená příloha. EIOÚ vítá tuto metodu, neboť i) jasně vymezuje oblast působnosti IMI a ii) zajišťuje transparentnost, přičemž současně iii) umožňuje flexibilitu pro případ, že systém IMI bude v budoucnosti používán pro další výměny informací. Tato metoda rovněž zajišťuje, že žádná výměna informací nemůže být prostřednictvím IMI provedena, pokud i) nebude existovat vhodný právní základ v konkrétní legislativě v oblasti vnitřního trhu umožňující nebo ukládající výměnu informací a pokud ii) do přílohy rozhodnutí o systému IMI nebude zahrnut odkaz na tento právní základ.

Hlavní otázky týkající se rozhodnutí o systému IMI

| 10. | EIOÚ však není spokojen i) s volbou právního základu rozhodnutí o systému IMI, v jejímž důsledku je rozhodnutí o systému IMI nyní založeno na nejistých právních základech (viz část 2 tohoto stanoviska), a ii) se skutečností, že řada nutných ustanovení upravujících podrobně aspekty ochrany údajů systému IMI není do dokumentu zapracována (viz část 3 stanoviska). |
| --- | --- |

10.

EIOÚ však není spokojen i) s volbou právního základu rozhodnutí o systému IMI, v jejímž důsledku je rozhodnutí o systému IMI nyní založeno na nejistých právních základech (viz část 2 tohoto stanoviska), a ii) se skutečností, že řada nutných ustanovení upravujících podrobně aspekty ochrany údajů systému IMI není do dokumentu zapracována (viz část 3 stanoviska).

| 11. | Řešení přijaté Komisí v praxi bohužel znamená, že na rozdíl od očekávání EIOÚ a pracovní skupiny nyní rozhodnutí o systému IMI neupravuje souhrnně všechny hlavní aspekty ochrany údajů týkající se IMI, včetně především způsobu, jímž společní kontroloři sdílejí odpovědnost, pokud jde o oznamovací povinnost, a jímž udělují právo přístupu subjektům údajů, ani neupravuje konkrétní praktické otázky přiměřenosti. EIOÚ rovněž vyjadřuje politování nad tím, že po Komisi není konkrétně požadováno, aby zveřejnila předem definované otázky a oblasti údajů na svých internetových stránkách, což by zvýšilo transparentnost a právní jistotu. |
| --- | --- |

11.

Řešení přijaté Komisí v praxi bohužel znamená, že na rozdíl od očekávání EIOÚ a pracovní skupiny nyní rozhodnutí o systému IMI neupravuje souhrnně všechny hlavní aspekty ochrany údajů týkající se IMI, včetně především způsobu, jímž společní kontroloři sdílejí odpovědnost, pokud jde o oznamovací povinnost, a jímž udělují právo přístupu subjektům údajů, ani neupravuje konkrétní praktické otázky přiměřenosti. EIOÚ rovněž vyjadřuje politování nad tím, že po Komisi není konkrétně požadováno, aby zveřejnila předem definované otázky a oblasti údajů na svých internetových stránkách, což by zvýšilo transparentnost a právní jistotu.

2.   PRÁVNÍ ZÁKLAD ROZHODNUTÍ O SYSTÉMU IMI

Rozhodnutí o programu IDABC

| 12. | Právním základem rozhodnutí o systému IMI, jak je stanoveno v samotném rozhodnutí, je rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 21. dubna 2004 o interoperabilním poskytování celoevropských služeb elektronické správy (eGovernment) orgánům veřejné správy, podnikům a občanům (IDABC) (5) (dále jen „rozhodnutí o programu IDABC“), a zejména článek 4 uvedeného rozhodnutí. |
| --- | --- |

12.

Právním základem rozhodnutí o systému IMI, jak je stanoveno v samotném rozhodnutí, je rozhodnutí Evropského parlamentu a Rady ze dne 21. dubna 2004 o interoperabilním poskytování celoevropských služeb elektronické správy (eGovernment) orgánům veřejné správy, podnikům a občanům (IDABC) (5) (dále jen „rozhodnutí o programu IDABC“), a zejména článek 4 uvedeného rozhodnutí.

| 13. | Samotné rozhodnutí o programu IDABC je jedním z nástrojů v rámci hlavy XV Smlouvy o založení Evropského společenství („Smlouvy o ES“): Transevropské sítě. Článek 154 Smlouvy o ES stanoví, že Společenství přispívá ke zřizování a rozvoji transevropských sítí v oblastech dopravních, telekomunikačních a energetických infrastruktur. Cílem těchto opatření je podpora propojení a interoperability vnitrostátních sítí, jakož i přístupu k nim. Článek 155 uvádí opatření, která může Společenství v tomto rámci přijmout. Jde o i) hlavní směry, ii) akce, které se případně ukáží nezbytné pro zajištění interoperability sítí, zejména v oblasti harmonizace technických norem, iii) a o podporu projektů. Rozhodnutí o programu IDABC je založeno na čl. 156 odst. 1, upravující postup přijetí. |
| --- | --- |

13.

Samotné rozhodnutí o programu IDABC je jedním z nástrojů v rámci hlavy XV Smlouvy o založení Evropského společenství („Smlouvy o ES“): Transevropské sítě. Článek 154 Smlouvy o ES stanoví, že Společenství přispívá ke zřizování a rozvoji transevropských sítí v oblastech dopravních, telekomunikačních a energetických infrastruktur. Cílem těchto opatření je podpora propojení a interoperability vnitrostátních sítí, jakož i přístupu k nim. Článek 155 uvádí opatření, která může Společenství v tomto rámci přijmout. Jde o i) hlavní směry, ii) akce, které se případně ukáží nezbytné pro zajištění interoperability sítí, zejména v oblasti harmonizace technických norem, iii) a o podporu projektů. Rozhodnutí o programu IDABC je založeno na čl. 156 odst. 1, upravující postup přijetí.

| 14. | Článek 4 rozhodnutí o programu IDABC mimo jiné stanoví, že Společenství provádí projekty společného zájmu. Tyto projekty musí být zahrnuty v průběžném pracovním programu a jejich provádění musí být v souladu se zásadami uvedenými v článcích 6 a 7 rozhodnutí o programu IDABC. Tyto zásady především podporují širokou účast, předpokládají řádný a nestranný postup a stanoví harmonizaci technických norem. Jejich cílem je rovněž zajistit ekonomickou spolehlivost a proveditelnost projektů. |
| --- | --- |

14.

Článek 4 rozhodnutí o programu IDABC mimo jiné stanoví, že Společenství provádí projekty společného zájmu. Tyto projekty musí být zahrnuty v průběžném pracovním programu a jejich provádění musí být v souladu se zásadami uvedenými v článcích 6 a 7 rozhodnutí o programu IDABC. Tyto zásady především podporují širokou účast, předpokládají řádný a nestranný postup a stanoví harmonizaci technických norem. Jejich cílem je rovněž zajistit ekonomickou spolehlivost a proveditelnost projektů.

Směrnice o službách a směrnice o odborných kvalifikacích

| 15. | Jak bylo vysvětleno výše, v počátečním období bude systém pro výměnu informací o vnitřním trhu používán pro výměnu osobních údajů v kontextu dvou směrnic:






  — | směrnice o službách a |
| --- | --- | --- |

15.

Jak bylo vysvětleno výše, v počátečním období bude systém pro výměnu informací o vnitřním trhu používán pro výměnu osobních údajů v kontextu dvou směrnic:

—

směrnice o službách a

| — | směrnice o odborných kvalifikacích. |
| --- | --- |

—

směrnice o odborných kvalifikacích.

| 16. | Čl. 34 odst. 1 směrnice o službách stanoví konkrétní právní základ pro zavedení elektronického systému pro výměnu informací mezi členskými státy jako doprovodné opatření pro účely dané směrnice. Čl. 34 odst. 1 zní takto: „Komise ve spolupráci s členskými státy zavede elektronický systém pro výměnu informací mezi členskými státy, a to s ohledem na stávající informační systémy.“ |
| --- | --- |

16.

Čl. 34 odst. 1 směrnice o službách stanoví konkrétní právní základ pro zavedení elektronického systému pro výměnu informací mezi členskými státy jako doprovodné opatření pro účely dané směrnice. Čl. 34 odst. 1 zní takto: „Komise ve spolupráci s členskými státy zavede elektronický systém pro výměnu informací mezi členskými státy, a to s ohledem na stávající informační systémy.“

| 17. | Směrnice o odborných kvalifikacích nepředpokládá zvláštní elektronický systém pro výměnu informací, avšak podle několika svých ustanovení výměnu informací jasně požaduje. Příslušná ustanovení upravující výměnu informací zahrnují článek 56 uvedené směrnice, který po příslušných orgánech členských států požaduje, aby úzce spolupracovaly a poskytovaly si vzájemnou pomoc s cílem usnadnit provádění této směrnice. Druhý odstavec článku 56 stanoví, že některé citlivé informace se zpracovávají, přičemž je nutno dodržovat právní předpisy o ochraně údajů. Článek 8 dále rovněž konkrétně stanoví, že příslušné orgány hostitelského členského státu mohou požádat příslušné orgány členského státu usazení, aby jim poskytly informace o usazení poskytovatele služeb v souladu s právními předpisy, jeho bezúhonnosti a o tom, že neexistují žádné disciplinární nebo trestněprávní sankce profesní povahy. Čl. 50 odst. 2 nakonec stanoví, že v případě důvodných pochybností může hostitelský členský stát požadovat od příslušných orgánů členského státu potvrzení o pravosti osvědčení a dokladů o dosažené kvalifikaci a odborné přípravě. |
| --- | --- |

17.

Směrnice o odborných kvalifikacích nepředpokládá zvláštní elektronický systém pro výměnu informací, avšak podle několika svých ustanovení výměnu informací jasně požaduje. Příslušná ustanovení upravující výměnu informací zahrnují článek 56 uvedené směrnice, který po příslušných orgánech členských států požaduje, aby úzce spolupracovaly a poskytovaly si vzájemnou pomoc s cílem usnadnit provádění této směrnice. Druhý odstavec článku 56 stanoví, že některé citlivé informace se zpracovávají, přičemž je nutno dodržovat právní předpisy o ochraně údajů. Článek 8 dále rovněž konkrétně stanoví, že příslušné orgány hostitelského členského státu mohou požádat příslušné orgány členského státu usazení, aby jim poskytly informace o usazení poskytovatele služeb v souladu s právními předpisy, jeho bezúhonnosti a o tom, že neexistují žádné disciplinární nebo trestněprávní sankce profesní povahy. Čl. 50 odst. 2 nakonec stanoví, že v případě důvodných pochybností může hostitelský členský stát požadovat od příslušných orgánů členského státu potvrzení o pravosti osvědčení a dokladů o dosažené kvalifikaci a odborné přípravě.

Potřeba vhodného právního základu pro ustanovení o ochraně údajů

| 18. | Ochrana osobních údajů je uznána jako základní právo v článku 8 Listiny základních práv Unie a v případě judikatury na základě článku 8 Evropské úmluvy o lidských právech (dále jen „ECHR“). |
| --- | --- |

18.

Ochrana osobních údajů je uznána jako základní právo v článku 8 Listiny základních práv Unie a v případě judikatury na základě článku 8 Evropské úmluvy o lidských právech (dále jen „ECHR“).

| 19. | Rozhodnutí o systému IMI v článku 1 stanoví konkrétně funkce, práva a povinnosti aktérů a uživatelů v systému IMI, pokud jde o požadavky na ochranu údajů. EIOÚ ze 7. bodu odůvodnění vyrozuměl, že záměrem rozhodnutí o systému IMI je konkrétní stanovení obecného rámce Společenství v oblasti ochrany údajů podle směrnice 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001. Uvedené rozhodnutí se konkrétně zabývá definováním kontrolorů a jejich odpovědností, dobou uchovávání údajů a právy subjektů údajů. Rozhodnutí o systému IMI se tudíž zabývá omezeními a specifikacemi základních práv a jeho cílem je konkrétní stanovení subjektivních práv občanů. |
| --- | --- |

19.

Rozhodnutí o systému IMI v článku 1 stanoví konkrétně funkce, práva a povinnosti aktérů a uživatelů v systému IMI, pokud jde o požadavky na ochranu údajů. EIOÚ ze 7. bodu odůvodnění vyrozuměl, že záměrem rozhodnutí o systému IMI je konkrétní stanovení obecného rámce Společenství v oblasti ochrany údajů podle směrnice 95/46/ES a nařízení (ES) č. 45/2001. Uvedené rozhodnutí se konkrétně zabývá definováním kontrolorů a jejich odpovědností, dobou uchovávání údajů a právy subjektů údajů. Rozhodnutí o systému IMI se tudíž zabývá omezeními a specifikacemi základních práv a jeho cílem je konkrétní stanovení subjektivních práv občanů.

| 20. | Na základě judikatury podle ECHR by nemělo být pochyb o právním postavení ustanovení omezujících základní práva. Tato ustanovení musí být uvedena v právním nástroji na základě Smlouvy o ES, který může uplatněn před soudcem. V opačném případě by vznikla právní nejistota pro subjekt údajů, protože tento subjekt se nemůže spoléhat na skutečnost, že může daná pravidla uplatňovat před soudem. |
| --- | --- |

20.

Na základě judikatury podle ECHR by nemělo být pochyb o právním postavení ustanovení omezujících základní práva. Tato ustanovení musí být uvedena v právním nástroji na základě Smlouvy o ES, který může uplatněn před soudcem. V opačném případě by vznikla právní nejistota pro subjekt údajů, protože tento subjekt se nemůže spoléhat na skutečnost, že může daná pravidla uplatňovat před soudem.

| 21. | Otázka právní jistoty je ještě významnější, neboť podle systému Smlouvy o ES to budou primárně soudci členských států, kteří podle svého uvážení rozhodnou o tom, jakou hodnotu přisoudí rozhodnutí o systému IMI. To by mohlo vést k různým výsledkům v různých členských státech a dokonce i v rámci jednoho členského státu. Taková právní nejistota je nepřijatelná. |
| --- | --- |

21.

Otázka právní jistoty je ještě významnější, neboť podle systému Smlouvy o ES to budou primárně soudci členských států, kteří podle svého uvážení rozhodnou o tom, jakou hodnotu přisoudí rozhodnutí o systému IMI. To by mohlo vést k různým výsledkům v různých členských státech a dokonce i v rámci jednoho členského státu. Taková právní nejistota je nepřijatelná.

| 22. | Neexistence (jistoty) opravných prostředků by byla každopádně v rozporu s článkem 6 ECHR, který stanoví právo na spravedlivý soud, a v rozporu s judikaturou související s tímto článkem. V takovém případě by Společenství neplnilo své povinnosti podle článku 6 Smlouvy o Evropské Unii (dále jen „Smlouvy o EU“), jež po Unii vyžaduje dodržování základních práv, která zaručuje ECHR. |
| --- | --- |

22.

Neexistence (jistoty) opravných prostředků by byla každopádně v rozporu s článkem 6 ECHR, který stanoví právo na spravedlivý soud, a v rozporu s judikaturou související s tímto článkem. V takovém případě by Společenství neplnilo své povinnosti podle článku 6 Smlouvy o Evropské Unii (dále jen „Smlouvy o EU“), jež po Unii vyžaduje dodržování základních práv, která zaručuje ECHR.

Nedokonalosti zvoleného právního základu

| 23. | EIOÚ je hluboce znepokojen tím, že volbou článku 4 rozhodnutí o programu IDABC jako právního základu daného rozhodnutí navrhovatelé rozhodnutí Komise zřejmě nevyhověli zkoušce právní jistoty uvedené výše. EIOÚ uvádí níže prvky, které mohou vyvolat pochybnosti o přiměřenosti volby právního základu rozhodnutí o systému IMI:






  — | Rámec hlavy XV Smlouvy o ES, Transevropské sítě. Podle tohoto rámce může Evropské společenství přispět k zřízení těchto sítí, aby mohli evropští občané využívat výhod lepší, bezpečnější a levnější dopravy, telekomunikací a energie (6). Není jisté, zda tento rámec je zamýšlen rovněž pro sítě mezi veřejnými orgány nutné pro provádění legislativních aktů, jak je tomu v případě systému IMI. |
| --- | --- | --- |

23.

EIOÚ je hluboce znepokojen tím, že volbou článku 4 rozhodnutí o programu IDABC jako právního základu daného rozhodnutí navrhovatelé rozhodnutí Komise zřejmě nevyhověli zkoušce právní jistoty uvedené výše. EIOÚ uvádí níže prvky, které mohou vyvolat pochybnosti o přiměřenosti volby právního základu rozhodnutí o systému IMI:

—

Rámec hlavy XV Smlouvy o ES, Transevropské sítě. Podle tohoto rámce může Evropské společenství přispět k zřízení těchto sítí, aby mohli evropští občané využívat výhod lepší, bezpečnější a levnější dopravy, telekomunikací a energie (6). Není jisté, zda tento rámec je zamýšlen rovněž pro sítě mezi veřejnými orgány nutné pro provádění legislativních aktů, jak je tomu v případě systému IMI.

| — | Opatření předpokládaná v hlavě XV Smlouvy o ES (článek 155). Jak bylo zmíněno výše, jde o i) hlavní směry, ii) akce, které se případně ukáží nezbytné pro zajištění interoperability sítí, zejména v oblasti harmonizace technických norem, iii) a o podporu projektů. Ačkoli tento článek není úplně jasný – „případnými akcemi“ se může rozumět cokoli – tento seznam možných opatření předpokládá, že cílů hlavy XV může být dosaženo především nelegislativními opatřeními. EIOÚ zdůrazňuje, že pojem „případné akce“ v této souvislosti odkazuje zejména na harmonizaci technických norem. |
| --- | --- |

—

Opatření předpokládaná v hlavě XV Smlouvy o ES (článek 155). Jak bylo zmíněno výše, jde o i) hlavní směry, ii) akce, které se případně ukáží nezbytné pro zajištění interoperability sítí, zejména v oblasti harmonizace technických norem, iii) a o podporu projektů. Ačkoli tento článek není úplně jasný – „případnými akcemi“ se může rozumět cokoli – tento seznam možných opatření předpokládá, že cílů hlavy XV může být dosaženo především nelegislativními opatřeními. EIOÚ zdůrazňuje, že pojem „případné akce“ v této souvislosti odkazuje zejména na harmonizaci technických norem.

| — | Článek 4 rozhodnutí o programu IDABC má za cíl provádět projekty společného zájmu konkrétně uvedené v průběžném pracovním programu. Na základě tohoto pracovního programu byl systém IMI zaveden a financován. EIOÚ však není přesvědčen o tom, že článek 4 může být použit jako právní základ pro pravidla ochrany údajů zavazující aktéry v systému IMI a stanovící subjektivní práva občanů. |
| --- | --- |

—

Článek 4 rozhodnutí o programu IDABC má za cíl provádět projekty společného zájmu konkrétně uvedené v průběžném pracovním programu. Na základě tohoto pracovního programu byl systém IMI zaveden a financován. EIOÚ však není přesvědčen o tom, že článek 4 může být použit jako právní základ pro pravidla ochrany údajů zavazující aktéry v systému IMI a stanovící subjektivní práva občanů.

| — | Články 6 a 7 rozhodnutí o programu IDABC, na které odkazuje článek 4, stanoví zásady provádění projektů společného zájmu. Tyto zásady upravují účast, postup a harmonizaci technických norem, jakož i ekonomickou spolehlivost a proveditelnosti projektů. Nemají nic společného se zásadami ochrany údajů, ani s jinými srovnatelnými zásadami veřejného práva. |
| --- | --- |

—

Články 6 a 7 rozhodnutí o programu IDABC, na které odkazuje článek 4, stanoví zásady provádění projektů společného zájmu. Tyto zásady upravují účast, postup a harmonizaci technických norem, jakož i ekonomickou spolehlivost a proveditelnosti projektů. Nemají nic společného se zásadami ochrany údajů, ani s jinými srovnatelnými zásadami veřejného práva.

| — | Postup podle rozhodnutí o programu IDABC: Podle 30. bodu odůvodnění rozhodnutí by prováděcí opatření měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 28. června 1999, kterým se stanoví postupy pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7). To vyžaduje zapojení příslušného výboru podle postupu projednávání ve výborech a zástupců členských států. Body odůvodnění rozhodnuti o systému IMI nezmiňují žádné zapojení takového výboru. Podle našich informací nebyl žádný takový výbor zapojen. |
| --- | --- |

—

Postup podle rozhodnutí o programu IDABC: Podle 30. bodu odůvodnění rozhodnutí by prováděcí opatření měla být přijata v souladu s rozhodnutím Rady ze dne 28. června 1999, kterým se stanoví postupy pro výkon prováděcích pravomocí svěřených Komisi (7). To vyžaduje zapojení příslušného výboru podle postupu projednávání ve výborech a zástupců členských států. Body odůvodnění rozhodnuti o systému IMI nezmiňují žádné zapojení takového výboru. Podle našich informací nebyl žádný takový výbor zapojen.

| — | Dalším konkrétním bodem je skutečnost, že rozhodnutí o systému IMI je určeno členským státům. Z tohoto důvodu a navzdory odkazům na nařízení (ES) č. 45/2001 uvedeným v rozhodnutí o systému IMI a navzdory zmínkám v článku 6 o Komisi jako o jednom z aktérů v systému IMI nemůže rozhodnutí o IMI souviset se zpracováním osobních údajů samotnou Komisí. |
| --- | --- |

—

Dalším konkrétním bodem je skutečnost, že rozhodnutí o systému IMI je určeno členským státům. Z tohoto důvodu a navzdory odkazům na nařízení (ES) č. 45/2001 uvedeným v rozhodnutí o systému IMI a navzdory zmínkám v článku 6 o Komisi jako o jednom z aktérů v systému IMI nemůže rozhodnutí o IMI souviset se zpracováním osobních údajů samotnou Komisí.

Možná řešení pro nápravu nedokonalostí zvoleného právního základu

| 24. | Rozhodnutí o systému IMI potřebuje z výše uvedených důvodů pevný právní základ. Existují vážné pochybnosti o tom, zda právní základ rozhodnutí o systému IMI splňuje požadavky právní jistoty. EIOÚ doporučuje, aby Komise znovu zvážila tento právní základ a hledala řešení k nápravě nedokonalostí zvoleného právního základu, s případným důsledkem v podobě nahrazení rozhodnutí o systému IMI právním nástrojem splňujícím požadavek právní jistoty. |
| --- | --- |

24.

Rozhodnutí o systému IMI potřebuje z výše uvedených důvodů pevný právní základ. Existují vážné pochybnosti o tom, zda právní základ rozhodnutí o systému IMI splňuje požadavky právní jistoty. EIOÚ doporučuje, aby Komise znovu zvážila tento právní základ a hledala řešení k nápravě nedokonalostí zvoleného právního základu, s případným důsledkem v podobě nahrazení rozhodnutí o systému IMI právním nástrojem splňujícím požadavek právní jistoty.

| 25. | V této souvislosti by nejvhodnějším řešením mohla být možnost přijetí samostatného právního nástroje pro systém IMI ze strany Rady a Evropského parlamentu, podobně jako v případě schengenského informačního systému, vízového informačního systému a jiných rozsáhlých databází IT. |
| --- | --- |

25.

V této souvislosti by nejvhodnějším řešením mohla být možnost přijetí samostatného právního nástroje pro systém IMI ze strany Rady a Evropského parlamentu, podobně jako v případě schengenského informačního systému, vízového informačního systému a jiných rozsáhlých databází IT.

| 26. | EIOÚ doporučuje provést analýzu této možnosti. Tento samostatný právní nástroj by se pak mohl zabývat funkcemi, právy a povinnosti aktérů a uživatelů systému IMI, pokud jde o požadavky na ochranu údajů (otázka definovaná v rozhodnutí o systému IMI) a rovněž pokud jde o další požadavky související se zřízením a fungováním systému IMI. |
| --- | --- |

26.

EIOÚ doporučuje provést analýzu této možnosti. Tento samostatný právní nástroj by se pak mohl zabývat funkcemi, právy a povinnosti aktérů a uživatelů systému IMI, pokud jde o požadavky na ochranu údajů (otázka definovaná v rozhodnutí o systému IMI) a rovněž pokud jde o další požadavky související se zřízením a fungováním systému IMI.

| 27. | Druhou možností by mohlo být nalezení právního základu v jednotlivých nástrojích týkajících se vnitřního trhu. Pokud se rozhodnutí o systému IMI použije na výměnu osobních údajů v souvislosti se směrnicí o službách, je třeba dále vyhodnotit, zda by nezbytný právní základ mohla tvořit tato směrnice samotná – zejména článek 34. Pokud se rozhodnutí o systému IMI použije pro výměnu osobních údajů v souvislosti se směrnicí o odborných kvalifikacích, by mohl být rovněž uplatněn podobný přístup: konkrétní a jasný právní základ by mohl být vytvořen také pozměněním směrnice samotné. |
| --- | --- |

27.

Druhou možností by mohlo být nalezení právního základu v jednotlivých nástrojích týkajících se vnitřního trhu. Pokud se rozhodnutí o systému IMI použije na výměnu osobních údajů v souvislosti se směrnicí o službách, je třeba dále vyhodnotit, zda by nezbytný právní základ mohla tvořit tato směrnice samotná – zejména článek 34. Pokud se rozhodnutí o systému IMI použije pro výměnu osobních údajů v souvislosti se směrnicí o odborných kvalifikacích, by mohl být rovněž uplatněn podobný přístup: konkrétní a jasný právní základ by mohl být vytvořen také pozměněním směrnice samotné.

| 28. | Pokud jde o další právní předpisy v oblasti vnitřního trhu, které v budoucnosti mohou požadovat výměnu informací mezi příslušnými orgány v členských státech, v těchto nových zvláštních právních předpisech mohl být pokaždé přijat konkrétní právní základ. |
| --- | --- |

28.

Pokud jde o další právní předpisy v oblasti vnitřního trhu, které v budoucnosti mohou požadovat výměnu informací mezi příslušnými orgány v členských státech, v těchto nových zvláštních právních předpisech mohl být pokaždé přijat konkrétní právní základ.

3.   POZNÁMKY K OBSAHU ROZHODNUTÍ O SYSTÉMU IMI

| 29. | V této části stanoviska se EIOÚ zabývá ustanoveními upravujícími aspekty systému IMI týkající se ochrany údajů, jak jsou uvedeny v rozhodnutí o systému IMI. Návrhy EIOÚ by mohly být zahrnuty v novém právním nástroji nahrazujícím rozhodnutí o systému IMI, jak bylo navrženo výše. Nebude-li však takový nový nástroj existovat, mohly by být příslušné návrhy zahrnuty do vlastního rozhodnutí o systému IMI po pozměnění tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

29.

V této části stanoviska se EIOÚ zabývá ustanoveními upravujícími aspekty systému IMI týkající se ochrany údajů, jak jsou uvedeny v rozhodnutí o systému IMI. Návrhy EIOÚ by mohly být zahrnuty v novém právním nástroji nahrazujícím rozhodnutí o systému IMI, jak bylo navrženo výše. Nebude-li však takový nový nástroj existovat, mohly by být příslušné návrhy zahrnuty do vlastního rozhodnutí o systému IMI po pozměnění tohoto rozhodnutí.

| 30. | Některé z návrhů by navíc aktéři v systému IMI mohli již v současnosti uplatnit v praxi, aniž by se rozhodnutí pozměnilo. EIOÚ očekává, že Komise převezme doporučení uvedená v tomto stanovisku alespoň na operační úrovni do té míry, v jaké souvisejí s činností Komise jako aktéra v systému IMI a v jaké tudíž podléhají dozoru EIOÚ. |
| --- | --- |

30.

Některé z návrhů by navíc aktéři v systému IMI mohli již v současnosti uplatnit v praxi, aniž by se rozhodnutí pozměnilo. EIOÚ očekává, že Komise převezme doporučení uvedená v tomto stanovisku alespoň na operační úrovni do té míry, v jaké souvisejí s činností Komise jako aktéra v systému IMI a v jaké tudíž podléhají dozoru EIOÚ.

Článek 2 – Předem vymezené oblasti údajů: transparentnost a přiměřenost

| 31. | EIOÚ vítá, že Komise na internetových stránkách systému IMI zveřejnila první soubor předem vymezených otázek a dalších oblastí údajů. Tyto otázky souvisí s výměnami informací podle směrnice o odborných kvalifikacích. |
| --- | --- |

31.

EIOÚ vítá, že Komise na internetových stránkách systému IMI zveřejnila první soubor předem vymezených otázek a dalších oblastí údajů. Tyto otázky souvisí s výměnami informací podle směrnice o odborných kvalifikacích.

| 32. | Aby byla jasně stanovena povinnost Komise tyto osvědčené postupy dodržovat a aby se tak zajistila a dále zlepšila transparentnost, EIOÚ doporučuje, aby právní nástroj pro systém IMI stanovil povinnost Komise zveřejnit předem vymezené otázky a další oblasti údajů na internetových stránkách systému IMI. |
| --- | --- |

32.

Aby byla jasně stanovena povinnost Komise tyto osvědčené postupy dodržovat a aby se tak zajistila a dále zlepšila transparentnost, EIOÚ doporučuje, aby právní nástroj pro systém IMI stanovil povinnost Komise zveřejnit předem vymezené otázky a další oblasti údajů na internetových stránkách systému IMI.

| 33. | Pokud jde o přiměřenost, právní nástroj pro systém IMI by měl konkrétně stanovit, že předem vymezené otázky a další oblasti údajů musí být adekvátní, relevantní a přiměřené. EIOÚ má navíc dvě konkrétní doporučení, pokud jde o přiměřenost:






  — | Jednoznačně stanovit, že cílem systému IMI není, aby byl běžně používán k provádění prověrek migrujících odborníků a poskytovatelů služeb, ale pouze v případě, že to použitelné právo povolí, a pokud existují důvodné pochybnosti i) ohledně pravosti informací poskytnutých migrujícím poskytovatelem služeb příslušnému orgánu v hostitelském členském státě nebo ii) ohledně způsobilosti migrujícího poskytovatele služeb k usazení nebo výkonu svého povolání v hostitelském členském státě. |
| --- | --- | --- |

33.

Pokud jde o přiměřenost, právní nástroj pro systém IMI by měl konkrétně stanovit, že předem vymezené otázky a další oblasti údajů musí být adekvátní, relevantní a přiměřené. EIOÚ má navíc dvě konkrétní doporučení, pokud jde o přiměřenost:

—

Jednoznačně stanovit, že cílem systému IMI není, aby byl běžně používán k provádění prověrek migrujících odborníků a poskytovatelů služeb, ale pouze v případě, že to použitelné právo povolí, a pokud existují důvodné pochybnosti i) ohledně pravosti informací poskytnutých migrujícím poskytovatelem služeb příslušnému orgánu v hostitelském členském státě nebo ii) ohledně způsobilosti migrujícího poskytovatele služeb k usazení nebo výkonu svého povolání v hostitelském členském státě.

| — | Aby se minimalizovalo zbytečné předávání citlivých, avšak ne vždy relevantních údajů, ustanovení stanovící, že pokud není nutné předávat aktuální informace z trestního rejstříku, předem vymezené otázky a odpovědi na rozhraní systému IMI by neměly zahrnovat žádost o výpis z trestního rejstříku a měly by být formulovány odlišně tak, aby se minimalizovalo sdílení citlivých údajů. Příslušný orgán hostitelské země například může být uspokojen, pokud ví, že migrující právník je řádně a podle zákona registrován u své domovské advokátní komory, a nepotřebuje vědět, zda má ve svém trestním rejstříku dopravní přestupek, pokud mu to nebrání ve výkonu povolání právníka v domovské zemi. |
| --- | --- |

—

Aby se minimalizovalo zbytečné předávání citlivých, avšak ne vždy relevantních údajů, ustanovení stanovící, že pokud není nutné předávat aktuální informace z trestního rejstříku, předem vymezené otázky a odpovědi na rozhraní systému IMI by neměly zahrnovat žádost o výpis z trestního rejstříku a měly by být formulovány odlišně tak, aby se minimalizovalo sdílení citlivých údajů. Příslušný orgán hostitelské země například může být uspokojen, pokud ví, že migrující právník je řádně a podle zákona registrován u své domovské advokátní komory, a nepotřebuje vědět, zda má ve svém trestním rejstříku dopravní přestupek, pokud mu to nebrání ve výkonu povolání právníka v domovské zemi.

Čl. 3 odst. 2 – Společná kontrola a rozdělení odpovědností

| 34. | Rozdělení odpovědností v článku 3 rozhodnutí o systému IMI je nejasné a nejednoznačné. EIOÚ uznává, že nemusí být proveditelné v rozhodnutí o systému IMI konkrétně určit každou jednotlivou činnost zpracování a rozdělit odpovědnost za každou činnost Komisi nebo konkrétnímu příslušnému orgánu v konkrétním členském státě. Avšak alespoň s ohledem na nejdůležitější povinnosti kontrolora v oblasti ochrany údajů by v rozhodnutí o systému IMI měly být uvedeny některé pokyny. |
| --- | --- |

34.

Rozdělení odpovědností v článku 3 rozhodnutí o systému IMI je nejasné a nejednoznačné. EIOÚ uznává, že nemusí být proveditelné v rozhodnutí o systému IMI konkrétně určit každou jednotlivou činnost zpracování a rozdělit odpovědnost za každou činnost Komisi nebo konkrétnímu příslušnému orgánu v konkrétním členském státě. Avšak alespoň s ohledem na nejdůležitější povinnosti kontrolora v oblasti ochrany údajů by v rozhodnutí o systému IMI měly být uvedeny některé pokyny.

| 35. | EIOÚ zejména doporučuje, aby právní nástroj pro systém IMI konkrétně stanovil, že:






  — | každý příslušný orgán a koordinátor systému IMI je kontrolorem, pokud jde o jeho vlastní činnosti v oblasti zpracování dat, které vykonává jako uživatel systému, |
| --- | --- | --- |

35.

EIOÚ zejména doporučuje, aby právní nástroj pro systém IMI konkrétně stanovil, že:

—

každý příslušný orgán a koordinátor systému IMI je kontrolorem, pokud jde o jeho vlastní činnosti v oblasti zpracování dat, které vykonává jako uživatel systému,

| — | Komise není uživatelem, ale provozovatelem systému a je odpovědná v prvé řadě za technický provoz, údržbu a zajištění celkové bezpečnosti systému, a že |
| --- | --- |

—

Komise není uživatelem, ale provozovatelem systému a je odpovědná v prvé řadě za technický provoz, údržbu a zajištění celkové bezpečnosti systému, a že

| — | aktéři v systému IMI sdílí odpovědnosti, pokud jde o oznamovací povinnost a udělování práva přístupu, námitky a nápravy, a to způsobem uvedeným v (nově vložených) odstavcích, jak je uvedeno v níže uvedených oddílech. |
| --- | --- |

—

aktéři v systému IMI sdílí odpovědnosti, pokud jde o oznamovací povinnost a udělování práva přístupu, námitky a nápravy, a to způsobem uvedeným v (nově vložených) odstavcích, jak je uvedeno v níže uvedených oddílech.

Oznámení subjektům údajů

| 36. | EIOÚ doporučuje, aby byl do právního nástroje pro systém IMI vložen nový odstavec týkající se rozdělení odpovědnosti za oznamovací povinnost mezi společné kontrolory v souladu s „vrstveným“ přístupem. Znění by mělo konkrétně stanovit zejména toto:






  — | Zaprvé by měla Komise na svých internetových stránkách věnovaných systému IMI jasně a srozumitelně zveřejnit souhrnné oznámení o ochraně osobních údajů zahrnující všechny body požadované podle článků 10 a 11 nařízení (ES) č. 45/2001. EIOÚ doporučuje, aby se oznámení zabývalo nejen omezenými činnostmi Komise v oblasti zpracování údajů, k nimž má přístup (osobní údaje uživatelů systému IMI), ale aby rovněž obsahovalo obecnou poznámku ohledně výměny informací mezi příslušnými orgány v jednotlivých členských státech, což je účelem této databáze. |
| --- | --- | --- |

36.

EIOÚ doporučuje, aby byl do právního nástroje pro systém IMI vložen nový odstavec týkající se rozdělení odpovědnosti za oznamovací povinnost mezi společné kontrolory v souladu s „vrstveným“ přístupem. Znění by mělo konkrétně stanovit zejména toto:

—

Zaprvé by měla Komise na svých internetových stránkách věnovaných systému IMI jasně a srozumitelně zveřejnit souhrnné oznámení o ochraně osobních údajů zahrnující všechny body požadované podle článků 10 a 11 nařízení (ES) č. 45/2001. EIOÚ doporučuje, aby se oznámení zabývalo nejen omezenými činnostmi Komise v oblasti zpracování údajů, k nimž má přístup (osobní údaje uživatelů systému IMI), ale aby rovněž obsahovalo obecnou poznámku ohledně výměny informací mezi příslušnými orgány v jednotlivých členských státech, což je účelem této databáze.

| — | Zadruhé by také každý příslušný orgán měl oznámení o ochraně osobních údajů zveřejnit na svých vlastních internetových stránkách. Oznámení o ochraně osobních údajů by mělo obsahovat zmínku a odkaz na oznámení Komise o ochraně osobních údajů a další podrobné informace týkající se konkrétně daného orgánu nebo členského státu. V těchto oznámeních musí být například uvedena veškerá omezení týkající se práva přístupu nebo práva na informace, platná v dané zemi. Oznamovací povinnost může být mezi příslušnými orgány v určité zemi koordinována jediným styčným úřadem. |
| --- | --- |

—

Zadruhé by také každý příslušný orgán měl oznámení o ochraně osobních údajů zveřejnit na svých vlastních internetových stránkách. Oznámení o ochraně osobních údajů by mělo obsahovat zmínku a odkaz na oznámení Komise o ochraně osobních údajů a další podrobné informace týkající se konkrétně daného orgánu nebo členského státu. V těchto oznámeních musí být například uvedena veškerá omezení týkající se práva přístupu nebo práva na informace, platná v dané zemi. Oznamovací povinnost může být mezi příslušnými orgány v určité zemi koordinována jediným styčným úřadem.

| — | Zatřetí a nakonec by nejpozději v době přenesení osobních údajů a pokud není možné uplatnit nějaké omezení mělo být rovněž poskytnuto oznámení přímo subjektům údajů, a to jinými prostředky než formou oznámení o ochraně osobních údajů zveřejněného na internetových stránkách. Doporučený přístup by mohl zahrnovat stručnou zmínku o systému IMI a odkaz na relevantní oznámení o ochraně osobních údajů na internetových stránkách v rámci veškeré korespondence, kterou si příslušné orgány vyměňují se subjektem údajů (obvykle s migrujícím poskytovatelem služeb nebo odborníkem). |
| --- | --- |

—

Zatřetí a nakonec by nejpozději v době přenesení osobních údajů a pokud není možné uplatnit nějaké omezení mělo být rovněž poskytnuto oznámení přímo subjektům údajů, a to jinými prostředky než formou oznámení o ochraně osobních údajů zveřejněného na internetových stránkách. Doporučený přístup by mohl zahrnovat stručnou zmínku o systému IMI a odkaz na relevantní oznámení o ochraně osobních údajů na internetových stránkách v rámci veškeré korespondence, kterou si příslušné orgány vyměňují se subjektem údajů (obvykle s migrujícím poskytovatelem služeb nebo odborníkem).

Právo na přístup, námitky a náprava

| 37. | EIOÚ rovněž doporučuje, aby byl vložen nový odstave, s cílem:






  — | konkrétně stanovit, komu by subjekty údajů měly podávat své žádosti o přístup, námitky nebo žádosti o nápravu, |
| --- | --- | --- |

37.

EIOÚ rovněž doporučuje, aby byl vložen nový odstave, s cílem:

—

konkrétně stanovit, komu by subjekty údajů měly podávat své žádosti o přístup, námitky nebo žádosti o nápravu,

| — | konkrétně stanovit, který příslušný orgán bude kompetentní pro rozhodnutí o takových žádostech, a |
| --- | --- |

—

konkrétně stanovit, který příslušný orgán bude kompetentní pro rozhodnutí o takových žádostech, a

| — | stanovit postup v případě, že subjekt údajů podá svou žádost aktéru v systému IMI, které není kompetentní pro rozhodování o takových žádostech. |
| --- | --- |

—

stanovit postup v případě, že subjekt údajů podá svou žádost aktéru v systému IMI, které není kompetentní pro rozhodování o takových žádostech.

| 38. | Dále by mělo být konkrétně stanoveno, že Komise může poskytovat přístup pouze k údajům, k nimž má sama legitimní přístup. Komise proto nebude mít povinnost poskytovat přístup k výměnám informací mezi příslušnými orgány. Pokud se však subjekt údajů obrátí na Komisi s takovou žádostí, Komise by měla subjekty údajů neprodleně odkázat na orgány, které mají přístup k daným informacím, a odpovídajícím způsobem subjekt údajů informovat. |
| --- | --- |

38.

Dále by mělo být konkrétně stanoveno, že Komise může poskytovat přístup pouze k údajům, k nimž má sama legitimní přístup. Komise proto nebude mít povinnost poskytovat přístup k výměnám informací mezi příslušnými orgány. Pokud se však subjekt údajů obrátí na Komisi s takovou žádostí, Komise by měla subjekty údajů neprodleně odkázat na orgány, které mají přístup k daným informacím, a odpovídajícím způsobem subjekt údajů informovat.

Článek 4 – Uchovávání osobních údajů subjektů údajů při výměnách informací

| 39. | Čl. 4 odst. 1 rozhodnutí o systému IMI stanoví dobu uchování údajů v délce šesti měsíců od „formálního ukončení“ výměny informací. |
| --- | --- |

39.

Čl. 4 odst. 1 rozhodnutí o systému IMI stanoví dobu uchování údajů v délce šesti měsíců od „formálního ukončení“ výměny informací.

| 40. | EIOÚ si je vědom toho, že příslušné orgány mohou potřebovat určitou flexibilitu, pokud jde o uchovávání údajů vzhledem ke skutečnosti, že se mohou vyskytnout doplňující otázky nad rámec původní otázky a odpovědi, které se budou týkat stejného případu mezi příslušnými orgány. Během přípravy stanoviska pracovní skupiny Komise vysvětlila, že správní postupy, v jejichž rámci mohou být nutné výměny informací, jsou obvykle ukončovány během několika měsíců a šestiměsíční doba uchování byla stanovena s cílem umožnit flexibilitu pro případ neočekávaných prodlení. |
| --- | --- |

40.

EIOÚ si je vědom toho, že příslušné orgány mohou potřebovat určitou flexibilitu, pokud jde o uchovávání údajů vzhledem ke skutečnosti, že se mohou vyskytnout doplňující otázky nad rámec původní otázky a odpovědi, které se budou týkat stejného případu mezi příslušnými orgány. Během přípravy stanoviska pracovní skupiny Komise vysvětlila, že správní postupy, v jejichž rámci mohou být nutné výměny informací, jsou obvykle ukončovány během několika měsíců a šestiměsíční doba uchování byla stanovena s cílem umožnit flexibilitu pro případ neočekávaných prodlení.

| 41. | Vzhledem k výše uvedenému a na základě vysvětlení Komise má EIOÚ pochybnosti o tom, zda existuje legitimní důvod pro uchovávání údajů v systému IMI po dalších šest měsíců po formálním ukončení výměny informací. EIOÚ proto doporučuje, aby šestiměsíční lhůta pro automatický výmaz začala běžet ke dni, kdy dožadující orgán poprvé kontaktuje svůj protějšek v rámci konkrétní výměny informací. Lepším přístupem by skutečně bylo stanovit lhůtu pro automatický výmaz podle různých druhů výměny informací (přičemž lhůta by se vždy počítala od zahájení dané výměny). Například šestiměsíční lhůta pro uchování sice může být vhodná pro výměny informací podle směrnice o odborných kvalifikacích, avšak nemusí být nezbytně dostačující pro jiné výměny informací podle budoucích právních předpisů v oblasti vnitřního trhu. |
| --- | --- |

41.

Vzhledem k výše uvedenému a na základě vysvětlení Komise má EIOÚ pochybnosti o tom, zda existuje legitimní důvod pro uchovávání údajů v systému IMI po dalších šest měsíců po formálním ukončení výměny informací. EIOÚ proto doporučuje, aby šestiměsíční lhůta pro automatický výmaz začala běžet ke dni, kdy dožadující orgán poprvé kontaktuje svůj protějšek v rámci konkrétní výměny informací. Lepším přístupem by skutečně bylo stanovit lhůtu pro automatický výmaz podle různých druhů výměny informací (přičemž lhůta by se vždy počítala od zahájení dané výměny). Například šestiměsíční lhůta pro uchování sice může být vhodná pro výměny informací podle směrnice o odborných kvalifikacích, avšak nemusí být nezbytně dostačující pro jiné výměny informací podle budoucích právních předpisů v oblasti vnitřního trhu.

| 42. | EIOÚ rovněž dodává, že pokud by jeho doporučení nebyla zohledněna, mělo by se přinejmenším vyjasnit, co se rozumí „formálním ukončením“ výměny informací. Zejména musí být zajištěno, aby žádné údaje nemohly v databázi zůstávat déle, než je nezbytně nutné, jen z toho důvodu, že příslušný orgán opomněl „uzavřít danou věc“. |
| --- | --- |

42.

EIOÚ rovněž dodává, že pokud by jeho doporučení nebyla zohledněna, mělo by se přinejmenším vyjasnit, co se rozumí „formálním ukončením“ výměny informací. Zejména musí být zajištěno, aby žádné údaje nemohly v databázi zůstávat déle, než je nezbytně nutné, jen z toho důvodu, že příslušný orgán opomněl „uzavřít danou věc“.

| 43. | EIOÚ dále doporučuje, aby se změnila logická posloupnost výmazu-uchování v druhém odstavci článku 4. Komise by každopádně měla vyhovět žádostem o výmaz do 10 pracovních dnů bez ohledu na to, zda by druhý příslušný orgán účastnící se výměny informací chtěl informaci v systému IMI uchovat, nebo ne. Měl by však existovat automatický mechanismus pro zaslání oznámení tomuto druhému příslušnému orgánu tak, aby nedošlo ke ztrátě údajů a aby si daný příslušný orgán,, pokud si to přeje, mohl informace stáhnout nebo vytisknout a uložit pro vlastní účely mimo systém IMI při dodržení vlastních pravidel na ochranu údajů. Desetidenní lhůta pro oznámení se zdá přiměřená jako minimální i maximální. Komise by měla být schopna vymazat informace před uplynutím této desetidenní lhůty pouze v případě, že oba orgány potvrdí své přání provést výmaz. |
| --- | --- |

43.

EIOÚ dále doporučuje, aby se změnila logická posloupnost výmazu-uchování v druhém odstavci článku 4. Komise by každopádně měla vyhovět žádostem o výmaz do 10 pracovních dnů bez ohledu na to, zda by druhý příslušný orgán účastnící se výměny informací chtěl informaci v systému IMI uchovat, nebo ne. Měl by však existovat automatický mechanismus pro zaslání oznámení tomuto druhému příslušnému orgánu tak, aby nedošlo ke ztrátě údajů a aby si daný příslušný orgán,, pokud si to přeje, mohl informace stáhnout nebo vytisknout a uložit pro vlastní účely mimo systém IMI při dodržení vlastních pravidel na ochranu údajů. Desetidenní lhůta pro oznámení se zdá přiměřená jako minimální i maximální. Komise by měla být schopna vymazat informace před uplynutím této desetidenní lhůty pouze v případě, že oba orgány potvrdí své přání provést výmaz.

Bezpečnostní opatření

| 44. | EIOÚ rovněž doporučuje konkrétně stanovit, že bezpečnostní opatření, ať už je přijme Komise nebo příslušné orgány, by měla být přijímána v souladu s osvědčenými postupy v členských státech. |
| --- | --- |

44.

EIOÚ rovněž doporučuje konkrétně stanovit, že bezpečnostní opatření, ať už je přijme Komise nebo příslušné orgány, by měla být přijímána v souladu s osvědčenými postupy v členských státech.

Společný dozor

| 45. | Jelikož jsou výměny informací v rámci systému IMI předmětem mnohých vnitrostátních předpisů v oblasti ochrany údajů, jakož i předmětem dozoru ze strany několika vnitrostátních orgánů pro ochranu údajů (vedle použitelnosti nařízení (ES) č. 45/2001 a vedle dozorového orgánu EIOÚ pro některé aspekty operací zpracování), EIOÚ doporučuje, aby právní nástroj pro systém IMI obsahoval rovněž jasná ustanovení podporující společný dozor nad systémem IMI ze strany jednotlivých zúčastněných orgány pro ochranu údajů. Společný dozor by mohl být strukturován stejným způsobem, jako tomu bylo v případě právních nástrojů pro zřízení, provoz a využívání schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (8). |
| --- | --- |

45.

Jelikož jsou výměny informací v rámci systému IMI předmětem mnohých vnitrostátních předpisů v oblasti ochrany údajů, jakož i předmětem dozoru ze strany několika vnitrostátních orgánů pro ochranu údajů (vedle použitelnosti nařízení (ES) č. 45/2001 a vedle dozorového orgánu EIOÚ pro některé aspekty operací zpracování), EIOÚ doporučuje, aby právní nástroj pro systém IMI obsahoval rovněž jasná ustanovení podporující společný dozor nad systémem IMI ze strany jednotlivých zúčastněných orgány pro ochranu údajů. Společný dozor by mohl být strukturován stejným způsobem, jako tomu bylo v případě právních nástrojů pro zřízení, provoz a využívání schengenského informačního systému druhé generace (SIS II) (8).

4.   ZÁVĚRY

| 46. | EIOÚ podporuje cíle Komise spočívající ve zřízení elektronického systému pro výměnu informací a v regulaci aspektů tohoto systému týkajících se ochrany údajů. |
| --- | --- |

46.

EIOÚ podporuje cíle Komise spočívající ve zřízení elektronického systému pro výměnu informací a v regulaci aspektů tohoto systému týkajících se ochrany údajů.

| 47. | Rozhodnutí o systému IMI potřebuje z výše uvedených důvodů pevný právní základ. EIOÚ doporučuje, aby Komise znovu zvážila svou volbu právního základu a hledala řešení k nápravě nedokonalostí zvoleného právního základu, s případným důsledkem v podobě nahrazení rozhodnutí o systému IMI právním nástroje splňujícím požadavek právní jistoty. |
| --- | --- |

47.

Rozhodnutí o systému IMI potřebuje z výše uvedených důvodů pevný právní základ. EIOÚ doporučuje, aby Komise znovu zvážila svou volbu právního základu a hledala řešení k nápravě nedokonalostí zvoleného právního základu, s případným důsledkem v podobě nahrazení rozhodnutí o systému IMI právním nástroje splňujícím požadavek právní jistoty.

| 48. | Jako naprosto nejpřijatelnější řešení navrhuje EIOÚ provést analýzu možnosti přijetí samostatného právního nástroje pro systém IMI na úrovni Rady a Evropského parlamentu, podobně jako v případě schengenského informačního systému, vízového informačního systému a jiných rozsáhlých databází IT. |
| --- | --- |

48.

Jako naprosto nejpřijatelnější řešení navrhuje EIOÚ provést analýzu možnosti přijetí samostatného právního nástroje pro systém IMI na úrovni Rady a Evropského parlamentu, podobně jako v případě schengenského informačního systému, vízového informačního systému a jiných rozsáhlých databází IT.

| 49. | Alternativně by bylo možné vyhodnotit, zda by nezbytný právní základ nemohly poskytnout článek 34 směrnice o službách a podobná ustanovení, která mají být ještě přijata s ohledem na další legislativu v oblasti vnitřního trhu. |
| --- | --- |

49.

Alternativně by bylo možné vyhodnotit, zda by nezbytný právní základ nemohly poskytnout článek 34 směrnice o službách a podobná ustanovení, která mají být ještě přijata s ohledem na další legislativu v oblasti vnitřního trhu.

| 50. | Stanovisko rovněž uvádí řadu návrhů ohledně ustanovení upravujících aspekty systému IMI týkající se ochrany údajů, které mají být obsaženy v novém právním nástroji nahrazujícím rozhodnutí o systému IMI, jak bylo navrženo výše, nebo v případě neexistence takového nového nástroje mají být uvedeny v samotném rozhodnutí o systému IMI, po pozměnění tohoto rozhodnutí. |
| --- | --- |

50.

Stanovisko rovněž uvádí řadu návrhů ohledně ustanovení upravujících aspekty systému IMI týkající se ochrany údajů, které mají být obsaženy v novém právním nástroji nahrazujícím rozhodnutí o systému IMI, jak bylo navrženo výše, nebo v případě neexistence takového nového nástroje mají být uvedeny v samotném rozhodnutí o systému IMI, po pozměnění tohoto rozhodnutí.

| 51. | Mnohé návrhy by navíc aktéři v systému IMI mohli již v současnosti být uplatnit v praxi, aniž by se rozhodnutí pozměnilo. EIOÚ očekává, že Komise převezme doporučení uvedená v tomto stanovisku alespoň na operační úrovni do té míry, v jaké souvisejí s činností Komise jako aktéra v systému IMI. |
| --- | --- |

51.

Mnohé návrhy by navíc aktéři v systému IMI mohli již v současnosti být uplatnit v praxi, aniž by se rozhodnutí pozměnilo. EIOÚ očekává, že Komise převezme doporučení uvedená v tomto stanovisku alespoň na operační úrovni do té míry, v jaké souvisejí s činností Komise jako aktéra v systému IMI.

| 52. | Tato doporučení souvisejí s transparentností a přiměřeností, společnou kontrolou a rozdělením odpovědností, oznámeními pro subjekty údajů, právy přístupu, námitkami a nápravou, uchováním údajů, bezpečnostními opatřeními a společným dozorem. |
| --- | --- |

52.

Tato doporučení souvisejí s transparentností a přiměřeností, společnou kontrolou a rozdělením odpovědností, oznámeními pro subjekty údajů, právy přístupu, námitkami a nápravou, uchováním údajů, bezpečnostními opatřeními a společným dozorem.

V Bruselu dne 22. února 2008.

Peter HUSTINX

evropský inspektor ochrany údajů

---

(1)  Viz bod 12 tohoto stanoviska.

1

(2)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2005/36/ES ze dne 7. září 2005 o uznávání odborných kvalifikací (Úř. věst. L 255, 30.9.2005, s. 22).

2

(3)  Směrnice Evropského parlamentu a Rady 2006/123/ES ze dne 12. prosince 2006 o službách na vnitřním trhu (Úř. věst. L 376, 27.12.2006, s. 36).

3

(4)  Stanovisko pracovní skupiny 7/2007 o otázkách ochrany údajů souvisejících s IMI, WP 140.

4

(5)  Úř. věst. L 144, 30.4.2004, ve znění opravy v (Úř. věst. L 181, 18.5.2004, s. 25).

5

(6)  Viz Bílá kniha Komise o růstu, konkurenceschopnosti a zaměstnanosti, KOM/93/700Fin.

6

(7)  Úř. věst. L 184, 29.12.2006, s. 23.

7

(8)  Viz články 44 až 46 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1987/2006 ze dne 20. prosince 2006 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), (Úř. věst. L 381, 28.12.2006, s. 4), a články 60 až 62 rozhodnutí Rady 2007/533/SVV ze dne 12. června 2007 o zřízení, provozu a využívání Schengenského informačního systému druhé generace (SIS II), (Úř. věst. L 205, 7.8.2007, s. 63).

8

---

II Sdělení

SDĚLENÍ ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/8 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/8

---

Sdělení Komise – Použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá ve vztahu k finančním institucím v souvislosti se současnou globální finanční krizí

(2008/C 270/02)

1.   ÚVOD

| (1) | Globální finanční krize podstatně zesílila a má v současnosti závažné dopady na bankovní sektor EU. Kromě specifických problémů, které souvisí zejména s americkým trhem hypoték a aktiv zajištěných hypotékami, nebo se ztrátami způsobenými nepřiměřeně rizikovými strategiemi jednotlivých bank, došlo v posledních týdnech v rámci bankovního sektoru k obecnému narušení důvěry. Pronikavá nejistota, pokud jde o úvěrové riziko jednotlivých finančních institucí, zmrazila trh mezibankovních půjček a v důsledku toho se postupně ztížil přístup veškerých finančních institucí k likviditě. |
| --- | --- |

(1)

Globální finanční krize podstatně zesílila a má v současnosti závažné dopady na bankovní sektor EU. Kromě specifických problémů, které souvisí zejména s americkým trhem hypoték a aktiv zajištěných hypotékami, nebo se ztrátami způsobenými nepřiměřeně rizikovými strategiemi jednotlivých bank, došlo v posledních týdnech v rámci bankovního sektoru k obecnému narušení důvěry. Pronikavá nejistota, pokud jde o úvěrové riziko jednotlivých finančních institucí, zmrazila trh mezibankovních půjček a v důsledku toho se postupně ztížil přístup veškerých finančních institucí k likviditě.

| (2) | Současná situace ohrožuje existenci jednotlivých finančních institucí v důsledku problémů, které jsou výsledkem jejich jednotlivých obchodních modelů nebo obchodních postupů, jejichž nedostatky krize finančních trhů zviditelnila a zdůraznila. Pokud tyto instituce mají spíše znovu nabýt dlouhodobou životaschopnost, než aby byly poslány do likvidace, bude zapotřebí rozsáhlé restrukturalizace jejich činností. Za daných okolností krize ovlivňuje rovněž finanční instituce, které jsou v zásadě zdravé a jejichž obtíže plynou výlučně z obecných podmínek na trhu, které podstatně omezily přístup k likviditě. Zajištění dlouhodobé životaschopnosti těchto institucí bude zřejmě vyžadovat méně podstatnou restrukturalizaci. V každém případě však opatření přijatá členským státem na podporu (určitých) institucí působících na jeho vnitrostátním finančním trhu mohou zvýhodňovat tyto instituce na úkor jiných finančních institucí působících v daném členském státě nebo v jiných členských státech. |
| --- | --- |

(2)

Současná situace ohrožuje existenci jednotlivých finančních institucí v důsledku problémů, které jsou výsledkem jejich jednotlivých obchodních modelů nebo obchodních postupů, jejichž nedostatky krize finančních trhů zviditelnila a zdůraznila. Pokud tyto instituce mají spíše znovu nabýt dlouhodobou životaschopnost, než aby byly poslány do likvidace, bude zapotřebí rozsáhlé restrukturalizace jejich činností. Za daných okolností krize ovlivňuje rovněž finanční instituce, které jsou v zásadě zdravé a jejichž obtíže plynou výlučně z obecných podmínek na trhu, které podstatně omezily přístup k likviditě. Zajištění dlouhodobé životaschopnosti těchto institucí bude zřejmě vyžadovat méně podstatnou restrukturalizaci. V každém případě však opatření přijatá členským státem na podporu (určitých) institucí působících na jeho vnitrostátním finančním trhu mohou zvýhodňovat tyto instituce na úkor jiných finančních institucí působících v daném členském státě nebo v jiných členských státech.

| (3) | Rada ve složení pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN) přijala dne 7. října 2008 závěry, ve kterých se zavázala přijmout všechna nezbytná opatření na podporu zdraví a stability bankovního systému, aby se obnovila důvěra a řádné fungování finančního sektoru. Rekapitalizace zranitelných systémově významných finančních institucí byla mezi jinými určena jako jeden z prostředků náležité ochrany zájmu vkladatelů a stability systému. Dále bylo odsouhlaseno, že o veřejné intervenci je třeba rozhodnout na vnitrostátní úrovni, avšak v koordinovaném rámci a na základě celé řady společných zásad EU (1). Při této příležitosti Komise nabídla, že brzké době vydá pokyny stanovící obecný rámec, v němž by bylo možné rychle posoudit slučitelnost státní podpory v oblasti rekapitalizačních systémů a systémů záruk, jakož i případy uplatnění takových systémů. |
| --- | --- |

(3)

Rada ve složení pro hospodářské a finanční věci (ECOFIN) přijala dne 7. října 2008 závěry, ve kterých se zavázala přijmout všechna nezbytná opatření na podporu zdraví a stability bankovního systému, aby se obnovila důvěra a řádné fungování finančního sektoru. Rekapitalizace zranitelných systémově významných finančních institucí byla mezi jinými určena jako jeden z prostředků náležité ochrany zájmu vkladatelů a stability systému. Dále bylo odsouhlaseno, že o veřejné intervenci je třeba rozhodnout na vnitrostátní úrovni, avšak v koordinovaném rámci a na základě celé řady společných zásad EU (1). Při této příležitosti Komise nabídla, že brzké době vydá pokyny stanovící obecný rámec, v němž by bylo možné rychle posoudit slučitelnost státní podpory v oblasti rekapitalizačních systémů a systémů záruk, jakož i případy uplatnění takových systémů.

| (4) | Vzhledem k rozsahu krize, která nyní ohrožuje i v zásadě zdravé banky, vysokému stupni integrace a vzájemné provázanosti evropských finančních trhů a drastickým dopadům případného úpadku systémově významných finančních institucí, což by krizi nadále posílilo, Komise uznává, že členské státy mohou považovat za nezbytné přijmout vhodná opatření s cílem ochránit stabilitu finančního systému. Vzhledem ke zvláštní povaze současných problémů ve finančním sektoru mohou taková opatření překročit rozsah stabilizace jednotlivých finančních institucí a zahrnout obecné systémy. |
| --- | --- |

(4)

Vzhledem k rozsahu krize, která nyní ohrožuje i v zásadě zdravé banky, vysokému stupni integrace a vzájemné provázanosti evropských finančních trhů a drastickým dopadům případného úpadku systémově významných finančních institucí, což by krizi nadále posílilo, Komise uznává, že členské státy mohou považovat za nezbytné přijmout vhodná opatření s cílem ochránit stabilitu finančního systému. Vzhledem ke zvláštní povaze současných problémů ve finančním sektoru mohou taková opatření překročit rozsah stabilizace jednotlivých finančních institucí a zahrnout obecné systémy.

| (5) | I když použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá v souvislosti s krizí na finančních trzích je třeba vzít současné výjimečné okolnosti řádně v potaz, Komise musí zajistit, že taková opatření nezpůsobují zbytečné narušování hospodářské soutěže mezi finančními institucemi působícími na trhu nebo negativní vedlejší účinky na jiné členské státy. Účelem tohoto sdělení je poskytnout vodítko, pokud jde o kritéria týkající se slučitelnosti obecných systémů se Smlouvou a rovněž o jednotlivé případy použití takových systémů a o systémově významné případy ad hoc. Při uplatňování těchto kritérií na opatření přijatá členskými státy bude Komise postupovat s nezbytnou rychlostí, která je nutná k zajištění právní jistoty a obnovení důvěry ve finanční trhy. |
| --- | --- |

(5)

I když použití pravidel pro poskytování státní podpory na opatření přijatá v souvislosti s krizí na finančních trzích je třeba vzít současné výjimečné okolnosti řádně v potaz, Komise musí zajistit, že taková opatření nezpůsobují zbytečné narušování hospodářské soutěže mezi finančními institucemi působícími na trhu nebo negativní vedlejší účinky na jiné členské státy. Účelem tohoto sdělení je poskytnout vodítko, pokud jde o kritéria týkající se slučitelnosti obecných systémů se Smlouvou a rovněž o jednotlivé případy použití takových systémů a o systémově významné případy ad hoc. Při uplatňování těchto kritérií na opatření přijatá členskými státy bude Komise postupovat s nezbytnou rychlostí, která je nutná k zajištění právní jistoty a obnovení důvěry ve finanční trhy.

2.   OBECNÉ ZÁSADY

| (6) | Státní podpora jednotlivým podnikům v obtížích se v běžném případě posuzuje podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a podle Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (2) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“), které vyjadřují výkladové stanovisko Komise k čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud jde o tento typ podpory. Pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou obecně platné, přičemž stanoví některá zvláštní kritéria pro finanční sektor. |
| --- | --- |

(6)

Státní podpora jednotlivým podnikům v obtížích se v běžném případě posuzuje podle čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy a podle Pokynů Společenství pro státní podporu na záchranu a restrukturalizaci podniků v obtížích (2) (dále jen „pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci“), které vyjadřují výkladové stanovisko Komise k čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, pokud jde o tento typ podpory. Pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci jsou obecně platné, přičemž stanoví některá zvláštní kritéria pro finanční sektor.

| (7) | Kromě toho v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy může Komise povolit státní podporu, která má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“. |
| --- | --- |

(7)

Kromě toho v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy může Komise povolit státní podporu, která má „napravit vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu“.

| (8) | Komise opětovně potvrzuje, že v souladu s judikaturou a jejími rozhodnutími v této oblasti (3) vyžaduje čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy restriktivní výklad, pokud jde o to, co může být považováno za vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu. |
| --- | --- |

(8)

Komise opětovně potvrzuje, že v souladu s judikaturou a jejími rozhodnutími v této oblasti (3) vyžaduje čl. 87 odst. 3 písm. b) Smlouvy restriktivní výklad, pokud jde o to, co může být považováno za vážnou poruchu v hospodářství některého členského státu.

| (9) | Vzhledem ke stupni závažnosti, jehož současná krize na finančních trzích dosáhla, a jejímu možnému dopadu na celkové hospodářství členských států, má Komise za to, že čl. 87 odst. 3 písm. b) je za současných okolností použitelným právním základem pro opatření podpory přijatá za účelem zvládnutí této systémové krize. To se zejména vztahuje na podpory, které jsou poskytnuty formou obecných systémů dostupných některým nebo všem finančním institucím v členském státu. Pokud orgány členského státu odpovědné za finanční stabilitu oznámí Komisi, že existuje riziko takové závažné poruchy, bude mít tato skutečnost pro Komisi během jejího posouzení podpory podstatný význam. |
| --- | --- |

(9)

Vzhledem ke stupni závažnosti, jehož současná krize na finančních trzích dosáhla, a jejímu možnému dopadu na celkové hospodářství členských států, má Komise za to, že čl. 87 odst. 3 písm. b) je za současných okolností použitelným právním základem pro opatření podpory přijatá za účelem zvládnutí této systémové krize. To se zejména vztahuje na podpory, které jsou poskytnuty formou obecných systémů dostupných některým nebo všem finančním institucím v členském státu. Pokud orgány členského státu odpovědné za finanční stabilitu oznámí Komisi, že existuje riziko takové závažné poruchy, bude mít tato skutečnost pro Komisi během jejího posouzení podpory podstatný význam.

| (10) | Intervence členských států ad hoc nejsou za podmínek splňujících kritéria čl. 87 odst. 3 písm. b) vyloučeny. Posouzení podpory v případě jak systémů, tak i intervencí ad hoc by se mělo řídit obecnými zásadami stanovenými v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci přijatých v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, současné okolnosti však mohou umožnit schválení výjimečných opatření, jako jsou mimořádná strukturální opatření, ochrana zájmů třetích stran, jako jsou věřitelé, a záchranná opatření, jejichž časový rozsah případně přesahuje šest měsíců. |
| --- | --- |

(10)

Intervence členských států ad hoc nejsou za podmínek splňujících kritéria čl. 87 odst. 3 písm. b) vyloučeny. Posouzení podpory v případě jak systémů, tak i intervencí ad hoc by se mělo řídit obecnými zásadami stanovenými v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci přijatých v souladu s čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy, současné okolnosti však mohou umožnit schválení výjimečných opatření, jako jsou mimořádná strukturální opatření, ochrana zájmů třetích stran, jako jsou věřitelé, a záchranná opatření, jejichž časový rozsah případně přesahuje šest měsíců.

| (11) | Je ovšem třeba zdůraznit, že z výše zmíněných úvah vyplývá, že použití čl. 87 odst. 3 písm. b) nelze považovat za obecnou zásadu v krizových situacích v jiných jednotlivých odvětvích, aniž by existovalo srovnatelné riziko, že budou mít přímý vliv na hospodářství členských států jako celek. Pokud se jedná o finanční sektor, uplatnění tohoto ustanovení je možné pouze za skutečně závažných okolností, kdy je ohroženo celkové fungování finančních trhů. |
| --- | --- |

(11)

Je ovšem třeba zdůraznit, že z výše zmíněných úvah vyplývá, že použití čl. 87 odst. 3 písm. b) nelze považovat za obecnou zásadu v krizových situacích v jiných jednotlivých odvětvích, aniž by existovalo srovnatelné riziko, že budou mít přímý vliv na hospodářství členských států jako celek. Pokud se jedná o finanční sektor, uplatnění tohoto ustanovení je možné pouze za skutečně závažných okolností, kdy je ohroženo celkové fungování finančních trhů.

| (12) | Pokud se vyskytne vážná porucha v hospodářství některého členského státu v souladu s výše uvedenými zásadami, není možné použít čl. 87 odst. 3 písm. b) neomezeně, ale pouze po dobu, kdy krizová situace odůvodňuje jeho použití. |
| --- | --- |

(12)

Pokud se vyskytne vážná porucha v hospodářství některého členského státu v souladu s výše uvedenými zásadami, není možné použít čl. 87 odst. 3 písm. b) neomezeně, ale pouze po dobu, kdy krizová situace odůvodňuje jeho použití.

| (13) | To znamená, že je potřeba pravidelně přezkoumávat všechny obecné systémy stanovené na tomto základě, tj. včetně systémů záruk nebo rekapitalizačních systémů, a ukončit je, jakmile to hospodářská situace dotčeného členského státu dovolí. Komise uznává, že je v současnosti nemožné předpovědět dobu trvání současných mimořádných problémů na finančních trzích a že bude možná nevyhnutelně nutné oznámit, že opatření bude prodlouženo po dobu, po kterou bude krize pokračovat, aby se obnovila důvěra, nicméně považuje za nezbytný prvek slučitelnosti obecného systému se Smlouvou skutečnost, že členský stát bude provádět nejméně každých šest měsíců přezkum a bude podávat Komisi zprávy o výsledku takového přezkumu. |
| --- | --- |

(13)

To znamená, že je potřeba pravidelně přezkoumávat všechny obecné systémy stanovené na tomto základě, tj. včetně systémů záruk nebo rekapitalizačních systémů, a ukončit je, jakmile to hospodářská situace dotčeného členského státu dovolí. Komise uznává, že je v současnosti nemožné předpovědět dobu trvání současných mimořádných problémů na finančních trzích a že bude možná nevyhnutelně nutné oznámit, že opatření bude prodlouženo po dobu, po kterou bude krize pokračovat, aby se obnovila důvěra, nicméně považuje za nezbytný prvek slučitelnosti obecného systému se Smlouvou skutečnost, že členský stát bude provádět nejméně každých šest měsíců přezkum a bude podávat Komisi zprávy o výsledku takového přezkumu.

| (14) | Dále má Komise za to, že zacházení s nelikvidními, ale jinak, pokud by neexistovaly současné výjimečné okolnosti, v zásadě zdravými finančními institucemi by se mělo odlišovat od zacházení s finančními institucemi, které mají problémy vnitřního původu. V prvním případě jsou problémy týkající se životaschopnosti ze své povahy vnějšího původu a souvisí spíše se současnou extrémní situací na finančním trhu, než se slabou výkonností nebo podstupováním nepřiměřeného rizika. V důsledku toho budou narušení hospodářské soutěže vyplývající ze systémů na podporu životaschopnosti takových institucí omezenější a bude nutná méně zásadní restrukturalizace. Naopak na ostatní finanční instituce, u kterých existuje pravděpodobnost, že jsou zejména ovlivněny ztrátami vyplývajícími například ze slabé výkonnosti, špatné správy aktiv a závazků nebo riskantních strategií, by se vztahoval běžný rámec podpor na záchranu a bylo by zapotřebí zejména rozsáhlé restrukturalizace a rovněž kompenzačních opatření s cílem omezit narušení hospodářské soutěže (4). V každém případě však, pokud nebudou přijata vhodná ochranná opatření, může provádění systémů záruk a rekapitalizačních systémů způsobit závažná narušení hospodářské soutěže, protože by mohly nepřiměřeně zvýhodňovat příjemce podpory na úkor jejich soutěžitelů nebo mohou prohloubit problémy spojené s likviditou finančních institucí se sídlem v jiných členských státech. |
| --- | --- |

(14)

Dále má Komise za to, že zacházení s nelikvidními, ale jinak, pokud by neexistovaly současné výjimečné okolnosti, v zásadě zdravými finančními institucemi by se mělo odlišovat od zacházení s finančními institucemi, které mají problémy vnitřního původu. V prvním případě jsou problémy týkající se životaschopnosti ze své povahy vnějšího původu a souvisí spíše se současnou extrémní situací na finančním trhu, než se slabou výkonností nebo podstupováním nepřiměřeného rizika. V důsledku toho budou narušení hospodářské soutěže vyplývající ze systémů na podporu životaschopnosti takových institucí omezenější a bude nutná méně zásadní restrukturalizace. Naopak na ostatní finanční instituce, u kterých existuje pravděpodobnost, že jsou zejména ovlivněny ztrátami vyplývajícími například ze slabé výkonnosti, špatné správy aktiv a závazků nebo riskantních strategií, by se vztahoval běžný rámec podpor na záchranu a bylo by zapotřebí zejména rozsáhlé restrukturalizace a rovněž kompenzačních opatření s cílem omezit narušení hospodářské soutěže (4). V každém případě však, pokud nebudou přijata vhodná ochranná opatření, může provádění systémů záruk a rekapitalizačních systémů způsobit závažná narušení hospodářské soutěže, protože by mohly nepřiměřeně zvýhodňovat příjemce podpory na úkor jejich soutěžitelů nebo mohou prohloubit problémy spojené s likviditou finančních institucí se sídlem v jiných členských státech.

| (15) | Kromě toho v souladu s obecnými zásadami Smlouvy upravujícími pravidla pro poskytování státních podpor, které vyžadují, aby poskytnutá podpora nepřekročila meze toho, co je nezbytně nutné k dosažení jejího legitimního cíle, a aby se zamezilo narušením hospodářské soutěže nebo se tato narušení co nejvíce omezila, a s řádným přihlédnutím k současným okolnostem, musí být všechna obecná opatření podpory






  — | dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství, |
| --- | --- | --- |

(15)

Kromě toho v souladu s obecnými zásadami Smlouvy upravujícími pravidla pro poskytování státních podpor, které vyžadují, aby poskytnutá podpora nepřekročila meze toho, co je nezbytně nutné k dosažení jejího legitimního cíle, a aby se zamezilo narušením hospodářské soutěže nebo se tato narušení co nejvíce omezila, a s řádným přihlédnutím k současným okolnostem, musí být všechna obecná opatření podpory

—

dobře cílená, aby mohla účinně dosáhnout cíle nápravy vážné poruchy v hospodářství,

| — | přiměřená vzhledem k problémům, kterým čelí, přičemž nebudou překračovat meze toho, co je nezbytně nutné k dosažení tohoto účelu, |
| --- | --- |

—

přiměřená vzhledem k problémům, kterým čelí, přičemž nebudou překračovat meze toho, co je nezbytně nutné k dosažení tohoto účelu,

| — | navržená v takové podobě, aby omezila negativní vedlejší účinek na soutěžitele, jiná odvětví a jiné členské státy. |
| --- | --- |

—

navržená v takové podobě, aby omezila negativní vedlejší účinek na soutěžitele, jiná odvětví a jiné členské státy.

| (16) | Dodržování těchto kritérií v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory a základními svobodami zakotvenými ve Smlouvě, včetně zásady nediskriminace, je nezbytné pro uchování řádného fungování vnitřního trhu. Komise bude brát v úvahu v rámci svého posouzení tato kritéria, aby rozhodla o slučitelnosti níže vyjmenovaných opatření státní podpory se Smlouvou. |
| --- | --- |

(16)

Dodržování těchto kritérií v souladu s pravidly pro poskytování státní podpory a základními svobodami zakotvenými ve Smlouvě, včetně zásady nediskriminace, je nezbytné pro uchování řádného fungování vnitřního trhu. Komise bude brát v úvahu v rámci svého posouzení tato kritéria, aby rozhodla o slučitelnosti níže vyjmenovaných opatření státní podpory se Smlouvou.

3.   ZÁRUKY POKRÝVAJÍCÍ ZÁVAZKY FINANČNÍCH INSTITUCÍ

| (17) | Z výše stanovených zásad vyplývají následující úvahy týkající se systémů záruk na ochranu závazků zřízených ve formě prohlášení, právního předpisu nebo smluvního režimu, přičemž se rozumí, že tyto úvahy jsou obecné povahy a je třeba je přizpůsobit zvláštním okolnostem každého jednotlivého případu. |
| --- | --- |

(17)

Z výše stanovených zásad vyplývají následující úvahy týkající se systémů záruk na ochranu závazků zřízených ve formě prohlášení, právního předpisu nebo smluvního režimu, přičemž se rozumí, že tyto úvahy jsou obecné povahy a je třeba je přizpůsobit zvláštním okolnostem každého jednotlivého případu.

Způsobilost k využití systému záruk

| (18) | Pokud některé subjekty trhu nemohou mít ze záruky prospěch, může vzniknout podstatné narušení hospodářské soutěže. Kritéria způsobilosti pro podporu, která musí splňovat finanční instituce, pokud chtějí využít takové záruky, musí být objektivní, musí řádně zohledňovat jejich roli v příslušném bankovním systému a celkovém hospodářství a nesmí být diskriminační, aby se zamezilo nežádoucím narušujícím účinkům na sousední trhy a vnitřní trh jako celek. V souladu se zásadou nediskriminace na základě národnosti by měly být systémem pokryty všechny instituce zapsané v obchodním rejstříku dotčeného členského státu vyvíjející podstatné činnosti v tomto členském státu, včetně jejich dceřiných společností. |
| --- | --- |

(18)

Pokud některé subjekty trhu nemohou mít ze záruky prospěch, může vzniknout podstatné narušení hospodářské soutěže. Kritéria způsobilosti pro podporu, která musí splňovat finanční instituce, pokud chtějí využít takové záruky, musí být objektivní, musí řádně zohledňovat jejich roli v příslušném bankovním systému a celkovém hospodářství a nesmí být diskriminační, aby se zamezilo nežádoucím narušujícím účinkům na sousední trhy a vnitřní trh jako celek. V souladu se zásadou nediskriminace na základě národnosti by měly být systémem pokryty všechny instituce zapsané v obchodním rejstříku dotčeného členského státu vyvíjející podstatné činnosti v tomto členském státu, včetně jejich dceřiných společností.

Věcná působnost záruky – typy pokrytých závazků

| (19) | Za současných výjimečných okolností bude zřejmě nutné ujistit vkladatele, že neutrpí ztráty, a rovněž omezit možnost hromadného výběru vkladů (tzv. „runu na banku“) a nepřiměřených negativních dopadů na zdravé banky. V souvislosti se systémovou krizí tedy mohou být obecné záruky chránící vklady drobných klientů (a dluhy drobných klientů) v zásadě legitimní součástí reakce veřejné politiky. |
| --- | --- |

(19)

Za současných výjimečných okolností bude zřejmě nutné ujistit vkladatele, že neutrpí ztráty, a rovněž omezit možnost hromadného výběru vkladů (tzv. „runu na banku“) a nepřiměřených negativních dopadů na zdravé banky. V souvislosti se systémovou krizí tedy mohou být obecné záruky chránící vklady drobných klientů (a dluhy drobných klientů) v zásadě legitimní součástí reakce veřejné politiky.

| (20) | Pokud jde o záruky, které jsou nad rámec vkladů drobných klientů, výběr typů dluhu a závazků pokrytých zárukou musí být v rámci možností cílený na specifický zdroj potíží, a musí být omezený na to, co lze považovat za nezbytné k vypořádání se s příslušnými aspekty současné finanční krize, protože jinak by mohlo dojít ke zdržení nezbytného procesu přizpůsobení a vzniku škodlivého morálního hazardu (5). |
| --- | --- |

(20)

Pokud jde o záruky, které jsou nad rámec vkladů drobných klientů, výběr typů dluhu a závazků pokrytých zárukou musí být v rámci možností cílený na specifický zdroj potíží, a musí být omezený na to, co lze považovat za nezbytné k vypořádání se s příslušnými aspekty současné finanční krize, protože jinak by mohlo dojít ke zdržení nezbytného procesu přizpůsobení a vzniku škodlivého morálního hazardu (5).

| (21) | V souladu s touto zásadou může zmrazení mezibankovních půjček způsobené narušením důvěry mezi finančním institucemi odůvodnit také poskytnutí záruk pro určité typy velkých vkladů a dokonce krátkodobých a střednědobých dluhových nástrojů v rozsahu, v jakém nejsou takovéto závazky již přiměřeně chráněny stávajícími investičními pravidly mezi investory nebo jinými způsoby (6). |
| --- | --- |

(21)

V souladu s touto zásadou může zmrazení mezibankovních půjček způsobené narušením důvěry mezi finančním institucemi odůvodnit také poskytnutí záruk pro určité typy velkých vkladů a dokonce krátkodobých a střednědobých dluhových nástrojů v rozsahu, v jakém nejsou takovéto závazky již přiměřeně chráněny stávajícími investičními pravidly mezi investory nebo jinými způsoby (6).

| (22) | Rozšíření rozsahu pokrytí jakékoliv záruky na další typy dluhů mimo tento relativně široký rámec by vyžadovalo podstatnější kontrolu, pokud jde o jeho odůvodnění. |
| --- | --- |

(22)

Rozšíření rozsahu pokrytí jakékoliv záruky na další typy dluhů mimo tento relativně široký rámec by vyžadovalo podstatnější kontrolu, pokud jde o jeho odůvodnění.

| (23) | Takové záruky by v zásadě neměly zahrnovat podřízený dluh (kapitál „Třídy 2“) nebo nerozlišené pokrytí všech závazků, protože to by stěží směřovalo k ochraně zájmů akcionářů a ostatních investorů rizikového kapitálu. Pokud je takový dluh pokrytý, umožní se expanze kapitálu a tedy i zvýšení úvěrové činnosti, mohou být nezbytná zvláštní omezení. |
| --- | --- |

(23)

Takové záruky by v zásadě neměly zahrnovat podřízený dluh (kapitál „Třídy 2“) nebo nerozlišené pokrytí všech závazků, protože to by stěží směřovalo k ochraně zájmů akcionářů a ostatních investorů rizikového kapitálu. Pokud je takový dluh pokrytý, umožní se expanze kapitálu a tedy i zvýšení úvěrové činnosti, mohou být nezbytná zvláštní omezení.

Časová působnost systému záruk

| (24) | Trvání a působnost jakéhokoliv systému záruk, jehož rozsah přesahuje systém záruk pro vklady drobných klientů, musí být omezen na nezbytné minimum. V souladu s obecnými zásadami stanovenými výše a s ohledem na v současné době nepředvídatelnou dobu trvání zásadních poruch ve fungování finančních trhů Komise považuje za nezbytný prvek slučitelnosti jakéhokoliv obecného systému se Smlouvou skutečnost, že členský stát provede každých šest měsíců přezkum, který bude zahrnovat odůvodnění pro pokračující používání systému a možnost přizpůsobení se vývoji situace na finančních trzích. Výsledky tohoto přezkumu budou muset být předány Komisi. Za předpokladu, že je takový pravidelný přezkum zajištěn, může schválení systému pokrývat časové období delší než šest měsíců a v zásadě může dosahovat až dvou let. Toto období může být dále prodlouženo na základě souhlasu Komise po dobu, která je nezbytná v důsledku krize na finančních trzích. Pokud systém umožňuje, aby záruky nadále pokrývaly příslušný dluh až do data splatnosti, které je pozdější než datum uplynutí doby, na kterou je vydána záruka v rámci systému, bude zapotřebí dodatečných ochranných opatření, aby se zamezilo nepřiměřenému omezení hospodářské soutěže. Taková ochranná opatření mohou zahrnovat kratší dobu, na kterou je záruka poskytnuta, než je v zásadě povoleno v tomto sdělení, odrazující cenové podmínky a přiměřené kvantitativní omezení, pokud jde o dluh pokrytý zárukou. |
| --- | --- |

(24)

Trvání a působnost jakéhokoliv systému záruk, jehož rozsah přesahuje systém záruk pro vklady drobných klientů, musí být omezen na nezbytné minimum. V souladu s obecnými zásadami stanovenými výše a s ohledem na v současné době nepředvídatelnou dobu trvání zásadních poruch ve fungování finančních trhů Komise považuje za nezbytný prvek slučitelnosti jakéhokoliv obecného systému se Smlouvou skutečnost, že členský stát provede každých šest měsíců přezkum, který bude zahrnovat odůvodnění pro pokračující používání systému a možnost přizpůsobení se vývoji situace na finančních trzích. Výsledky tohoto přezkumu budou muset být předány Komisi. Za předpokladu, že je takový pravidelný přezkum zajištěn, může schválení systému pokrývat časové období delší než šest měsíců a v zásadě může dosahovat až dvou let. Toto období může být dále prodlouženo na základě souhlasu Komise po dobu, která je nezbytná v důsledku krize na finančních trzích. Pokud systém umožňuje, aby záruky nadále pokrývaly příslušný dluh až do data splatnosti, které je pozdější než datum uplynutí doby, na kterou je vydána záruka v rámci systému, bude zapotřebí dodatečných ochranných opatření, aby se zamezilo nepřiměřenému omezení hospodářské soutěže. Taková ochranná opatření mohou zahrnovat kratší dobu, na kterou je záruka poskytnuta, než je v zásadě povoleno v tomto sdělení, odrazující cenové podmínky a přiměřené kvantitativní omezení, pokud jde o dluh pokrytý zárukou.

Podpora omezená na minimum – příspěvek soukromého sektoru

| (25) | V souladu s obecnou zásadou platnou pro státní podporu, a sice, že částka a intenzita podpory musí být omezeny na nezbytné minimum, musí členské státy učinit vhodné kroky, aby zajistily podstatný příspěvek příjemců podpory a sektoru na náklady záruky a pokud to bude zapotřebí, na náklady státní intervence, pokud musí být záruka použita. |
| --- | --- |

(25)

V souladu s obecnou zásadou platnou pro státní podporu, a sice, že částka a intenzita podpory musí být omezeny na nezbytné minimum, musí členské státy učinit vhodné kroky, aby zajistily podstatný příspěvek příjemců podpory a sektoru na náklady záruky a pokud to bude zapotřebí, na náklady státní intervence, pokud musí být záruka použita.

| (26) | Přesný výpočet a složení takového příspěvku závisí na konkrétních okolnostech. Komise má za to, že vhodné spojení některých nebo všech následujících prvků (7) postačuje k tomu, aby byl splněn požadavek podpory omezené na nezbytné minimum:






  — | Systém záruk musí být založen na přiměřené odměně, kterou platí jednotlivě finanční instituce, které jsou příjemci podpory, nebo finanční sektor jako celek (8). Vzhledem k tomu, že je obtížné určit tržní sazbu pro záruky takovéto povahy a rozsahu, kdy neexistuje srovnatelné základní kritérium, a vzhledem k tomu, že za současných okolností může být pro příjemce podpory obtížné zaplatit částky, které by se měly řádně účtovat, by se poplatky účtované za umožnění využití systému měly co nejvíce přiblížit tomu, co je možné považovat za tržní cenu. Přiměřený cenový mechanismus odrážející různé stupně rizik a různé úvěrové profily a potřeby příjemců podpory bude důležitou složkou přiměřenosti opatření. |
| --- | --- | --- |

(26)

Přesný výpočet a složení takového příspěvku závisí na konkrétních okolnostech. Komise má za to, že vhodné spojení některých nebo všech následujících prvků (7) postačuje k tomu, aby byl splněn požadavek podpory omezené na nezbytné minimum:

—

Systém záruk musí být založen na přiměřené odměně, kterou platí jednotlivě finanční instituce, které jsou příjemci podpory, nebo finanční sektor jako celek (8). Vzhledem k tomu, že je obtížné určit tržní sazbu pro záruky takovéto povahy a rozsahu, kdy neexistuje srovnatelné základní kritérium, a vzhledem k tomu, že za současných okolností může být pro příjemce podpory obtížné zaplatit částky, které by se měly řádně účtovat, by se poplatky účtované za umožnění využití systému měly co nejvíce přiblížit tomu, co je možné považovat za tržní cenu. Přiměřený cenový mechanismus odrážející různé stupně rizik a různé úvěrové profily a potřeby příjemců podpory bude důležitou složkou přiměřenosti opatření.

| — | Pokud je nutné použít záruku, mohl by další významný příspěvek soukromého sektoru spočívat v pokrytí nejméně podstatné části nesplacených závazků podniku, který je příjemcem podpory (pokud nadále existuje) nebo sektoru, přičemž intervence členského státu by se omezila na částky přesahující tento příspěvek. |
| --- | --- |

—

Pokud je nutné použít záruku, mohl by další významný příspěvek soukromého sektoru spočívat v pokrytí nejméně podstatné části nesplacených závazků podniku, který je příjemcem podpory (pokud nadále existuje) nebo sektoru, přičemž intervence členského státu by se omezila na částky přesahující tento příspěvek.

| — | Komise uznává, že příjemci podpory možná nebudou schopni zaplatit okamžitě celkovou částku přiměřené odměny. Aby se tedy doplnily nebo částečně nahradily předcházející prvky, mohou členské státy zvážit zavedení doložky o následném získání zpět (tzv. clawback clause) nebo doložky o zaplacení za lepší hospodářské situace (tzv. better fortunes clause), což by od příjemců podpory vyžadovalo zaplatit buď dodatečnou odměnu za poskytnutí záruky jako takové (v případě, že není nutné záruku použít), nebo nahradit nejméně částečně jakékoliv částky zaplacené členským státem v rámci této záruky (v případě, že je nutné záruku použít), jakmile tak mohou učinit. |
| --- | --- |

—

Komise uznává, že příjemci podpory možná nebudou schopni zaplatit okamžitě celkovou částku přiměřené odměny. Aby se tedy doplnily nebo částečně nahradily předcházející prvky, mohou členské státy zvážit zavedení doložky o následném získání zpět (tzv. clawback clause) nebo doložky o zaplacení za lepší hospodářské situace (tzv. better fortunes clause), což by od příjemců podpory vyžadovalo zaplatit buď dodatečnou odměnu za poskytnutí záruky jako takové (v případě, že není nutné záruku použít), nebo nahradit nejméně částečně jakékoliv částky zaplacené členským státem v rámci této záruky (v případě, že je nutné záruku použít), jakmile tak mohou učinit.

Zamezení nepřiměřeným narušením hospodářské soutěže

| (27) | Vzhledem k nevyhnutelným rizikům, že systém záruk bude mít negativní účinky na banky, které nejsou příjemci podpory, včetně bank v jiných členských státech, musí systém zahrnovat vhodný mechanismus k omezení takových narušení hospodářské soutěže a k zamezení možnému zneužívání zvýhodněné situace příjemců podpory, ze které mají prospěch díky státní záruce. Taková ochranná opatření, která jsou také důležitá k zamezení morálního hazardu, by měla zahrnovat přiměřenou kombinaci těchto prvků (9):






  — | ustanovení zavazující k určitému chování, které zajistí, že finanční instituce, které jsou příjemci podpory, nebudou provádět agresivní expanzi na základě poskytnuté záruky na úkor soutěžitelů, kteří nepožívají takové ochrany. To může být provedeno například prostřednictvím:






  — | omezení takové obchodní činnosti, jako je například reklama, která zmiňuje skutečnost, že je banka, která je příjemcem podpory, chráněná zárukou, cenová nebo obchodní expanze, například prostřednictvím zavedením mezní hodnoty pro podíl na trhu (10), |
| --- | --- | --- | --- |

(27)

Vzhledem k nevyhnutelným rizikům, že systém záruk bude mít negativní účinky na banky, které nejsou příjemci podpory, včetně bank v jiných členských státech, musí systém zahrnovat vhodný mechanismus k omezení takových narušení hospodářské soutěže a k zamezení možnému zneužívání zvýhodněné situace příjemců podpory, ze které mají prospěch díky státní záruce. Taková ochranná opatření, která jsou také důležitá k zamezení morálního hazardu, by měla zahrnovat přiměřenou kombinaci těchto prvků (9):

—

ustanovení zavazující k určitému chování, které zajistí, že finanční instituce, které jsou příjemci podpory, nebudou provádět agresivní expanzi na základě poskytnuté záruky na úkor soutěžitelů, kteří nepožívají takové ochrany. To může být provedeno například prostřednictvím:

—

omezení takové obchodní činnosti, jako je například reklama, která zmiňuje skutečnost, že je banka, která je příjemcem podpory, chráněná zárukou, cenová nebo obchodní expanze, například prostřednictvím zavedením mezní hodnoty pro podíl na trhu (10),

| — | omezení výše bilanční sumy institucí, které jsou příjemci podpory, v závislosti na vhodném měřítku (např. hrubý domácí produkt nebo růst peněžního trhu (11)), |
| --- | --- |

—

omezení výše bilanční sumy institucí, které jsou příjemci podpory, v závislosti na vhodném měřítku (např. hrubý domácí produkt nebo růst peněžního trhu (11)),

| — | zákaz chování, které by bylo neslučitelné s účelem záruky, jako je například zpětný nákup akcií finančními institucemi, které jsou příjemci podpory, nebo vydávání nových akciových opcí pro vedení, |
| --- | --- |

—

zákaz chování, které by bylo neslučitelné s účelem záruky, jako je například zpětný nákup akcií finančními institucemi, které jsou příjemci podpory, nebo vydávání nových akciových opcí pro vedení,

| — | vhodná ustanovení, která umožní dotčenému členskému státu vynucovat dodržování těchto ustanovení zavazujících k určitému jednání, včetně sankce odejmutí finanční instituci, která je příjemcem podpory, ochrany v podobě záruky v případě, že tyto doložky nedodržuje. |
| --- | --- |

—

vhodná ustanovení, která umožní dotčenému členskému státu vynucovat dodržování těchto ustanovení zavazujících k určitému jednání, včetně sankce odejmutí finanční instituci, která je příjemcem podpory, ochrany v podobě záruky v případě, že tyto doložky nedodržuje.

Následná nápravná opatření

| (28) | Komise má za to, že aby se v co největším možném rozsahu zamezilo narušením hospodářské soutěže, je třeba považovat obecný systém záruk za dočasné mimořádné opatření, jehož cílem je odstranit akutní projevy současné krize na finančních trzích. Taková opatření nemohou ze své podstaty představovat plnohodnotnou reakci na příčiny této krize, které jsou spojeny se strukturálními nedostatky ve fungování organizace finančních trhů, se specifickými problémy jednotlivých finančních institucí nebo s kombinací obojího. |
| --- | --- |

(28)

Komise má za to, že aby se v co největším možném rozsahu zamezilo narušením hospodářské soutěže, je třeba považovat obecný systém záruk za dočasné mimořádné opatření, jehož cílem je odstranit akutní projevy současné krize na finančních trzích. Taková opatření nemohou ze své podstaty představovat plnohodnotnou reakci na příčiny této krize, které jsou spojeny se strukturálními nedostatky ve fungování organizace finančních trhů, se specifickými problémy jednotlivých finančních institucí nebo s kombinací obojího.

| (29) | Proto je třeba doplnit systémy záruk ve vhodnou dobu o nezbytná nápravná opatření pro sektor jako celek nebo restrukturalizací nebo likvidací jednotlivých příjemců podpory, zejména v těch případech, kdy musí být záruka použita. |
| --- | --- |

(29)

Proto je třeba doplnit systémy záruk ve vhodnou dobu o nezbytná nápravná opatření pro sektor jako celek nebo restrukturalizací nebo likvidací jednotlivých příjemců podpory, zejména v těch případech, kdy musí být záruka použita.

Použití systému na jednotlivé případy

| (30) | Pokud je třeba použít systému záruk ve prospěch jednotlivých finančních institucí, je nezbytné, aby po tomto mimořádném záchranném opatření, které má za cíl zachovat existenci nesolventních institucí, což zapříčiní dodatečné narušení hospodářské soutěže kromě narušení, které již vyplývá z obecného zavedení systému, následovaly, co nejdříve to situace na finančních trzích dovolí, přiměřené kroky vedoucí k restrukturalizaci nebo likvidaci příjemce podpory. To předpokládá požadavek oznámení restrukturalizačního nebo likvidačního plánu pro příjemce plateb v rámci záruky, který bude odděleně posouzen Komisí, pokud jde o jeho soulad s pravidly pro poskytování státní podpory (12). |
| --- | --- |

(30)

Pokud je třeba použít systému záruk ve prospěch jednotlivých finančních institucí, je nezbytné, aby po tomto mimořádném záchranném opatření, které má za cíl zachovat existenci nesolventních institucí, což zapříčiní dodatečné narušení hospodářské soutěže kromě narušení, které již vyplývá z obecného zavedení systému, následovaly, co nejdříve to situace na finančních trzích dovolí, přiměřené kroky vedoucí k restrukturalizaci nebo likvidaci příjemce podpory. To předpokládá požadavek oznámení restrukturalizačního nebo likvidačního plánu pro příjemce plateb v rámci záruky, který bude odděleně posouzen Komisí, pokud jde o jeho soulad s pravidly pro poskytování státní podpory (12).

| (31) | Při posuzování restrukturalizačního plánu bude Komise sledovat splnění těchto požadavků






  — | zajistit obnovení dlouhodobé životaschopnosti dotčené finanční instituce, |
| --- | --- | --- |

(31)

Při posuzování restrukturalizačního plánu bude Komise sledovat splnění těchto požadavků

—

zajistit obnovení dlouhodobé životaschopnosti dotčené finanční instituce,

| — | zajistit, že je podpora udržována na minimu a že se soukromý sektor podstatnou měrou podílí na nákladech restrukturalizace, |
| --- | --- |

—

zajistit, že je podpora udržována na minimu a že se soukromý sektor podstatnou měrou podílí na nákladech restrukturalizace,

| — | zaručit, že nedojde k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže a k neodůvodněným zvýhodněním vyplývajícím z aktivace záruky. |
| --- | --- |

—

zaručit, že nedojde k nepřiměřenému narušení hospodářské soutěže a k neodůvodněným zvýhodněním vyplývajícím z aktivace záruky.

| (32) | Při tomto posouzení se může Komise opírat o zkušenosti získané při uplatňování pravidel pro poskytování státní podpory finančním institucím v minulosti, přičemž přihlédne ke zvláštní povaze krize, která dosáhla takového rozměru, že je třeba ji posuzovat jako vážnou poruchu v hospodářství členských států. |
| --- | --- |

(32)

Při tomto posouzení se může Komise opírat o zkušenosti získané při uplatňování pravidel pro poskytování státní podpory finančním institucím v minulosti, přičemž přihlédne ke zvláštní povaze krize, která dosáhla takového rozměru, že je třeba ji posuzovat jako vážnou poruchu v hospodářství členských států.

| (33) | Komise také zohlední rozlišení mezi opatřeními podpory, která jsou zapotřebí výlučně kvůli současnému obtížnému přístupu k likviditě a která se týkají jinak zásadně zdravé finanční instituce, oproti pomoci poskytnuté příjemcům podpory, kteří navíc trpí strukturálními problémy se solventností spojenými například s jejich obchodním modelem nebo investiční strategií. Obecně vzbuzuje pomoc posledně uvedené kategorii příjemců podpory větší obavy. |
| --- | --- |

(33)

Komise také zohlední rozlišení mezi opatřeními podpory, která jsou zapotřebí výlučně kvůli současnému obtížnému přístupu k likviditě a která se týkají jinak zásadně zdravé finanční instituce, oproti pomoci poskytnuté příjemcům podpory, kteří navíc trpí strukturálními problémy se solventností spojenými například s jejich obchodním modelem nebo investiční strategií. Obecně vzbuzuje pomoc posledně uvedené kategorii příjemců podpory větší obavy.

4.   REKAPITALIZACE FINANČNÍCH INSTITUCÍ

| (34) | Druhým systémovým opatřením přijatým v reakci na stávající finanční krizi je vytvoření rekapitalizačního systému, kterého by bylo možno použít na podporu finančních institucí, které jsou v zásadě zdravé, ale čelí obtížím z důvodů mimořádných podmínek na finančních trzích. Cílem toho opatření by bylo poskytnutí veřejných prostředků, aby se posílily zdroje kapitálu finančních institucí buď přímo, nebo aby se usnadnilo poskytování soukromého kapitálu jinými prostředky a aby se zabránilo negativním systémovým dopadům na jiné oblasti. |
| --- | --- |

(34)

Druhým systémovým opatřením přijatým v reakci na stávající finanční krizi je vytvoření rekapitalizačního systému, kterého by bylo možno použít na podporu finančních institucí, které jsou v zásadě zdravé, ale čelí obtížím z důvodů mimořádných podmínek na finančních trzích. Cílem toho opatření by bylo poskytnutí veřejných prostředků, aby se posílily zdroje kapitálu finančních institucí buď přímo, nebo aby se usnadnilo poskytování soukromého kapitálu jinými prostředky a aby se zabránilo negativním systémovým dopadům na jiné oblasti.

| (35) | Obecně se výše uvedené úvahy týkající se obecných systémů záruk uplatní obdobně i na rekapitalizační systémy. To se týká






  — | objektivních a nediskriminačních kritérií nároků na podporu, |
| --- | --- | --- |

(35)

Obecně se výše uvedené úvahy týkající se obecných systémů záruk uplatní obdobně i na rekapitalizační systémy. To se týká

—

objektivních a nediskriminačních kritérií nároků na podporu,

| — | časové působnosti systému, |
| --- | --- |

—

časové působnosti systému,

| — | omezení podpory na nezbytné minimum, |
| --- | --- |

—

omezení podpory na nezbytné minimum,

| — | potřeby ochranných opatření proti případným zneužitím a nepřiměřeným narušením hospodářské soutěže, přičemž je třeba vzít v úvahu, že nezvratná povaha kapitálové podpory znamená nutnost ustanovení v systému, která dovolí členskému státu sledovat a vymáhat dodržování těchto ochranných opatření a učinit náležité kroky k zamezení nepřiměřených narušení hospodářské soutěže v pozdějším stadiu, pokud je to třeba (13), |
| --- | --- |

—

potřeby ochranných opatření proti případným zneužitím a nepřiměřeným narušením hospodářské soutěže, přičemž je třeba vzít v úvahu, že nezvratná povaha kapitálové podpory znamená nutnost ustanovení v systému, která dovolí členskému státu sledovat a vymáhat dodržování těchto ochranných opatření a učinit náležité kroky k zamezení nepřiměřených narušení hospodářské soutěže v pozdějším stadiu, pokud je to třeba (13),

| — | požadavku, aby po rekapitalizaci jakožto mimořádném opatření na podporu finanční instituce v krizi následoval restrukturalizační plán pro příjemce podpory, který bude odděleně posuzován Komisí, přičemž se vezme v úvahu jak rozlišení mezi v zásadě zdravými finančními institucemi, které jsou výlučně ovlivněny současnými omezeními, pokud jde o přístup k likviditě, a příjemci podpory, kteří navíc trpí strukturálními problémy se solventností spojenými například s jejich obchodním modelem nebo investiční strategií, a zohlední se vliv tohoto rozlišení na míru potřeby restrukturalizace. |
| --- | --- |

—

požadavku, aby po rekapitalizaci jakožto mimořádném opatření na podporu finanční instituce v krizi následoval restrukturalizační plán pro příjemce podpory, který bude odděleně posuzován Komisí, přičemž se vezme v úvahu jak rozlišení mezi v zásadě zdravými finančními institucemi, které jsou výlučně ovlivněny současnými omezeními, pokud jde o přístup k likviditě, a příjemci podpory, kteří navíc trpí strukturálními problémy se solventností spojenými například s jejich obchodním modelem nebo investiční strategií, a zohlední se vliv tohoto rozlišení na míru potřeby restrukturalizace.

| (36) | Ze zvláštní povahy rekapitalizačního opatření plynou následující úvahy. |
| --- | --- |

(36)

Ze zvláštní povahy rekapitalizačního opatření plynou následující úvahy.

| (37) | Způsobilost by měla být založena na objektivních kritériích, jako jsou potřeba zajistit dostatečnou úroveň kapitalizace s ohledem na požadavky solventnosti, což však nesmí vést k neodůvodněnému diskriminačnímu zacházení. Pozitivním prvkem by bylo hodnocení potřeby podpory orgány finančního dohledu. |
| --- | --- |

(37)

Způsobilost by měla být založena na objektivních kritériích, jako jsou potřeba zajistit dostatečnou úroveň kapitalizace s ohledem na požadavky solventnosti, což však nesmí vést k neodůvodněnému diskriminačnímu zacházení. Pozitivním prvkem by bylo hodnocení potřeby podpory orgány finančního dohledu.

| (38) | Kapitálová podpora musí být omezena na nezbytné minimum a neměla by příjemci podpory umožnit provádět agresivní obchodní strategie nebo expanzi jeho činností nebo jiné záměry, které by znamenaly nepřiměřená narušení hospodářské soutěže. V této souvislosti by bylo kladně hodnoceno udržení zvýšené úrovně minimálních požadavků na solventnost nebo omezení celkové výše bilanční sumy finanční instituce. Příjemci podpory by měli za podmínek současné krize co nejvíce přispět svými vlastními prostředky včetně soukromé účasti (14). |
| --- | --- |

(38)

Kapitálová podpora musí být omezena na nezbytné minimum a neměla by příjemci podpory umožnit provádět agresivní obchodní strategie nebo expanzi jeho činností nebo jiné záměry, které by znamenaly nepřiměřená narušení hospodářské soutěže. V této souvislosti by bylo kladně hodnoceno udržení zvýšené úrovně minimálních požadavků na solventnost nebo omezení celkové výše bilanční sumy finanční instituce. Příjemci podpory by měli za podmínek současné krize co nejvíce přispět svými vlastními prostředky včetně soukromé účasti (14).

| (39) | Kapitálové intervence ve finančních institucích musí být provedeny za takových podmínek, které co nejvíce omezí částku podpory. V souladu se zvolenými nástroji (tj. akcie, opční listy, podřízený kapitál aj.) by dotčený členský stát měl v zásadě získat práva, jejichž hodnota odpovídá jeho příspěvku na rekapitalizaci. Emisní cena nových akcií musí být určena na základě tržně zaměřeného ocenění. Aby se zajistilo, že je veřejná podpora poskytnuta pouze výměnou za přiměřenou protihodnotu, budou kladně posuzovány nástroje jako prioritní akcie s přiměřeným zhodnocením. Jako alternativu je třeba zvážit zavedení mechanismů zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“) nebo doložek o zaplacení za lepší hospodářské situace (tzv. better fortunes clauses). |
| --- | --- |

(39)

Kapitálové intervence ve finančních institucích musí být provedeny za takových podmínek, které co nejvíce omezí částku podpory. V souladu se zvolenými nástroji (tj. akcie, opční listy, podřízený kapitál aj.) by dotčený členský stát měl v zásadě získat práva, jejichž hodnota odpovídá jeho příspěvku na rekapitalizaci. Emisní cena nových akcií musí být určena na základě tržně zaměřeného ocenění. Aby se zajistilo, že je veřejná podpora poskytnuta pouze výměnou za přiměřenou protihodnotu, budou kladně posuzovány nástroje jako prioritní akcie s přiměřeným zhodnocením. Jako alternativu je třeba zvážit zavedení mechanismů zpětného získání (tzv. „claw-back mechanism“) nebo doložek o zaplacení za lepší hospodářské situace (tzv. better fortunes clauses).

| (40) | Podobné úvahy se uplatní i na ostatní opatření a systémy, jejichž cílem je řešení problémů, které mají finanční instituce, pokud jde o jejich aktiva, a které přispívají k posílení kapitálových požadavků institucí. Zejména v případech, kdy členský stát nakoupí nebo vymění aktiva, bude nutné, aby zhodnocení odráželo související rizika, aniž by došlo k nepřiměřené diskriminaci, pokud jde o prodejce. |
| --- | --- |

(40)

Podobné úvahy se uplatní i na ostatní opatření a systémy, jejichž cílem je řešení problémů, které mají finanční instituce, pokud jde o jejich aktiva, a které přispívají k posílení kapitálových požadavků institucí. Zejména v případech, kdy členský stát nakoupí nebo vymění aktiva, bude nutné, aby zhodnocení odráželo související rizika, aniž by došlo k nepřiměřené diskriminaci, pokud jde o prodejce.

| (41) | Schválení systému podpory neznamená, že by byl členský stát vyjmut z povinnosti překládat Komisi každých šest měsíců zprávu o uplatňování tohoto systému a během šesti měsíců od data intervence individuální plány pro podniky, které jsou příjemci podpory (15). |
| --- | --- |

(41)

Schválení systému podpory neznamená, že by byl členský stát vyjmut z povinnosti překládat Komisi každých šest měsíců zprávu o uplatňování tohoto systému a během šesti měsíců od data intervence individuální plány pro podniky, které jsou příjemci podpory (15).

| (42) | Stejně jako v případech systémů záruk, avšak s ohledem na ze své podstaty nezvratnou povahu rekapitalizačních opatření, bude Komise provádět posouzení takových plánů způsobem, aby se zajistila soudržnost výsledků rekapitalizace v rámci systému s výsledky opatření rekapitalizace přijatých mimo rámec tohoto systému v souladu se zásadami stanovenými v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, přičemž vezme v úvahu zvláštní povahu systémové krize na finančních trzích. |
| --- | --- |

(42)

Stejně jako v případech systémů záruk, avšak s ohledem na ze své podstaty nezvratnou povahu rekapitalizačních opatření, bude Komise provádět posouzení takových plánů způsobem, aby se zajistila soudržnost výsledků rekapitalizace v rámci systému s výsledky opatření rekapitalizace přijatých mimo rámec tohoto systému v souladu se zásadami stanovenými v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, přičemž vezme v úvahu zvláštní povahu systémové krize na finančních trzích.

5.   ŘÍZENÁ LIKVIDACE FINANČNÍCH INSTITUCÍ

| (43) | V souvislosti se současnou finanční krizí může členský stát také zvažovat provedení řízené likvidace určitých finančních institucí v rámci jeho územní příslušnosti. Taková řízená likvidace, která může být případně provedena ve spojení s příspěvkem z veřejných prostředků, se může použít v jednotlivých případech buď jako druhý krok po záchranné podpoře jednotlivé finanční instituci, pokud bude jasné, že u této finanční instituce nelze provést úspěšnou restrukturalizaci, nebo jako jediná akce. Řízená likvidace může také být součástí obecného systému záruk, tj. pokud členský stát zahájí likvidaci finančních institucí, pro které musela být záruka aktivována. |
| --- | --- |

(43)

V souvislosti se současnou finanční krizí může členský stát také zvažovat provedení řízené likvidace určitých finančních institucí v rámci jeho územní příslušnosti. Taková řízená likvidace, která může být případně provedena ve spojení s příspěvkem z veřejných prostředků, se může použít v jednotlivých případech buď jako druhý krok po záchranné podpoře jednotlivé finanční instituci, pokud bude jasné, že u této finanční instituce nelze provést úspěšnou restrukturalizaci, nebo jako jediná akce. Řízená likvidace může také být součástí obecného systému záruk, tj. pokud členský stát zahájí likvidaci finančních institucí, pro které musela být záruka aktivována.

| (44) | Posouzení takového systému a jednotlivých likvidačních opatření přijatých v rámci takového systému se opět obdobně řídí stejnými zásadami, jaké byly stanoveny výše pro systémy záruk. |
| --- | --- |

(44)

Posouzení takového systému a jednotlivých likvidačních opatření přijatých v rámci takového systému se opět obdobně řídí stejnými zásadami, jaké byly stanoveny výše pro systémy záruk.

| (45) | Ze specifické povahy likvidačního opatření plynou následující úvahy. |
| --- | --- |

(45)

Ze specifické povahy likvidačního opatření plynou následující úvahy.

| (46) | V souvislosti s likvidací je nutné zejména dbát na to, aby se co nejvíce omezil morální hazard, zejména prostřednictvím vyloučení akcionářů a případně určitých typů dlužníků, pokud jde o získání prospěchu z jakékoliv podpory v souvislosti s řízenou likvidací. |
| --- | --- |

(46)

V souvislosti s likvidací je nutné zejména dbát na to, aby se co nejvíce omezil morální hazard, zejména prostřednictvím vyloučení akcionářů a případně určitých typů dlužníků, pokud jde o získání prospěchu z jakékoliv podpory v souvislosti s řízenou likvidací.

| (47) | Aby se zamezilo nepřiměřeným narušením hospodářské soutěže, měla by být fáze likvidace omezena na dobu nezbytně nutnou pro řádné provedení likvidace. Po dobu, po kterou finanční instituce pokračuje v činnosti, by neměla vyvíjet žádné nové aktivity, ale pouze pokračovat ve stávajících aktivitách. Bankovní licence by měla být odňata co nejdříve. |
| --- | --- |

(47)

Aby se zamezilo nepřiměřeným narušením hospodářské soutěže, měla by být fáze likvidace omezena na dobu nezbytně nutnou pro řádné provedení likvidace. Po dobu, po kterou finanční instituce pokračuje v činnosti, by neměla vyvíjet žádné nové aktivity, ale pouze pokračovat ve stávajících aktivitách. Bankovní licence by měla být odňata co nejdříve.

| (48) | Při zajištění skutečnosti, že částka podpory bude omezena na nezbytné minimum s ohledem na sledovaný cíl, je třeba vzít v úvahu, že ochrana finanční stability za současných finančních nepokojů může znamenat, že bude zapotřebí vyplatit některé věřitele likvidované banky za pomoci opatření podpory. Volba kritérií pro výběr typů závazků pro tento účel by se měla řídit stejnými pravidly jako v případě závazků pokrytých systémem záruk. |
| --- | --- |

(48)

Při zajištění skutečnosti, že částka podpory bude omezena na nezbytné minimum s ohledem na sledovaný cíl, je třeba vzít v úvahu, že ochrana finanční stability za současných finančních nepokojů může znamenat, že bude zapotřebí vyplatit některé věřitele likvidované banky za pomoci opatření podpory. Volba kritérií pro výběr typů závazků pro tento účel by se měla řídit stejnými pravidly jako v případě závazků pokrytých systémem záruk.

| (49) | Aby se zajistilo, že nebude poskytnuta podpora kupcům finanční instituce nebo jejích částí nebo prodaným subjektům, je důležité, aby se dodržely určité podmínky prodeje. Komise bude při svém posouzení, zda se případně jedná o podporu, vycházet z následujících kritérií:






  — | postup prodeje by měl být otevřený a nediskriminační, |
| --- | --- | --- |

(49)

Aby se zajistilo, že nebude poskytnuta podpora kupcům finanční instituce nebo jejích částí nebo prodaným subjektům, je důležité, aby se dodržely určité podmínky prodeje. Komise bude při svém posouzení, zda se případně jedná o podporu, vycházet z následujících kritérií:

—

postup prodeje by měl být otevřený a nediskriminační,

| — | prodej by se měl uskutečnit za tržních podmínek, |
| --- | --- |

—

prodej by se měl uskutečnit za tržních podmínek,

| — | finanční instituce nebo vláda, v závislosti na zvolené struktuře, by měly stanovit co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků, |
| --- | --- |

—

finanční instituce nebo vláda, v závislosti na zvolené struktuře, by měly stanovit co nejvyšší prodejní cenu dotčeného jmění a závazků,

| — | v případě, že je nezbytné poskytnout podporu na hospodářskou činnost, která bude součástí prodeje, bude nutné provést individuální posouzení v souladu se zásadami stanovenými v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci. |
| --- | --- |

—

v případě, že je nezbytné poskytnout podporu na hospodářskou činnost, která bude součástí prodeje, bude nutné provést individuální posouzení v souladu se zásadami stanovenými v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.

| (50) | Pokud uplatnění těchto kritérií povede ke zjištění, že se jedná o podporu kupcům nebo prodaným subjektům, bude slučitelnost této podpory se Smlouvou posouzena odděleně. |
| --- | --- |

(50)

Pokud uplatnění těchto kritérií povede ke zjištění, že se jedná o podporu kupcům nebo prodaným subjektům, bude slučitelnost této podpory se Smlouvou posouzena odděleně.

6.   POSKYTNUTÍ JINÝCH FOREM POMOCI V OBLASTI LIKVIDITY

| (51) | Členské státy mohou při řešení akutních problémů některých finančních institucí s likviditou zvažovat doplnění systémů záruk a rekapitalizačních systémů o doplňkové formy pomoci v oblasti likvidity, přičemž budou poskytnuty veřejné prostředky (včetně prostředků centrální banky). Komise již upřesnila, že pokud členský stát nebo centrální banka nereaguje na bankovní krizi opatřeními selektivní povahy ve prospěch jednotlivých bank, ale obecnými opatřeními dostupnými všem srovnatelným subjektům na trhu (tj. půjčky celému trhu za stejných podmínek), nespadají často taková obecná opatření do působnosti pravidel pro poskytování státní podpory a není je třeba oznamovat Komisi. Komise má například za to, že se na činnosti centrálních bank vztahující se k měnové politice, jako jsou například operace na volném trhu a stálé facility, nevztahují pravidla pro poskytování státní podpory. Pomoc určená specifické finanční instituci se také za určitých okolností nemusí považovat za podporu. Komise má za to, (16) že poskytnutí prostředků centrální banky finanční instituci v takovém případě nemusí být považováno za podporu, pokud jsou splněny tyto podmínky:






  — | finanční instituce je v okamžiku poskytnutí prostředků solventní a toto poskytnutí prostředků není součástí většího balíčku podpory, |
| --- | --- | --- |

(51)

Členské státy mohou při řešení akutních problémů některých finančních institucí s likviditou zvažovat doplnění systémů záruk a rekapitalizačních systémů o doplňkové formy pomoci v oblasti likvidity, přičemž budou poskytnuty veřejné prostředky (včetně prostředků centrální banky). Komise již upřesnila, že pokud členský stát nebo centrální banka nereaguje na bankovní krizi opatřeními selektivní povahy ve prospěch jednotlivých bank, ale obecnými opatřeními dostupnými všem srovnatelným subjektům na trhu (tj. půjčky celému trhu za stejných podmínek), nespadají často taková obecná opatření do působnosti pravidel pro poskytování státní podpory a není je třeba oznamovat Komisi. Komise má například za to, že se na činnosti centrálních bank vztahující se k měnové politice, jako jsou například operace na volném trhu a stálé facility, nevztahují pravidla pro poskytování státní podpory. Pomoc určená specifické finanční instituci se také za určitých okolností nemusí považovat za podporu. Komise má za to, (16) že poskytnutí prostředků centrální banky finanční instituci v takovém případě nemusí být považováno za podporu, pokud jsou splněny tyto podmínky:

—

finanční instituce je v okamžiku poskytnutí prostředků solventní a toto poskytnutí prostředků není součástí většího balíčku podpory,

| — | facilita je zcela pokryta zajištěním, přičemž na zajištění se použije snížení hodnoty (tzv. haircuts) v závislosti na jeho kvalitě a tržní hodnotě, |
| --- | --- |

—

facilita je zcela pokryta zajištěním, přičemž na zajištění se použije snížení hodnoty (tzv. haircuts) v závislosti na jeho kvalitě a tržní hodnotě,

| — | centrální banka účtuje příjemci sankční úroky, |
| --- | --- |

—

centrální banka účtuje příjemci sankční úroky,

| — | opatření je přijato z vlastní iniciativy centrální banky a zejména není zajištěno protizárukou státu. |
| --- | --- |

—

opatření je přijato z vlastní iniciativy centrální banky a zejména není zajištěno protizárukou státu.

| (52) | Komise má za to, že za současných výjimečných okolností může být systém poskytnutí podpory v oblasti likvidity z veřejných zdrojů (včetně centrální banky), pokud představuje podporu, považován, v souladu se zásadami stanovenými v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, za slučitelný se Smlouvou. Pokud je zajištěn pravidelný přezkum takového systému likvidity každých šest měsíců (17), může se souhlas se systémem vztahovat na období delší než šest měsíců a v zásadě až na období dvou let. Na základě souhlasu Komise může být toto období dále prodlouženo, pokud to bude vyžadovat krize na finančních trzích. |
| --- | --- |

(52)

Komise má za to, že za současných výjimečných okolností může být systém poskytnutí podpory v oblasti likvidity z veřejných zdrojů (včetně centrální banky), pokud představuje podporu, považován, v souladu se zásadami stanovenými v pokynech pro podporu na záchranu a restrukturalizaci, za slučitelný se Smlouvou. Pokud je zajištěn pravidelný přezkum takového systému likvidity každých šest měsíců (17), může se souhlas se systémem vztahovat na období delší než šest měsíců a v zásadě až na období dvou let. Na základě souhlasu Komise může být toto období dále prodlouženo, pokud to bude vyžadovat krize na finančních trzích.

7.   URYCHLENÉ VYŠETŘOVÁNÍ STÁTNÍ PODPORY

| (53) | Protože je při uplatňování pravidel pro poskytování státní podpory na opatření popsaná v tomto sdělení nutné zohlednit stávající podmínky na finančním trhu, měla by Komise ve spolupráci s členskými státy zajistit jak, aby tato opatření dosáhla svého cíle, tak i aby související narušení hospodářské soutěže v rámci členského státu i mezi členskými státy navzájem byla omezena na minimum. Aby se usnadnila tato spolupráce a aby se jak pro členské státy, tak i pro třetí strany zajistila nezbytná právní jistota, pokud jde o slučitelnost přijatých opatření se Smlouvou (což je podstatnou součástí obnovy důvěry v trhy), je nanejvýš důležité, aby členské státy informovaly Komisi o svých záměrech a oznámily plány zavést taková opatření co nejdříve a co nejpodrobněji a v každém případě předtím, než se opatření provede. Komise podnikla přiměřené kroky, aby zajistila hladké přijetí rozhodnutí na základě úplného oznámení, pokud to bude nezbytné, během 24 hodin nebo i přes víkend. |
| --- | --- |

(53)

Protože je při uplatňování pravidel pro poskytování státní podpory na opatření popsaná v tomto sdělení nutné zohlednit stávající podmínky na finančním trhu, měla by Komise ve spolupráci s členskými státy zajistit jak, aby tato opatření dosáhla svého cíle, tak i aby související narušení hospodářské soutěže v rámci členského státu i mezi členskými státy navzájem byla omezena na minimum. Aby se usnadnila tato spolupráce a aby se jak pro členské státy, tak i pro třetí strany zajistila nezbytná právní jistota, pokud jde o slučitelnost přijatých opatření se Smlouvou (což je podstatnou součástí obnovy důvěry v trhy), je nanejvýš důležité, aby členské státy informovaly Komisi o svých záměrech a oznámily plány zavést taková opatření co nejdříve a co nejpodrobněji a v každém případě předtím, než se opatření provede. Komise podnikla přiměřené kroky, aby zajistila hladké přijetí rozhodnutí na základě úplného oznámení, pokud to bude nezbytné, během 24 hodin nebo i přes víkend.

---

(1)  Závěry Rady ve složení pro hospodářství a finance (ECOFIN) vyjmenovávají tyto zásady:

| — | intervence by měly být včasné a podpora by měla být v zásadě dočasná, |
| --- | --- |

—

intervence by měly být včasné a podpora by měla být v zásadě dočasná,

| — | členské státy budou důsledně respektovat zájmy daňových poplatníků, |
| --- | --- |

—

členské státy budou důsledně respektovat zájmy daňových poplatníků,

| — | současní akcionáři by měli nést přiměřené dopady dané intervence, |
| --- | --- |

—

současní akcionáři by měli nést přiměřené dopady dané intervence,

| — | členské státy by měly být s to dosáhnout změny v řízení finančních institucí, |
| --- | --- |

—

členské státy by měly být s to dosáhnout změny v řízení finančních institucí,

| — | vedoucím pracovníkům by neměly náležet nepřiměřené odměny – vlády mohou mít mimo jiné pravomoc zasahovat do odměňování, |
| --- | --- |

—

vedoucím pracovníkům by neměly náležet nepřiměřené odměny – vlády mohou mít mimo jiné pravomoc zasahovat do odměňování,

| — | musí být chráněn legitimní zájem soutěžitelů, zejména prostřednictvím pravidel pro poskytování státní pomoci, |
| --- | --- |

—

musí být chráněn legitimní zájem soutěžitelů, zejména prostřednictvím pravidel pro poskytování státní pomoci,

| — | je třeba zamezit negativním dopadům na jiné oblasti. |
| --- | --- |

—

je třeba zamezit negativním dopadům na jiné oblasti.

(2)  Úř. věst. C 244, 1.10.2004, s. 2.

(3)  Viz v zásadě spojené věci T-132/96 a T-143/96 Freistaat Sachsen and Volkswagen AG v. Commission [1999] Sb. Rozh. II-3663, odst. 167. Potvrzeno v rozhodnutí Komise 98/490/ES ve věci C 47/1996, Crédit Lyonnais, (Úř. věst. L 221, 8.8.1998, s. 28), bod 10.1, rozhodnutí Komise 2005/345/ES ve věci C28/2002 Bankgesellschaft Berlin, (Úř. věst. L 116, 4.5.2005, s. 1), body 153 a násl. a rozhodnutí Komise 2008/263/ES ve věci C50/2006 BAWAG, (Úř. věst. L 83, 26.3.2008, s. 7), bod 166. Viz rozhodnutí Komise ve věci NN 70/07, Northern Rock, (Úř. věst. C 43, 16.2.2008, s. 1), rozhodnutí Komise ve věci NN 25/08, Rescue aid to WestLB, (Úř. věst. C 189, 26.7.2008, s. 3), rozhodnutí Komise ze dne 4. června 2008 ve věci C9/2008 SachsenLB, dosud nezveřejněné.

(4)  Rozumí se, že přesná povaha a načasování restrukturalizace, kterou je potřeba provést, mohou být ovlivněny současnou dramatickou situací na finančních trzích.

(5)  Prostředkem zajišťujícím přiměřenost příslušného systému by také mohlo být omezení částky dostupné záruky, popřípadě i v závislosti na výši bilanční sumy příjemce záruky.

(6)  Jako jsou například kryté dluhopisy a dluhy a vklady zaručené vládními dluhopisy nebo krytými dluhopisy.

(7)  Tento seznam nástrojů, které přispívají k cíli omezení podpory na nezbytné minimum, není vyčerpávající.

(8)  Např. prostřednictvím asociace soukromých bank.

(9)  Tento seznam nástrojů, které přispívají k cíli zamezení nepřiměřeným narušením hospodářské soutěže, není vyčerpávající.

(10)  Zadržení zisků za účelem zajištění přiměřené rekapitalizace by také mohlo být prvkem, který lze v této souvislosti zvažovat.

(11)  Přičemž je nutné zaručit dostupnost úvěrů hospodářskému sektoru, zejména v případě hospodářské recese.

(12)  Komise má v zásadě za to, že v případě, že je nutné poskytnout platby finanční instituci, která je příjemcem podpory, musí během šesti měsíců po platbě následovat restrukturalizační plán nebo případně likvidační plán. Aby se usnadnila práce členských států a Komise, bude Komise připravena posoudit hromadná oznámení podobných případů restrukturalizace či likvidace. Komise může mít za to, že není třeba poskytnout plán, pokud se jedná výlučně o likvidaci instituce, nebo pokud je její velikost zanedbatelná.

(13)  V souladu s pokyny pro podporu na záchranu a restrukturalizaci.

(14)  Je možné, že poskytnutí určitého příspěvku předem bude zapotřebí nahradit ustanoveními umožňujícími dodatečné příspěvky v pozdějším stadiu.

(15)  Aby se usnadnila práce členských států a Komise, bude Komise připravena posoudit hromadná oznámení podobných případů restrukturalizace. Komise může mít za to, že není třeba poskytnout tento plán, pokud se jedná výlučně o likvidaci instituce, nebo pokud je rozsah její zbytkové hospodářské činnosti zanedbatelný.

(16)  Viz například Northern Rock, (Úř. věst. C 43, 16.2.2008, s. 1).

(17)  Zásady stanovené výše v bodě 24 by se vztahovaly i na tento přezkum.

---

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/15

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5154 – CASC JV)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 270/03)

Dne 14. srpna 2008 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5154. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5154. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/15 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/15

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5169 – Galp Energia España/Agip España)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 270/04)

Dne 9. září 2008 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5169. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5169. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/16

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5201 – Total Produce/Haluco/JV)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 270/05)

Dne 11. srpna 2008 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5201. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5201. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/16 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/16

---

Bez námitek k navrhovanému spojení

(Případ č. COMP/M.5321 – LAHC/Barclays Life)

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 270/06)

Dne 15. října 2008 se Komise rozhodla nevznést námitky proti výše uvedenému spojení a prohlásit ho za slučitelné se společným trhem. Toto rozhodnutí je založeno na čl. 6 odst. 1 písm. b) nařízení Rady (ES) č. 139/2004. Celý text rozhodnutí je přístupný pouze v angličtině a bude uveřejněn poté, co bude zbaven obchodního tajemství, které může případně obsahovat. Text bude dosažitelný:

| — | na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství, |
| --- | --- |

—

na webové stránce Europa – hospodářská soutěž (http://ec.europa.eu/comm/competition/mergers/cases/). Tato webová stránka umožňuje vyhledat jednotlivá rozhodnutí o spojení, a to včetně společnosti, čísla případu, data a indexu odvětví hospodářství,

| — | v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5321. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu). |
| --- | --- |

—

v elektronické podobě na webové stránce EUR-Lex, pod dokumentem č. 32008M5321. EUR-Lex umožňuje přístup k Evropskému právu přes internet (http://eur-lex.europa.eu).

---

IV Informace

INFORMACE ORGÁNŮ A INSTITUCÍ EVROPSKÉ UNIE

Komise

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/17 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/17

---

Směnné kurzy vůči euru (1)

24. října 2008

(2008/C 270/07)

1 euro=

| | měna | směnný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | americký dolar | 1,2596 |
| JPY | japonský jen | 117,4 |
| DKK | dánská koruna | 7,4565 |
| GBP | britská libra | 0,8061 |
| SEK | švédská koruna | 9,9815 |
| CHF | švýcarský frank | 1,4566 |
| ISK | islandská koruna | 305 |
| NOK | norská koruna | 8,8 |
| BGN | bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | česká koruna | 24,995 |
| EEK | estonská koruna | 15,6466 |
| HUF | maďarský forint | 277 |
| LTL | litevský litas | 3,4528 |
| LVL | lotyšský latas | 0,7097 |
| PLN | polský zlotý | 3,8675 |
| RON | rumunský lei | 3,675 |
| SKK | slovenská koruna | 30,505 |
| TRY | turecká lira | 2,1434 |
| AUD | australský dolar | 2,0506 |
| CAD | kanadský dolar | 1,5994 |
| HKD | hongkongský dolar | 9,7632 |
| NZD | novozélandský dolar | 2,2829 |
| SGD | singapurský dolar | 1,9011 |
| KRW | jihokorejský won | 1 833,98 |
| ZAR | jihoafrický rand | 14,01 |
| CNY | čínský juan | 8,6198 |
| HRK | chorvatská kuna | 7,2377 |
| IDR | indonéská rupie | 12 864,29 |
| MYR | malajsijský ringgit | 4,5106 |
| PHP | filipínské peso | 61,49 |
| RUB | ruský rubl | 34,3035 |
| THB | thajský baht | 43,702 |
| BRL | brazilský real | 2,9916 |
| MXN | mexické peso | 17,4455 |

měna

směnný kurz

USD

americký dolar

1,2596

JPY

japonský jen

117,4

DKK

dánská koruna

7,4565

GBP

britská libra

0,8061

SEK

švédská koruna

9,9815

CHF

švýcarský frank

1,4566

ISK

islandská koruna

305

NOK

norská koruna

8,8

BGN

bulharský lev

1,9558

CZK

česká koruna

24,995

EEK

estonská koruna

15,6466

HUF

maďarský forint

277

LTL

litevský litas

3,4528

LVL

lotyšský latas

0,7097

PLN

polský zlotý

3,8675

RON

rumunský lei

3,675

SKK

slovenská koruna

30,505

TRY

turecká lira

2,1434

AUD

australský dolar

2,0506

CAD

kanadský dolar

1,5994

HKD

hongkongský dolar

9,7632

NZD

novozélandský dolar

2,2829

SGD

singapurský dolar

1,9011

KRW

jihokorejský won

1 833,98

ZAR

jihoafrický rand

14,01

CNY

čínský juan

8,6198

HRK

chorvatská kuna

7,2377

IDR

indonéská rupie

12 864,29

MYR

malajsijský ringgit

4,5106

PHP

filipínské peso

61,49

RUB

ruský rubl

34,3035

THB

thajský baht

43,702

BRL

brazilský real

2,9916

MXN

mexické peso

17,4455

---

(1)

Zdroj: referenční směnné kurzy jsou publikovány ECB.

---

INFORMACE ČLENSKÝCH STÁTŮ

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/18 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/18

---

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 270/08)

| Podpora č. | XS 198/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Německo |
| Region | — |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche) |
| Právní základ | KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1) |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 162 miliony EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 7. 2008 |
| Délka trvání programu | Bez omezení |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | KfW-Bankengruppe |
| Palmengartenstraße 5-9 |
| D-60325 Frankfurt |

Podpora č.

XS 198/08

Členský stát

Německo

Region

—

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Unternehmerkapital — KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (KMU-Fenster der Fremdkapitaltranche)

Právní základ

KfW-Gesetz, Merkblatt zum KfW-Unternehmerkapital- KfW Kapital für Arbeit und Investitionen (Anlage 1)

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 162 miliony EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

1. 7. 2008

Délka trvání programu

Bez omezení

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

KfW-Bankengruppe

Palmengartenstraße 5-9

D-60325 Frankfurt

| Podpora č. | XS 227/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Španělsko |
| Region | La Rioja |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas |
| Právní základ | Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio) |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 0,8 milionu EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 7. 6. 2008 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2013 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja |
| C/Muro de la Mata 13-14 |
| E-26071 Logroño (La Rioja) |
| Dirección Internet publicación régimen de ayuda: |
| http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883 |

Podpora č.

XS 227/08

Členský stát

Španělsko

Region

La Rioja

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Bases Reguladoras de la concesión de subvenciones destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas

Právní základ

Orden 13/2008, de 3 de junio de 2008 de la Consejería de Industria, Innovación y Empleo, por la que se aprueban las bases reguladoras de la concesión de subvenciones por la Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja destinadas a la bonificación de intereses de préstamos y contratos de arrendamiento financiero para financiar inversiones empresariales realizadas por pequeñas y medianas empresas, en régimen de concurrencia competitiva. (B.O.R. no 75/2008, de 7 de junio)

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 0,8 milionu EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

7. 6. 2008

Délka trvání programu

31. 12. 2013

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Agencia de Desarrollo Económico de La Rioja

C/Muro de la Mata 13-14

E-26071 Logroño (La Rioja)

Dirección Internet publicación régimen de ayuda:

http://www.larioja.org/npRioja/default/defaultpage.jsp?idtab=449883

---

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/20 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/20

---

Informace členských států o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 70/2001 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory malým a středním podnikům

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 270/09)

| Podpora č. | XS 111/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Rakousko |
| Region | — |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Právní základ | Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung |
| Název opatření | Režim podpory |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 2,7 miliony EUR |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení |
| Datum uskutečnění | 5.2008 |
| Délka trvání programu | 30. 6. 2008 |
| Cíl | Malé a střední podniky |
| Hospodářská odvětví | Ostatní služby |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung |
| Minoritenplatz 5 |
| A-1014 Wien |

Podpora č.

XS 111/08

Členský stát

Rakousko

Region

—

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Právní základ

Forschungsprogramm proVISION_Vorsorge für Natur und Gesellschaft: zweite Ausschreibung

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 2,7 miliony EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

5.2008

Délka trvání programu

30. 6. 2008

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Ostatní služby

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Bundesministerium für Wissenschaft und Forschung

Minoritenplatz 5

A-1014 Wien

| Podpora č. | XS 184/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Lazio |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze |
| Právní základ | Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35






  — | Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...» |

Podpora č.

XS 184/08

Členský stát

Itálie

Region

Lazio

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Aiuti alle piccole e medie imprese per la ricerca industriale e lo sviluppo precompetitivo nell'ambito del Distretto Tecnologico delle Bioscienze

Právní základ

Delibera CIPE 27.5.2005, n. 35

—

Deliberazione Giunta Regionale 21.3.2008, n. 193 «Approvazione dello schema del II Accordo integrativo dell'Accordo di Programma Quadro Ricerca, Innovazione tecnologica, Reti Telematiche — Stralcio APQ6 Costituzione di un Distretto Tecnologico delle Bioscienze ...»

| — | Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008 |
| --- | --- |

—

Determinazione del Direttore del Dipartimento Economico e Occupazionale, n. 1101 del 20 maggio 2008, pubblicata sul BURL del 28.5.2008

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 10 milionů EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

25. 5. 2008

Délka trvání programu

31. 12. 2008

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Výzkum a vývoj v oblasti biotechnologie

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo |
| --- |
| Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7 |
| I-00145 Roma |

Regione Lazio — Direzione Regionale Sviluppo economico, Ricerca, Innovazione e Turismo

Via Rosa Raimondi Garibaldi, 7

I-00145 Roma

| Podpora č. | XS 200/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Rakousko |
| Region | Vorarlberg |
| Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory | Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Podpora č.

XS 200/08

Členský stát

Rakousko

Region

Vorarlberg

Název režimu podpory nebo název podniku, který je příjemcem jednotlivé podpory

Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Právní základ

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Název opatření

Režim podpory

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 2 miliony EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 6 a článkem 5 nařízení

Datum uskutečnění

1. 7. 2008

Délka trvání programu

31. 12. 2008

Cíl

Malé a střední podniky

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro státní podpory malým a středním podnikům

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstr. 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstr. 15

A-6900 Bregenz

---

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/22 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/22

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 2204/2002 o použití článků 87 a 88 Smlouvy o ES na státní podpory zaměstnanosti

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 270/10)

| Podpora č. | XE 25/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Lotyšsko |
| Region | — |
| Název režimu podpory | Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem |
| Právní základ | Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem”” |
| Rozpočet | Předpokládané roční výdaje: 0,54 milionu LVL |
| Maximální míra podpory | V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5, články 5 a 6 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 8. 2008 |
| Doba trvání režimu podpory | 30. 12. 2013 |
| Cíl podpory | Zaměstnanost |
| Dotčená hospodářská odvětví | Všechna odvětví Společenství (1) způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Nodarbinātības valsts aģentūra |
| K. Valdemāra iela 38k-1 |
| LV-1010 Rīga |

Podpora č.

XE 25/08

Členský stát

Lotyšsko

Region

—

Název režimu podpory

Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem

Právní základ

Latvijas Republikas Ministru kabineta 2008. gada 8. aprīļa noteikumi Nr. 258 “Noteikumi par darbības programmas “Cilvēkresursi un nodarbinātība” papildinājuma apakšaktivitāti “Atbalstītās nodarbinātības pasākumi mērķgrupu bezdarbniekiem””

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 0,54 milionu LVL

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5, články 5 a 6 nařízení

Datum uskutečnění

1. 8. 2008

Doba trvání režimu podpory

30. 12. 2013

Cíl podpory

Zaměstnanost

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví Společenství (1) způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Nodarbinātības valsts aģentūra

K. Valdemāra iela 38k-1

LV-1010 Rīga

| Podpora č. | XE 34/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Rakousko |
| Region | Vorarlberg |
| Název režimu podpory | Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein | Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation |

Podpora č.

XE 34/08

Členský stát

Rakousko

Region

Vorarlberg

Název režimu podpory

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein; Interreg IV Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Aktionsfeld 1.1: Regionale Wettbewerbsfähigkeit und Innovation

| | Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.2: Förderung von Innovation und Wissenstransfer

| | Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität |
| --- | --- |

Aktionsfeld 1.3: Förderung des Humankapitals und der Grenzüberschreitenden Mobilität

| | Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät |
| --- | --- |

Aktionsfeld 2.1: Förderung der Standortattraktiviät

Právní základ

Interreg IV Programm Alpenrhein-Bodensee-Hochrhein

Rozpočet

Předpokládané roční výdaje: 2 miliony EUR

Maximální míra podpory

V souladu s čl. 4 odst. 2 až 5, články 5 a 6 nařízení

Datum uskutečnění

1. 7. 2008

Doba trvání režimu podpory

31. 12. 2008

Cíl podpory

Článek 4: Vytváření pracovních míst; Článek 5: Nábor znevýhodněných a zdravotně postižených pracovníků

Dotčená hospodářská odvětví

Všechna odvětví Společenství (2) způsobilá pro státní podpory zaměstnanosti

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

| Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner |
| --- |
| Landhaus/Römerstraße 15 |
| A-6900 Bregenz |

Land Vorarlberg im Auftrag der Programmpartner

Landhaus/Römerstraße 15

A-6900 Bregenz

---

(1)  S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.

(2)  S výjimkou odvětví stavby lodí a jiných odvětví, na která se vztahují zvláštní ustanovení nařízení a směrnic, upravující všechny státní podpory v daném odvětví.

---

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/24 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/24

---

Informace sdělené členskými státy o státních podporách poskytovaných podle nařízení Komise (ES) č. 1628/2006 o použití článků 87 a 88 Smlouvy ES na vnitrostátní regionální investiční podpory

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 270/11)

| Podpora č. | XR 78/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Sardegna |
| Název režimu podpory nebo název podniku, kterému se poskytuje doplněk podpory ad hoc | Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi |
| Právní základ | Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;
  Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Předpokládané roční výdaje | 17,5 milionu EUR |
| Maximální míra podpory | 25 % |
| V souladu s článkem 4 nařízení |
| Datum uskutečnění | 1. 4. 2008 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Všechna odvětví způsobilá pro regionální investiční podpory |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Regione Autonoma della Sardegna |
| Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio |
| Centro Regionale di Programmazione |
| Viale Mameli 88 |
| I-09100 Cagliari |

Podpora č.

XR 78/08

Členský stát

Itálie

Region

Sardegna

Název režimu podpory nebo název podniku, kterému se poskytuje doplněk podpory ad hoc

Contratto di investimento per le PMI operanti nei settori dell'industria, dell'artigianato e dei servizi

Právní základ

Legge regionale n. 7/2005 «Disposizioni per la formazione del bilancio annuale e pluriennale della Regione», articolo 11 e s.m.i.;

Direttive di attuazione approvate con Deliberazione della Giunta Regionale n. 20/16 del 1.4.2008«Strumenti di incentivazione ai sensi dell'articolo 11 della L. R. n. 7/2005» e s.m.i., articoli 6-9

Název opatření

Režim podpory

Předpokládané roční výdaje

17,5 milionu EUR

Maximální míra podpory

25 %

V souladu s článkem 4 nařízení

Datum uskutečnění

1. 4. 2008

Délka trvání programu

31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Všechna odvětví způsobilá pro regionální investiční podpory

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Regione Autonoma della Sardegna

Assessorato alla Programmazione, Bilancio, Credito e Assetto del territorio

Centro Regionale di Programmazione

Viale Mameli 88

I-09100 Cagliari

Internetová adresa, na níž je zveřejněn režim podpory

http://www.regione.sardegna.it

http://www.regione.sardegna.it/j/v/66?v=9&c=27&c1=&n=10&s=1&mese=200804&p=10

Další informace

—

| Podpora č. | XR 100/08 |
| --- | --- |
| Členský stát | Itálie |
| Region | Campania |
| Název režimu podpory nebo název podniku, kterému se poskytuje doplněk podpory ad hoc | Contratto di programma regionale |
| Právní základ | Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008 |
| Název opatření | Režim podpory |
| Předpokládané roční výdaje | 49,3 milionu EUR |
| Maximální míra podpory | 30 % |
| V souladu s článkem 4 nařízení |
| Datum uskutečnění | 19. 6. 2008 |
| Délka trvání programu | 31. 12. 2013 |
| Hospodářská odvětví | Podpora omezená na určitá odvětví |
| NACE: D, G, H, I 63.3, K74 |
| Název a adresa orgánu poskytujícího podporu | Regione Campania
  AGC 12 Sviluppo Economico






  1) | Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico |

Podpora č.

XR 100/08

Členský stát

Itálie

Region

Campania

Název režimu podpory nebo název podniku, kterému se poskytuje doplněk podpory ad hoc

Contratto di programma regionale

Právní základ

Legge regionale 12/07, regolamento n. 4/2007, Disciplinare articoli 11 e 12, Delibera Giunta Regionale n. 514 del 21 marzo 2008, Decreto dirigenziale n. 217 del 17 aprile 2008

Název opatření

Režim podpory

Předpokládané roční výdaje

49,3 milionu EUR

Maximální míra podpory

30 %

V souladu s článkem 4 nařízení

Datum uskutečnění

19. 6. 2008

Délka trvání programu

31. 12. 2013

Hospodářská odvětví

Podpora omezená na určitá odvětví

NACE: D, G, H, I 63.3, K74

Název a adresa orgánu poskytujícího podporu

Regione Campania

AGC 12 Sviluppo Economico

1)

Settore Programmazione delle Politiche per lo Sviluppo Economico

| 2) | Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi |
| --- | --- |

2)

Settore Aiuti alle imprese e sviluppo insediamenti produttivi

| 3) | Settore Regolazione dei Mercati |
| --- | --- |

3)

Settore Regolazione dei Mercati

AGC 13 Turismo e Beni Culturali

| 4) | Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche |
| --- | --- |
| Centro Direzionale Isola A/6 |
| I-80143 Napoli |

4)

Settore Strutture Ricettive ed Infrastrutture Turistiche

Centro Direzionale Isola A/6

I-80143 Napoli

Internetová adresa, na níž je zveřejněn režim podpory

http://www.economiacampania.net/index001.php?part=articolo&ida=345

Další informace

—

---

V Oznámení

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ SPOLEČNÉ OBCHODNÍ POLITIKY

Komise

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/26 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/26

---

Oznámení o zahájení přezkumu před pozbytím platnosti antidumpingových opatření použitelných na dovoz ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických

(2008/C 270/12)

Po zveřejnění oznámení o nadcházejícím pozbytí platnosti (1) platných antidumpingových opatření na dovoz ethanolaminů pocházejících ze Spojených států amerických (dále jen „dotčená země“) obdržela Komise žádost o přezkum podle čl. 11 odst. 2 nařízení Rady (ES) č. 384/96 o ochraně před dumpingovými dovozy ze zemí, které nejsou členy Evropského společenství (2) (dále jen „základní nařízení“).

1.   Žádost o přezkum

Žádost podali dne 25. července 2008 výrobci ve Společenství BASF SE/AG, INEOS Oxide Ltd, Sasol Germany GmbH, Akzo Nobel Functional Chemicals AB (dále jen „žadatelé“) představující významný podíl, v tomto případě více než 50 %, celkové výroby ethanolaminů ve Společenství.

2.   Výrobek

Přezkoumávaným výrobkem jsou ethanolaminy pocházející ze Spojených států amerických (dále jen „dotčený výrobek“), v současnosti kódů KN ex 2922 11 00, ex 2922 12 00 a 2922 13 10. Tyto kódy KN jsou uvedeny pouze pro informaci.

3.   Stávající opatření

V současné době je platným opatřením konečné antidumpingové clo uložené nařízením Rady (ES) č. 1583/2006 (3).

4.   Odůvodnění přezkumu

Žádost je odůvodněna tím, že pozbytí platnosti opatření by mělo pravděpodobně za následek pokračování nebo opakovaný výskyt dumpingu a újmy působené výrobnímu odvětví Společenství.

Tvrzení o pokračování dumpingu vychází ze srovnání běžné hodnoty stanovené na základě domácích cen s cenami dotčeného výrobku při vývozu do Společenství.

Na základě toho je vypočítané dumpingové rozpětí značné.

Žadatel dále tvrdí, že další dumping působící újmu je pravděpodobný. V této souvislosti žadatel předkládá důkaz o tom, že pokud by bylo dovoleno, aby opatření přestala platit, současná úroveň dovozu dotčeného výrobku by se pravděpodobně zvýšila, neboť v dotčené zemi se nedávno investovalo do výrobních kapacit.

Tvrdí rovněž, že tok dovozu dotčeného výrobku pravděpodobně vzroste vzhledem k platným opatřením na tradičních trzích mimo EU (např. v Asii, Jižní Americe). To vše by mohlo vést k tomu, že se do Společenství přesměrují vývozy z jiných třetích zemí.

Kromě toho žadatel tvrdí, že ke zlepšení situace, co se týče újmy, došlo hlavně díky opatřením, a že pokud by platnost těchto opatření skončila, vedl by opakovaný výskyt značného objemu dovozu za dumpingové ceny z dotčené země pravděpodobně k opakovanému výskytu újmy působené výrobnímu odvětví Společenství.

5.   Postup

Poté, co Komise po konzultaci s poradním výborem stanovila, že existují dostatečné důkazy, které ospravedlňují zahájení přezkumu před pozbytím platnosti, zahajuje přezkum podle čl. 11 odst. 2 základního nařízení.

5.1   Postup pro stanovení pravděpodobnosti dumpingu a újmy

Šetřením se stanoví, zda je či není pravděpodobné, že pozbytí platnosti opatření povede k pokračování nebo opakovanému výskytu dumpingu a újmy.

a)   Dotazníky

S cílem získat informace, které pro své šetření považuje za nezbytné, zašle Komise dotazníky výrobnímu odvětví Společenství, všem sdružením výrobců ve Společenství, vývozcům/výrobcům ve Spojených státech amerických, všem sdružením vývozců/výrobců, dovozcům, všem známým sdružením dovozců a orgánům dotčené země vývozu.

b)   Shromažďování informací a pořádání slyšení

Všechny zúčastněné strany se vyzývají, aby oznámily svá stanoviska, předložily kromě odpovědí na dotazník další informace a poskytly příslušné důkazy. Komise musí tyto informace a důkazy obdržet ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. b).

Komise může kromě toho zúčastněné strany vyslechnout, pokud o to požádají a doloží konkrétní důvody pro takové slyšení. Tato žádost musí být učiněna ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c).

5.2   Postup pro posouzení zájmu Společenství

V souladu s článkem 21 základního nařízení a v případě, že se potvrdí pravděpodobnost pokračování či opakovaného výskytu dumpingu a újmy, bude rozhodnuto, zda by zachování platnosti antidumpingových opatření nebylo v rozporu se zájmem Společenství. Z tohoto důvodu může Komise zaslat dotazníky známým podnikům výrobního odvětví Společenství, dovozcům, jejich zájmovým svazům, zástupcům uživatelů a zájmovým organizacím spotřebitelů. Pokud tyto strany, včetně těch, které nejsou Komisi známy, prokáží, že mezi jejich činností a dotčeným výrobkem existuje objektivní souvislost, mohou se ve lhůtách stanovených v odst. 6 písm. b) přihlásit a sdělit Komisi příslušné informace. Strany, které již jednaly v souladu s předchozí větou, mohou ve lhůtě stanovené v odst. 6 písm. c) požádat o slyšení, přičemž musí uvést zvláštní důvody pro takové slyšení. Je třeba zdůraznit, že veškeré informace předložené podle článku 21 základního nařízení budou zohledněny pouze tehdy, budou-li v době předložení doloženy věcnými důkazy.

6.   Lhůty

a)   Pro strany za účelem vyžádání dotazníku nebo jiných formulářů žádostí

Všechny zúčastněné strany, které nespolupracovaly při šetření, jehož důsledkem byla opatření, která jsou předmětem tohoto přezkumu, by si měly vyžádat dotazník nebo jiné formuláře žádostí co nejdříve, avšak nejpozději do 15 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

b)   Pro strany za účelem přihlášení se a předložení odpovědí na dotazník a jiných informací

Všechny zúčastněné strany, mají-li být jejich stanoviska při šetření zohledněna, se musí přihlásit, a to tak, že se obrátí na Komisi, a musí předložit svá stanoviska a odpovědi na dotazník nebo jakékoli jiné informace do 40 dnů ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie, není-li stanoveno jinak. Je třeba věnovat pozornost skutečnosti, že výkon většiny procesních práv uvedených v základním nařízení závisí na tom, zda se zúčastněná strana přihlásí ve výše uvedené lhůtě.

c)   Slyšení

Všechny zúčastněné strany mohou Komisi v téže lhůtě 40 dnů rovněž požádat o slyšení.

7.   Písemná podání, odpovědi na dotazník a korespondence

Veškerá podání a žádosti zúčastněných stran musí být předloženy písemně (nikoli v elektronické podobě, není-li stanoveno jinak) a musí v nich být uveden název, poštovní a e-mailová adresa a telefonní a faxová čísla zúčastněné strany. Veškerá písemná podání, včetně informací vyžadovaných tímto oznámením, odpovědí na dotazník a korespondence, jež zúčastněné strany poskytují jako důvěrné, se označí poznámkou „Limited“ (4) a v souladu s čl. 19 odst. 2 základního nařízení se k nim přiloží verze, která není důvěrná a je označena poznámkou „For inspection by interested parties“.

Korespondenční adresa Komise, generálního ředitelství pro obchod, ředitelství H:

| European Commission |
| --- |
| Directorate General for Trade |
| Directorate H |
| Office: N 105 4/92 |
| B-1049 Brussels |
| Fax (32-2) 295 65 05 |

European Commission

Directorate General for Trade

Directorate H

Office: N 105 4/92

B-1049 Brussels

Fax (32-2) 295 65 05

8.   Nedostatečná spolupráce

Pokud účastník řízení odmítne umožnit přístup k nezbytným informacím nebo je neposkytne v příslušné lhůtě nebo pokud klade závažným způsobem překážky šetření, mohou podle článku 18 základního nařízení pozitivní nebo negativní zjištění vycházet z dostupných údajů.

Pokud se zjistí, že účastník řízení předložil nepravdivé nebo zavádějící informace, nepřihlédne se k nim a v souladu s článkem 18 základního nařízení se bude vycházet z dostupných údajů. Pokud účastník řízení nespolupracuje nebo spolupracuje pouze částečně, a zjištění se proto zakládají na dostupných údajích, může pro něj být výsledek méně příznivý, než kdyby spolupracoval.

9.   Časový rozvrh šetření

Podle čl. 11 odst. 5 základního nařízení bude šetření ukončeno do 15 měsíců ode dne zveřejnění tohoto oznámení v Úředním věstníku Evropské unie.

10.   Možnost požádat o přezkum podle čl. 11 odst. 3 základního nařízení

Vzhledem k tomu, že je tento přezkum před pozbytím platnosti zahájen v souladu s ustanoveními čl. 11 odst. 2 základního nařízení, nepovedou tato zjištění ke změně úrovně stávajících opatření, ale povedou ke zrušení či zachování platnosti těchto opatření v souladu s čl. 11 odst. 6 základního nařízení.

Pokud se jakákoli ze zúčastněných stran domnívá, že je přezkum úrovně opatření oprávněný, aby bylo úroveň opatření možné změnit (tj. zvýšit či snížit), může tato strana požádat o přezkum v souladu s čl. 11 odst. 3 základního nařízení.

Strany, které chtějí žádat o přezkum, jenž by byl proveden nezávisle na přezkumu před pozbytím platnosti uvedeném v tomto oznámení, se mohou obrátit na Komisi na výše uvedené adrese.

11.   Zpracování osobních údajů

S veškerými osobními údaji shromážděnými v rámci tohoto šetření bude nakládáno v souladu s nařízením Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 45/2001 ze dne 18. prosince 2000 o ochraně fyzických osob v souvislosti se zpracováním osobních údajů orgány a institucemi Společenství a o volném pohybu těchto údajů (5).

12.   Úředník pro slyšení

Domnívají-li se zúčastněné strany, že se při uplatňování svých práv na obhajobu setkávají s obtížemi, mohou požádat o intervenci úředníka pro slyšení z GŘ pro obchod. Tento úředník slouží jako prostředník mezi zúčastněnými stranami a útvary Komise a v případě nutnosti nabízí zprostředkování při procesních záležitostech ovlivňujících ochranu jejich zájmů v tomto řízení, zejména co se týče otázek přístupu ke spisu, důvěrnosti, prodloužení lhůt a nakládání se stanovisky podanými písemně a/nebo ústně. Další informace a kontaktní údaje naleznou zúčastněné strany na internetových stránkách úředníka pro slyšení na internetové stránce GŘ pro obchod (http://ec.europa.eu/trade).

---

(1)  Úř. věst. C 71, 18.3.2008, s. 13.

(2)  Úř. věst. L 56, 6.3.1996, s. 1.

(3)  Úř. věst. L 294, 25.10.2006, s. 2.

(4)  Rozumí se tím, že dokument je určen pouze pro interní použití. Je chráněn podle článku 4 nařízení Evropského parlamentu a Rady (ES) č. 1049/2001 o přístupu veřejnosti k dokumentům Evropského parlamentu, Rady a Komise (Úř. věst. L 145, 31.5.2001, s. 43). Jde o důvěrný dokument podle článku 19 základního nařízení a článku 6 Dohody WTO o provádění článku VI GATT 1994 (antidumpingová dohoda).

(5)  Úř. věst. L 8, 12.1.2001, s. 1.

---

ŘÍZENÍ TÝKAJÍCÍ SE PROVÁDĚNÍ POLITIKY HOSPODÁŘSKÉ SOUTĚŽE

Komise

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/29 |
| --- | --- | --- | --- |

25.10.2008

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/29

---

STÁTNÍ PODPORA – RUMUNSKO

Státní podpora C 39/08 (ex N 148/08) – Na vzdělávání pro podnik Ford Craiova

Výzva k podání připomínek podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES

(Text s významem pro EHP)

(2008/C 270/13)

Dopisem ze dne 10. září 2008 přiloženém v kopii v závazném znění na stránkách, jež následují za tímto shrnutím, oznámila Komise Rumunsku své rozhodnutí zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES ohledně podpory na vzdělávání v souvislosti s výše uvedenou podporou.

Zúčastněné strany mohou podat své připomínky k podpoře na vzdělávání, ohledně níž Komise zahajuje řízení, do jednoho měsíce ode dne zveřejnění tohoto shrnutí a dopisu, který po něm následuje, Generálnímu ředitelství pro hospodářskou soutěž Evropské komise na adresu:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| State Aid Greffe |
| Rue de la Loi/Wetstraat, 200 |
| B-1049 Bruxelles |
| Fax: (32-2) 296 12 42 |

European Commission

Directorate-General for Competition

State Aid Greffe

Rue de la Loi/Wetstraat, 200

B-1049 Bruxelles

Fax: (32-2) 296 12 42

Rumunsko bude s těmito připomínkami seznámeno. Zúčastněné strany podávající připomínky mohou písemně a s uvedením důvodů požádat o zachování důvěrnosti ohledně své totožnosti.

SHRNUTÍ

POSTUP

Plánovaná podpora pro podnik Ford v Craiově, Rumunsko, byla oznámena Komisi dne 1. dubna 2008.

POPIS

Příjemcem podpory má být rumunský výrobce vozidel Ford Craiova, který převzal výrobní zařízení a podnik od bývalých provozovatelů SC Automobile Craiova SA a SC Daewoo Automobile SA Rumunsko.

Rumunské orgány navrhují poskytnout podporu na vzdělávání ve výši 57 milionů EUR v rámci projektu, jehož způsobilé náklady činí celkem 141 milionů EUR. Vzdělávací plán má být uskutečňován v letech 2008 až 2012 a má se týkat jak současných, tak budoucích zaměstnanců, odhadem celkem asi 9 000 osob. Plán lze rozdělit na tato čtyři témata: i) vzdělávaní zaměřené na ochranu zdraví a bezpečnost při práci; ii) základní dovednosti (zejména čtení, psaní, ovládání početních úkonů, informační technologie, angličtina, komunikace, otázky řízení atd.); iii) základy podnikání (toto téma zahrnuje kurzy v řízení, vyjednávání a kontrole jakosti) by mělo pozvednout podnikatelské schopnosti pracovníků v řídících funkcích a vedoucích pracovních týmů na evropskou a světovou úroveň; a iv) průmyslová kvalifikace (pokrývající průmyslové a technické dovednosti potřebné ve výrobním závodu v Craiově).

Vzdělávací program obsahuje většinou všeobecné vzdělávací kurzy, ale i některé specifické vzdělávací akce.

Podle poskytnutých informací má pracovní síla v Craiově v současnosti jen omezené znalosti pro výrobu vozidel a motorů a její úroveň dovedností nepostačuje k provozování moderního zařízení, které tam Ford staví. Rumunsko v tomto ohledu tvrdí, že pracovní síla (jak současní pracovníci, tak noví zaměstnanci s ohledem na uznávaný nedostatek kvalifikovaných sil v této oblasti) potřebuje rozsáhlou odbornou přípravu.

Rumunsko dále konstatuje, že státní podpora je nutná, jelikož bez vládního závazku poskytnout podporu na vzdělávání by společnost Ford výrobní závod automobilů nezakoupila a investovala by jinde.

HODNOCENÍ

Komise má v této fázi vážné pochybnosti, zda předpokládanou podporu lze považovat za slučitelnou se společným trhem ve smyslu čl. 87 odst. 3 písm. c) Smlouvy o ES.

Komise důvodně předpokládá, že příjemce podpory by potřeboval zajistit vzdělávání, i kdyby podpora poskytnuta nebyla. V návaznosti na investice do automobilky v Craiově v Rumunsku musí společnost Ford zaškolit stávající pracovní sílu, aby mohla zahájit provoz. Rovněž se zdá, že na místním trhu je dost obtížné najít plně vyškolené a kvalifikované zaměstnance pro výrobu vozidel.

ZÁVĚR

Vzhledem k výše uvedeným pochybnostem se Komise rozhodla zahájit řízení podle čl. 88 odst. 2 Smlouvy o ES.

ZNĚNÍ DOPISU

„Comisia dorește să informeze România că, în urma examinării informațiilor furnizate de autoritățile dumneavoastră privind măsura menționată anterior, a decis să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE.

1.   PROCEDURA

| 1. | Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză. |
| --- | --- |

1.

Printr-o notificare trimisă la data de 1 aprilie 2008, România a notificat ajutorul în cauză.

| 2. | Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008. |
| --- | --- |

2.

Printr-o scrisoare din 18 aprilie 2008, Comisia a solicitat informații complementare, care îi erau necesare pentru evaluarea ajutorului notificat. România a furnizat aceste informații printr-o scrisoare înregistrată de Comisie la data de 25 iunie 2008. La 18 iulie 2008, Comisia s-a întâlnit cu autoritățile române și cu reprezentanții beneficiarului. S-a convenit, de asemenea, că termenul de 2 luni în care Comisia are obligația să finalizeze evaluarea notificării și să adopte o decizie, conform dispozițiilor articolului 4 alineatul (5) din Regulamentul (CE) nr. 659/1999, va începe la 18 iulie 2008.

2.   DESCRIEREA PROIECTULUI

2.1.   Beneficiarul

| 3. | Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS. |
| --- | --- |

3.

Beneficiarul ajutorului va fi societatea română producătoare de automobile Ford Craiova, care a preluat la 12 septembrie 2007 instalațiile de producție și activitatea economică gestionate anterior de SC Automobile Craiova SA (denumită în continuare ACSA) și SC Daewoo Automobile SA România (denumită în continuare DWAR), în urma privatizării acestora de către agenția română de privatizare AVAS.

| 4. | Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR. |
| --- | --- |

4.

Prin decizia din 27 februarie 2008, Comisia a constatat că privatizarea ACSA și DWAR a condus la acordarea de ajutoare incompatibile ca urmare a condițiilor atașate vânzării (1). Comisia a dispus recuperarea a 27 milioane EUR.

| 5. | Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009. |
| --- | --- |

5.

Uzina de automobile Ford Craiova are în prezent 3 900 de angajați. Până la sfârșitul anului 2012, societatea intenționează să angajeze peste 7 000 de oameni și posibil, pe termen lung, chiar 9 000. Instalațiile sale sunt potrivite atât pentru producerea de automobile, cât și pentru fabricarea de motoare și cutii de viteză. Cu toate acestea, producția de automobile a încetat în ianuarie 2008. Producția de motoare și cutii de viteze va continua în 2008 și va fi furnizată General Motors în baza unui contract de furnizare încheiat în trecut de DWAR, urmând să se diminueze progresiv până la încetarea completă a activității în cursul anului 2009.

| 6. | Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012. |
| --- | --- |

6.

Prin decizia din 30 aprilie 2008, Comisia a aprobat un ajutor regional pentru investiții în valoare de 143 milioane EUR pentru un proiect de investiții de 675 milioane EUR la uzina Craiova (2). Ajutorul regional a atins intensitățile maxime permise. Conform acestui proiect regional pentru investiții, producția de automobile va începe în 2009, iar cea de motoare în 2011. Data prevăzută pentru finalizarea proiectului și atingerea capacității maxime de producție este 2012.

| 7. | Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE. |
| --- | --- |

7.

Uzina de automobile este situată într-o regiune care poate beneficia de ajutor în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE.

2.2.   Proiectul de formare

| 8. | Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor. |
| --- | --- |

8.

Se intenționează ca proiectul de formare să fie realizat în perioada 2008-2012 și să îi vizeze atât pe angajații actuali, cât și pe cei viitori, în total 9 000 de oameni, conform estimărilor.

| 9. | Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR. |
| --- | --- |

9.

Costurile eligibile pentru proiectul de formare în favoarea Ford Craiova reprezintă 141 milioane EUR, dintre care 139,7 milioane urmează să fie cheltuite pentru formare generală, iar 1,7 milioane pentru formare specifică. România aplică o intensitate a ajutorului de 50 % pentru măsurile de formare generală, respectiv un ajutor de 69,9 milioane EUR, și 25 % pentru măsurile de formare specifică, respectiv un ajutor de 0,4 milioane EUR.

| 10. | Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. |
| --- | --- |

10.

Cu toate că ajutorul pentru formare ar putea atinge o valoare de 70 milioane EUR pentru costurile eligibile totale ale proiectului, România intenționează să acorde și, prin urmare, să notifice un ajutor de 57 milioane EUR. Ajutorul va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR.

| 11. | Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»: |
| --- | --- |

11.

Proiectul poate fi împărțit în următoarele patru «tematici»:

(a)   Formare privind sănătatea și securitatea

| 12. | Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate. |
| --- | --- |

12.

Această temă de formare cuprinde în total 79 de cursuri, menite să instruiască personalul privind comportamentele sigure la locul de muncă, și acoperă 15 domenii: cerințe legale, precum drepturi și obligații adresate tuturor angajaților; instrucțiuni în caz de urgență, de incendiu și privind evacuarea; prevenirea incendiilor și utilizarea stingătoarelor; asigurarea curățeniei — păstrarea unui spațiu de lucru curat; mediu — standarde în domeniul mediului, de ex. ISO 14001; manipularea materialelor/ergonomie; echipament individual de protecție; utilizarea în condiții de siguranță a echipamentelor; utilizarea în condiții de siguranță a uneltelor manuale și electrice; utilizarea scărilor/lucrul la înălțime; spații închise; protecția pielii; securitatea la birou; lucrul cu materiale periculoase și semnalizarea de securitate.

| 13. | Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității. |
| --- | --- |

13.

Formarea va cuprinde, pentru toate cele 15 domenii, o introducere privind principiile de bază, respectiv reglementările și responsabilitățile legale ale angajaților și angajatorilor, operarea în condiții de siguranță, principii de mentenanță și reparare, sisteme de gestionare a securității, întocmirea de rapoarte, identificarea riscurilor, controlul și prevenirea accidentelor, însă și elemente de comportament, precum sensibilizarea cu privire la pericolele, riscurile și accidentele care pot surveni într-un mediu de lucru industrial, rolurile și responsabilitățile în cadrul gestionării aspectelor de securitate la locul de muncă și impactul comportamentului individual și de grup asupra gestionării securității la locul de muncă, dezvoltarea unei atitudini receptive față de aspectele de securitate și felul în care acest lucru poate îmbunătăți nivelul de garantare a securității.

| 14. | România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest. |
| --- | --- |

14.

România susține că orice formare consacrată acestei tematici depășește ceea ce angajatorul are obligația să asigure în temeiul legii. De asemenea, România consideră că, deși normele și practicile de securitate de la uzina Craiova sunt considerabil inferioare celor din alte unități industriale din Europa, angajații existenți au un nivel suficient de cunoștințe în domeniul securității; cu toate acestea, formarea are în vedere ca aceștia să «se dezvețe» de comportamentele și practicile trecute. În opinia României, formarea de noi angajați la Craiova va presupune investirea unor eforturi semnificativ mai importante decât formarea de angajați în Europa de vest.

| 15. | Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri. |
| --- | --- |

15.

Majoritatea cursurilor (respectiv 65) reprezintă, în opinia României, formare generală. Numai trei cursuri («lucrul cu produse biodestructive», «principii privind siguranța pietonilor» și «folosirea și amplasarea sistemelor suplimentare de reținere») sunt specifice (3). În ceea ce privește restul cursurilor, România susține că, din moment ce sunt fie obligatorii prin lege (de ex. «Evaluatorii de risc»), fie specifice întreprinderii Ford (de ex. «Formare privind intrarea în siguranță în stația de lucru — Stadiul 2 ECPL pentru mentenanță», «Sistemul mecanic antifurt (MATS) și gestionarea datelor privind materialele periculoase»), acestea vor fi asigurate în orice eventualitate, chiar și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită ajutor pentru aceste cursuri.

| 16. | Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR. |
| --- | --- |

16.

Formarea în cadrul acestei tematici acoperă, în opinia României, costuri eligibile în valoare de 16,26 milioane EUR, pentru care se solicită un ajutor de formare de 7,79 milioane EUR.

(b)   Competențe fundamentale

| 17. | Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate. |
| --- | --- |

17.

Această formare cuprinde în total 58 de cursuri, care urmăresc atingerea unui nivel de cunoștințe comparabil cu cel înregistrat în alte state membre. Aceste cursuri de formare vor pune la dispoziția angajaților diferite competențe cu valoare generală la locul de muncă: capacitatea de a comunica în limba engleză, capacitatea de a utiliza o gamă largă de instrumente electronice, competențe lingvistice și numerice, comunicare, lucrul în echipă, capacitatea de a conduce, precum și capacitatea de a lucra într-un mediu axat pe atingerea obiectivelor și obținerea de rezultate.

| 18. | Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune. |
| --- | --- |

18.

Toate cele 58 de cursuri reprezintă formare generală. Numai jumătate din durata de desfășurare a trei cursuri («Formare privind fișele de sarcini (Task cards)», «Noțiuni introductive privind tablourile de bord (Score cards)» și «Strategii, obiective și indicatori cheie ai performanței») este considerată ca fiind formare care ar fi acordată și în absența ajutorului. Prin urmare, nu se solicită niciun ajutor pentru această secțiune.

| 19. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...]. |
| --- | --- |

19.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 84,3 milioane EUR, dintre care 42,1 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. Dintre aceste costuri eligibile, 44,5 milioane EUR urmează să fie cheltuite pentru transmiterea de competențe lingvistice și numerice unui număr de aproximativ 5 000 de angajați [...] (4). A doua sumă ca valoare din cadrul acestei tematici, reprezentând 14,2 milioane EUR, urmează să fie cheltuită pentru predarea limbii engleză unui număr de 3 000 de angajați [...].

(c)   Baze în afaceri

| 20. | România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății. |
| --- | --- |

20.

România explică faptul că nivelul de înțelegere a practicilor economice europene și internaționale la uzina Craiova este limitat. Multor angajați le lipsește cunoașterea și înțelegerea practicilor economice. Vor fi, prin urmare, necesare cursuri avansate de formare pentru a transmite acestor angajați un nivel de cunoștințe comparabil cu cel al omologilor lor vest-europeni. Cu toate acestea, România subliniază faptul că angajații dețin competențele de bază necesare pentru a asigura funcționarea societății.

| 21. | 75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc. |
| --- | --- |

21.

75 de cursuri din cadrul acestei tematici sunt menite să asigure alinierea forței de muncă respective la practicile economice europene și globale. Formarea îi va viza pe membrii personalului aflați în poziții de conducere sau pe șefii de echipă și va acoperi competențe precum înțelegerea mediului de control intern și de reglementare din cadrul UE și la nivel global, înțelegerea conexiunilor dintre funcțiile de exploatare, suport și cele centralizate în cadrul unei organizații globale, managementul de proiect, negociere etc.

| 22. | Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului. |
| --- | --- |

22.

Formarea are un caracter general în cazul a 52 de cursuri și este specifică în cazul a patru dintre ele. 17 cursuri sunt clasificate ca neeligibile din cauza faptului că sunt considerate necesare pentru exploatarea uzinei și ar fi acordate chiar și în absența ajutorului.

| 23. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

23.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 7,5 milioane EUR, dintre care 3,7 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

(d)   Competențe industriale

| 24. | Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei. |
| --- | --- |

24.

Această tematică va viza competențele industriale și tehnice relevante pentru linia de producție a uzinei Craiova. România explică faptul că, având în vedere nivelul investițiilor în această unitate de producție, inclusiv achiziționarea de noi echipamente, instalații și sisteme mai avansate din punct de vedere tehnologic, va exista o nevoie presantă de a dezvolta competențele industriale și tehnice ale angajaților. În plus, nivelul existent de informații privind cursurile de formare profesională disponibile, care acoperă competențele industriale în domenii precum mecanică, electronică, sudură, electricitate și hidraulică, ar putea indica faptul că nivelul competențelor în aceste domenii este cu mult în urma celui din alte state membre. Exploatarea, întreținerea și repararea acestor echipamente presupun deținerea unui set comun de competențe de bază, prealabile asigurării unei formări specifice privind noile echipamente. Cu toate acestea, competențele deținute în prezent permit funcționarea imediată a uzinei Craiova. Prin urmare, în opinia României, măsurile prevăzute depășesc ca domeniu de aplicare formarea necesară pentru exploatarea uzinei.

| 25. | Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului. |
| --- | --- |

25.

Formarea din cadrul acestei tematici cuprinde 58 de cursuri, dintre care 55 sunt considerate a fi formare generală (de ex. Competențe electrice și electronice de bază, Hidraulică, Metrologie, Motoare electrice, Tehnologia și asamblarea motoarelor, Mașini electrice, Puncte de control programabile etc.). Un curs — MODAPTS (Studierea timpilor in operațiunile de mișcare — Motion Determine Operator Time Study) — constituie formare specifică. Două cursuri, respectiv Asamblarea motoarelor și formarea cu privire la simularea procesului de fabricație, sunt considerate a fi neeligibile din cauza faptului că acestea ar fi asigurate de Ford chiar în absența ajutorului.

| 26. | Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră. |
| --- | --- |

26.

Măsurile de formare din cadrul acestei tematici au drept scop perfecționarea forței de lucru existente cu privire la principiile tehnice fundamentale de mecanică, de fabricare a instrumentelor de lucru, finisare a metalelor, vopsire prin pulverizare, electricitate, electronică, hidraulică, sudură, la pregătirea de bază ca vânzător, conducerea automobilului, întreținerea preventivă totală, competențe medicale, de ex. formarea privind acordarea primului ajutor, perfecționarea doctorilor și a asistentelor medicale care lucrează în cadrul uzinei, competențe privind securitatea și igiena alimentară și menajeră.

| 27. | Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

27.

Costurile eligibile totale pentru cursurile din cadrul acestei tematici sunt în valoare de 33,4 milioane EUR, dintre care 16,6 milioane sunt solicitate ca ajutor pentru formare.

| 28. | În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:
  Tabelul 1
  Formare generală









  Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 50 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 14 908 254 EUR | 7 454 127 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 84 304 782 EUR | 42 152 391 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 7 361 239 EUR | 3 680 619 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 33 233 111EUR | 16 611 556 EUR |
| Total general | 103 501 229 EUR | 36 296 157 EUR | 139 797 386 EUR | 69 898 693 EUR |

28.

În concluzie, următoarele tabele prezintă costurile eligibile totale pentru fiecare tematică individuală de formare și cuantumul maxim al ajutorului pentru formare solicitat:

Tabelul 1

Formare generală

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 50 %)

Securitate

[...]

[...]

14 908 254 EUR

7 454 127 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

84 304 782 EUR

42 152 391 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

7 361 239 EUR

3 680 619 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

33 233 111EUR

16 611 556 EUR

Total general

103 501 229 EUR

36 296 157 EUR

139 797 386 EUR

69 898 693 EUR

Formare specifică

| Tematici | Costuri eligibile | Compensații salariale | Costuri eligibile totale | Ajutoare pentru formare
  (intensitatea ajutorului 25 %) |
| --- | --- | --- | --- | --- |
| Securitate | [...] | [...] | 1 357 081 EUR | 339 270 EUR |
| Competențe fundamentale | [...] | [...] | 0 EUR | 0 EUR |
| Baze în afaceri | [...] | [...] | 147 115 EUR | 36 779 EUR |
| Competențe industriale | [...] | [...] | 232 594 EUR | 58 148 EUR |
| Total formare specifică | 1 432 486 EUR | 304 304 EUR | 1 736 790 EUR | 434 197 EUR |
| Total | 104 933 715 EUR | 36 600 462 EUR | 141 534 176 EUR | 70 332 891 EUR |

Tematici

Costuri eligibile

Compensații salariale

Costuri eligibile totale

Ajutoare pentru formare

(intensitatea ajutorului 25 %)

Securitate

[...]

[...]

1 357 081 EUR

339 270 EUR

Competențe fundamentale

[...]

[...]

0 EUR

0 EUR

Baze în afaceri

[...]

[...]

147 115 EUR

36 779 EUR

Competențe industriale

[...]

[...]

232 594 EUR

58 148 EUR

Total formare specifică

1 432 486 EUR

304 304 EUR

1 736 790 EUR

434 197 EUR

Total

104 933 715 EUR

36 600 462 EUR

141 534 176 EUR

70 332 891 EUR

Efect stimulativ

| 29. | România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5). |
| --- | --- |

29.

România explică faptul că un factor hotărâtor care a stat la baza deciziei Ford de a achiziționa și a investi în uzina de automobile Craiova l-a constituit angajamentul ferm al guvernului de a acorda Ford ajutor regional pentru investiții și formare. Într-adevăr, Guvernul României a publicat la 7 septembrie 2007 o scrisoare conținând un angajament ferm de a acorda ajutoare pentru formare în valoare de 57 milioane EUR. În absența acestui angajament, Ford ar fi luat în considerare posibilitatea de a realiza proiectul de investiții în altă locație, chiar în afara Uniunii Europene. Conform Ford, în comparație cu investiția de la Craiova, o locație într-o zonă neconstruită ar fi oferit anumite avantaje din punctul de vedere al personalului: posibilitatea de a selecta angajați calificați și absența obligației de a angaja personal pentru o perioadă neproductivă lungă (5).

| 30. | În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor. |
| --- | --- |

30.

În absența ajutorului, România susține că Ford ar asigura numai cursurile de formare specifice Ford, în valoare de 29,7 milioane EUR, formare necesară pentru ca uzina să poată să înceapă să funcționeze și pe care Ford ar trebui să o acorde oricum. Prin urmare, această formare nu poate beneficia de ajutor.

3.   EVALUAREA AJUTORULUI

Existența ajutorului

| 31. | Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață. |
| --- | --- |

31.

Comisia consideră că măsura constituie ajutor de stat în sensul articolului 87 alineatul (1) din Tratatul CE: acesta ia forma unei subvenții acordate din resurse de stat. Măsura este selectivă prin aceea că se limitează la Ford Craiova. Subvenția selectivă ar putea denatura concurența, oferind Ford un avantaj asupra societăților concurente care nu beneficiază de ajutor, ca urmare a faptului că scutește Ford de costuri care altfel ar fi fost în sarcina sa. În cele din urmă, piețele pentru producția de automobile și motoare sunt caracterizate de schimburi comerciale extinse între statele membre, iar Ford este unul dintre actorii importanți pe această piață.

Temeiul juridic al evaluării

| 32. | România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8). |
| --- | --- |

32.

România a notificat ajutorul în baza Regulamentului (CE) nr. 68/2001 al Comisiei din 12 ianuarie 2001 privind aplicarea articolelor 87 și 88 din Tratatul CE la ajutoarele pentru formare (6), astfel cum a fost modificat prin Regulamentul (CE) nr. 363/2004 al Comisiei din 25 februarie 2004 (7) și prin Regulamentul (CE) nr. 1976/2006 al Comisiei din 20 decembrie 2006 (8).

| 33. | Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România. |
| --- | --- |

33.

Conform articolului 5 din Regulamentul (CE) nr. 68/2001, atunci când valoarea ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 1 milion EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Comisia observă că, în acest caz, ajutorul propus este de 57 milioane EUR, că această sumă trebuie plătită unei singure întreprinderi și că proiectul de formare constituie un singur proiect. Prin urmare, Comisia consideră că obligația notificării, prevăzută în Regulamentul (CE) nr. 68/2001, s-a aplicat ajutorului propus și că aceasta a fost respectată de România.

| 34. | Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație. |
| --- | --- |

34.

Cu toate acestea, Regulamentul (CE) nr. 68/2001 a încetat să se aplice la 30 iunie 2008, respectiv după notificarea ajutorului, iar dispozițiile comunitare relevante privind ajutorul pentru formare pot fi găsite în prezent în Regulamentul (CE) nr. 800/2008 (9) («Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare»), care a intrat de curând în vigoare. Prin urmare, Comisia își va întemeia evaluarea compatibilității ajutorului cu piața comună pe dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare. În această privință, Comisia observă inițial că Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare prevede că anumite forme de ajutor de stat sunt compatibile cu piața comună în sensul articolul 87 alineatul (3) din tratat și sunt exceptate de la obligația notificării în baza articolului 88 alineatul (3) din tratat. Cu toate acestea, această exceptare este însoțită de unele condiții. În primul rând, Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare nu se aplică ajutorului ad hoc acordat întreprinderilor mari (10), cum este cazul ajutorului notificat de România. În al doilea rând și în orice condiții, conform articolului 6 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, atunci când cuantumul ajutorului acordat unei întreprinderi pentru un singur proiect de formare depășește 2 milioane EUR, ajutorul nu este exceptat de la obligația notificării prevăzută la articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE. Prin urmare, Comisia constată că ajutorul face în continuare obiectul obligației de notificare și în conformitate cu dispozițiile Regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare și că România a respectat această obligație.

| 35. | Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12). |
| --- | --- |

35.

Atunci când evaluează un ajutor individual pentru formare care nu îndeplinește condițiile pentru acordarea exceptării prevăzută în Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia trebuie să realizeze o evaluare individuală în baza articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE înainte de a autoriza punerea în aplicare a ajutorului. În ceea ce privește ajutoarele pentru formare, această evaluare se va face ținând cont în special de condițiile relevante stabilite în Regulamentul general de exceptare pe categorii (a se vedea considerentul 7 din regulamentul respectiv). Acest lucru este, de asemenea, consecvent cu practica Comisiei cu privire la cazurile de ajutor pentru formare în temeiul Regulamentului (CE) nr. 68/2001, care rămâne relevant în această privință (11). Acest lucru presupune în special o verificare a conformității cu criteriile specifice de exceptare referitoare la ajutoarele pentru formare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în plus față de examinarea măsurii în care ajutorul îndeplinește condiția generală de a avea un efect stimulativ, astfel cum se prevede la articolul 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare (12).

Compatibilitatea cu piața comună

| 36. | Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. |
| --- | --- |

36.

Comisia a evaluat prima facie conformitatea proiectului notificat cu criteriile formale de exceptare prevăzute în secțiunea 8 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

| 37. | În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru. |
| --- | --- |

37.

În primul rând, intensitatea ajutorului pare să fie limitată la plafoanele indicate la articolul 39 alineatul (2) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare: 25 % pentru formare specifică și 60 % pentru formare generală. Cu toate că ar fi putut în principiu să mărească plafoanele cu 10 puncte de bază, având în vedere faptul că proiectul este situat într-o zonă asistată în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (a) din Tratatul CE, România nu a făcut acest lucru.

| 38. | În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile. |
| --- | --- |

38.

În al doilea rând, costurile eligibile ale măsurii notificate indicate în tabelul 1 sunt conforme la prima vedere cu dispozițiile articolului 39 alineatul (4) din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare. În special, costurile de personal legate de angajarea stagiarilor (respectiv compensațiile salariale) care sunt acoperite de ajutor sunt limitate la suma echivalentă cu totalul celorlalte costuri eligibile.

Necesitatea ajutorului

| 39. | Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare). |
| --- | --- |

39.

Comisia observă că o măsură de ajutor pentru formare poate fi considerată compatibilă cu piața comună în temeiul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE numai atunci când aceasta nu este imediat necesară pentru desfășurarea activităților beneficiarului (13). Atunci când ajutorul nu determină derularea unor activități suplimentare față de cele care ar fi realizate ținând cont exclusiv de forțele pieței, ajutorul nu poate fi considerat ca având efecte pozitive în măsură să compenseze denaturarea comerțului și, prin urmare, nu poate fi autorizat. Astfel, nu se poate considera că ajutorul pentru formare «facilitează» dezvoltarea economică, în sensul articolului 87 alineatul (3) litera (c) din Tratatul CE, și corectează imperfecțiunea pieței care determină societățile în general să investească insuficient în formarea lucrătorilor lor, astfel cum se precizează la considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare, în cazul în care societatea ar fi realizat oricum activitățile care beneficiază de ajutor, chiar și în absența acestuia (14). În cazul unui ajutor ad hoc în favoarea unor întreprinderi mari, ajutor care nu cade sub incidența regulamentului general de exceptare pe categorii de ajutoare, Comisia va evalua efectul stimulativ în contextul notificării ajutorului pe baza instrumentelor comunitare aplicabile (considerentul 32 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare).

| 40. | În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare. |
| --- | --- |

40.

În cazul de față, Comisia are motive să considere că beneficiarul ar trebui să asigure angajaților săi, cel puțin într-o anumită măsură, formarea care face obiectul evaluării, chiar și în absența ajutorului. Cu toate acestea, acest lucru nu exclude posibilitatea ca anumite măsuri de formare să depășească ceea ce este necesar pentru începerea activității și, în această măsură, pot fi eligibile pentru acordarea de ajutor pentru formare.

| 41. | Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat. |
| --- | --- |

41.

Autoritățile române susțin că necesitatea ajutorului decurge din mai multe aspecte. În primul rând, Guvernul României s-a angajat, înainte ca Ford să cumpere uzina de automobile, să acorde ajutor pentru formare și ajutor regional Ford. Dacă nu ar fi existat acest angajament, Ford nu ar fi cumpărat societatea și, astfel, nu ar fi asigurat niciun curs de formare. În schimb, ar fi construit o nouă uzină de automobile într-o zonă neconstruită și ar fi angajat personal deja pregătit și calificat.

| 42. | În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului. |
| --- | --- |

42.

În al doilea rând, autoritățile române afirmă că ajutorul pentru formare este necesar pentru a compensa nivelul mai scăzut de competențe al forței de muncă locale în comparație cu media din UE. România subliniază că forța de muncă de la Craiova are în prezent capacitatea de a produce automobile și motoare la nivelul mediu al economiei românești de dinainte de aderare, astfel încât pentru a schimba această situație, Ford trebuie să prevadă măsuri de formare aprofundată generală și specifică pentru educarea angajaților. Astfel, ajutorul va fi în beneficiul angajaților slab calificați și va genera efecte externe pozitive pentru întreaga regiune, care se confruntă cu un nivel ridicat al șomajului.

| 43. | În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate. |
| --- | --- |

43.

În ultimul rând, autoritățile române argumentează că formarea prevăzută a fi acordată nu este necesară pentru funcționarea uzinei. Prin urmare, în absența ajutorului, Ford nu ar organiza în aceeași măsură cursurile de formare care fac obiectul evaluării, ci ar asigura doar o formare minimă specifică Ford, necesară pentru ca uzină să poată începe să funcționeze. Costurile pentru aceste cursuri de formare specifice Ford se ridică la 29,7 milioane EUR, reprezentând aproximativ 20 % în comparație cu costurile eligibile notificate.

| 44. | Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive. |
| --- | --- |

44.

Comisia are îndoieli în acest stadiu cu privire la argumentele prezentate de România, din mai multe motive.

| 45. | În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie. |
| --- | --- |

45.

În primul rând, necesitatea și efectul stimulativ al ajutorului pentru formare în cazul de față trebuie evaluate în contextul cumpărării recente de către Ford a uzinei Craiova, precum și al planurilor sale de a transforma uzina într-o unitate de producție modernă, la cel mai înalt nivel tehnologic. Ford înființează o unitate de producție cu totul nouă, care va avea în comun cu uzina inițială doar locația. Proiectul de investiții vizează extinderea, modernizarea și modificarea fundamentală a uzinei existente, inclusiv crearea de noi capacități, în vederea asigurării producției de noi automobile și noi motoare de înaltă tehnologie.

| 46. | Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova. |
| --- | --- |

46.

Comisia observă faptul că (re)localizarea întreprinderilor reprezintă o practică obișnuită în Uniunea Europeană, prin care întreprinderile încearcă să reducă nivelul costurilor, să își mărească rentabilitatea și să rămână competitive pe piață. Întreprinderile care iau în considerare o posibilă relocalizare a producției lor compară deseori mai multe locații potențiale din diferite state membre. Decizia privind locația este influențată în cele din urmă nu numai de previziunile privind costurile de exploatare (inclusiv costurile de formare a angajaților ale căror competențe sunt sub nivelul mediu european) și alte avantaje sau dezavantaje economice (respectiv existența unor instalații de producție, existența de forță de muncă etc.), ci și, într-o anumită măsură, de o posibilă asistență din partea guvernului (ajutor regional). Comisia constată că beneficiarul a primit cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții, respectiv 143 milioane EUR, pentru proiectul său de investiții la Craiova.

| 47. | Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său. |
| --- | --- |

47.

Cu toate acestea, formarea în vederea desfășurării activităților într-o nouă locație — spre deosebire de ajutorul regional pentru investiții (15) — nu poate fi justificată prin considerații privind situarea regională, din moment ce obiectivul ajutorului pentru formare nu este să atragă investiții într-o anumită regiune, ci să corecteze nivelul insuficient al investițiilor în formare la nivelul Comunității (16). Ajutorul pentru formare urmărește să mărească numărul lucrătorilor calificați în Uniunea Europeană, ceea ce în cele din urmă va îmbunătăți competitivitatea economiei comunitare și va avea un efect pozitiv asupra strategiei de ocupare a forței de muncă și asupra societății în ansamblul său.

| 48. | În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut. |
| --- | --- |

48.

În al doilea rând, Comisia nu este convinsă în acest stadiu de afirmațiile României conform cărora necesitatea ajutorului pentru formare decurge din necesitatea de a compensa nivelul mai scăzut de competențe în regiunile asistate prin intermediul ajutorului pentru formare. Aceste niveluri mai scăzute de competențe țin, în principiu, de handicapul regional care trebuie depășit prin ajutorul regional pentru investiții. Obiectivul ajutorului regional este nu numai de a mări numărul locurilor de muncă create în mod direct sau indirect, ci și de a avea un impact pozitiv asupra calității locurilor de muncă create și a nivelului de competențe cerut.

| 49. | În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional. |
| --- | --- |

49.

În cazul de față, Comisia are motive să creadă că Ford a luat decizia de a investi în Craiova fiind pe deplin conștientă de situația tehnică a uzinei și de nivelul slab de calificare al forței de muncă. Pentru a depăși aceste handicapuri, Comisia a aprobat cuantumul maxim permis pentru ajutorul regional pentru investiții conform Orientărilor privind ajutorul regional. O asistență suplimentară din partea guvernului sub forma ajutorului pentru formare pentru a compensa aceste handicapuri regionale ar constitui de fapt o completare a ajutorului prin care s-ar evita aplicarea plafoanelor prevăzute pentru ajutorul regional.

| 50. | Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați. |
| --- | --- |

50.

Într-adevăr, se pare că societatea are la dispoziție două opțiuni: fie să recruteze personal deja calificat în limita termenilor contractului de cumpărare a acțiunilor, fie să apeleze la forța de muncă existentă, care, în ciuda unui nivel mai scăzut de competențe decât în alte locații din Europa, are totuși experiență în ceea ce privește producția de automobile. Întrucât contractul de cumpărare a acțiunilor cere companiei Ford să mențină forța de muncă originară pentru o perioadă de patru ani, Ford poate avea stimulente solide de a folosi forța de muncă existentă, care ar cere companiei Ford să ofere cel puțin o parte din formarea planificată. De asemenea, în cadrul proiectului regional de investiții pentru care a primit ajutor regional pentru investiții, Ford s-a angajat să crească substanțial numărul personalului angajat direct până la peste 7 000 de oameni, eventual până la 9 000 pe termen lung. În acest stadiu, România nu a prezentat informații conform cărora Ford ar putea recruta de pe piața locală mai multe mii de angajați deja calificați pentru a-și respecta angajamentele. În plus, având în vedere nivelul general tehnic și de competențe mai scăzut al forței de muncă din România, Comisia se întreabă dacă Ford nu va trebui să prevadă oricum anumite măsuri de formare chiar și pentru angajații nou recrutați.

| 51. | În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință. |
| --- | --- |

51.

În al treilea rând, conform informațiilor furnizate de România, Ford are intenția să creeze la Craiova o unitate de producție la cel mai înalt nivel tehnologic. În acest scop, societatea are în vedere construirea de noi linii de producție, inclusiv a unui sistem de producție modern și flexibil, specific Ford, o modernizare substanțială a unei părți funcționale a uzinei și dezvoltarea capacităților existente, în vederea integrării pe deplin a unității de producție Craiova în cadrul operațiilor sale de producție din Europa. Având în vedere nivelul scăzut de cunoștințe și competențe al forței de muncă de la Craiova, astfel cum rezultă din argumentele prezentate de România, este foarte puțin probabil ca Ford să poată să nu asigure cursurile de formare prevăzute fără a periclita investițiile tehnologice și funcționarea fără probleme a uzinei de automobile. În plus, Comisia are îndoieli cu privire la capacitatea Ford de a găsi angajați deja calificați pe piața locală și de a evita în acest fel să asigure cursurile de formare prevăzute. În orice caz, Comisia nu a primit informații mai precise în această privință.

| 52. | În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ. |
| --- | --- |

52.

În al patrulea rând, Comisia se întreabă dacă o parte din formare nu este obligatorie conform legislației naționale și europene privind siguranța și securitatea la locul de muncă sau conform standardelor interne de calitate ale Ford. România susține faptul că uzina de automobile Craiova funcționează în conformitate cu normele legale în vigoare și că, prin urmare, formarea ar depăși ceea ce este cerut prin lege sau ceea ce Ford Craiova ar trebui oricum să întreprindă pentru a respecta standardele interne ale grupului. Cu toate acestea, România afirmă de asemenea că forța de muncă locală are un nivel de competențe și informare mai scăzut decât cel din alte unități de producție din Europa de Vest sau din alte uzine Ford. Comisia ar dori să aibă acces la mai multe informații detaliate cu privire la această situație pentru a putea fi în măsură să verifice dacă formarea depășește într-adevăr ceea ce Ford Craiova ar trebui să asigure oricum în virtutea obligațiilor legale sau pentru a-și putea desfășura operațiunile și dacă ajutorul notificat are un efect stimulativ.

| 53. | În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat. |
| --- | --- |

53.

În cele din urmă, România a notificat un ajutor în valoare de 57 milioane EUR pentru un proiect de formare pentru care teoretic ar fi putut fi acordat un ajutor de 70 milioane EUR, susținând că ajutorul aprobat va fi acordat progresiv, pe măsură ce se derulează cursurile respective, până la atingerea plafonului de 57 milioane EUR. În plus, România a afirmat că, în cazul în care Comisia ar considera că anumite cursuri nu pot beneficia de ajutor pentru formare, reducerea cuantumului ajutorului s-ar face mai degrabă din suma totală «teoretică» de 70 milioane EUR decât din cea plafonată. Cu toate acestea, România nu a indicat nici ordinea în care ar trebui să fie asigurate cursurile, nici criteriile pe baza cărora beneficiarul va stabili prioritatea acestora. De asemenea, România nu a prezentat argumente dacă beneficiarul va asigura numai formarea pentru care va fi aprobat ajutorul sau dacă acesta va lua în considerare posibilitatea de a asigura de asemenea, în lipsa ajutorului de stat, cursurile care ar fi considerate de Comisie ca putând beneficia de ajutor pentru formare, dar pentru care nu se va asigura finanțare în cadrul subvenției de 57 milioane EUR, ceea ce va însemna că o parte din cursurile de formare, pentru care se afirmă că ar exista un efect stimulativ al ajutorului, ar fi de asemenea asigurate în absența ajutorului. În aceste condiții, Comisia are motive să se îndoiască de efectul stimulativ al ajutorului notificat.

| 54. | În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții. |
| --- | --- |

54.

În consecință, Comisia se întreabă dacă o parte considerabilă din cursurile de formare sau chiar toate vor trebui să fie asigurate de Ford oricum, chiar și în absența ajutorului, pentru ca Ford să poată să înceapă exploatarea uzinei și dacă handicapul reprezentat de nivelul în general mai scăzut de competențe al forței de muncă nu trebuie considerat ca fiind deja compensat prin ajutorul regional pentru investiții.

Principiul Deggendorf

| 55. | De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime. |
| --- | --- |

55.

De asemenea, Comisia ia notă de faptul că, prin decizia mai sus menționată din 27 februarie 2008 în cazul de Ajutor de Stat C 46/07, a declarat ajutorul acordat în cadrul procesului de privatizare a companiei Automobile Craiova ilegal și incompatibil și a solicitat recuperarea acestui ajutor. Comisia consideră că așa-numita jurisprudență Deggendorf
   (17) se aplică în cazul de fața. Conform principiilor relevate în această jurisprudență, un nou ajutor de stat nu poate fi plătit până când ajutorul incompatibil acordat anterior nu este recuperat în întregime.

| 56. | La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf. |
| --- | --- |

56.

La acest stadiu, informațiile transmise de România nu au permis Comisiei să concluzioneze că obligația de recuperare prevăzută în decizia din 27 februarie 2008 a fost respectată. De asemenea, România nici nu a și-a asumat obligația de a nu plăti ajutorul pentru formare până când această recuperare nu are loc. În aceste circumstanțe, Comisia consideră că ajutorul notificat poate fi incompatibil cu așa-numitul principiu Deggendorf.

4.   DECIZIE

În lumina considerațiilor anterioare, Comisia a hotărât să inițieze procedura prevăzută la articolul 88 alineatul (2) din Tratatul CE și cere României să furnizeze, în termen de o lună de la primirea prezentei scrisori, toate documentele, informațiile și datele necesare pentru evaluarea compatibilității ajutorului, în special:

| — | informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului, |
| --- | --- |

—

informații detaliate privind măsurile de formare care sunt necesare pentru ca societatea să poată să înceapă să funcționeze conform standardelor Ford și care, prin urmare, ar trebui să fie asigurate de beneficiar oricum, chiar și în absența ajutorului,

| — | informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare, |
| --- | --- |

—

informații privind ordinea în care se vor desfășura cursurile de formare,

| — | informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind costurile legate de atragerea angajaților deja calificați,

| — | informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați, |
| --- | --- |

—

informații privind piața forței de muncă pentru producția de automobile la nivel național și european, în special privind disponibilitatea lucrătorilor calificați,

| — | informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford. |
| --- | --- |

—

informații privind normele interne de siguranță și securitate la nivel național, european și în cadrul Ford.

Se solicită României să transmită, fără întârziere, o copie a prezentei scrisori potențialului beneficiar al ajutorului.

Comisia dorește să reamintească României că articolul 88 alineatul (3) din Tratatul CE are efect de suspendare și vă atrage atenția asupra articolului 14 din Regulamentul (CE) nr. 659/1999 al Consiliului, care prevede că orice ajutor ilegal poate fi recuperat de la beneficiar.

Comisia avertizează România că va informa părțile interesate prin publicarea prezentei scrisori, precum și a unui rezumat relevant al ei în Jurnalul Oficial al Uniunii Europene. Comisia va informa, de asemenea, Autoritatea AELS de Supraveghere trimițându-i o copie a acestei scrisori. Toate părțile interesate vor fi invitate să-și prezinte observațiile în termen de o lună de la data acestei publicări.“

---

(1)  Decizia Comisiei din 27 februarie 2008 prind Ajutorul de Stat C 46/07, Privatizarea societății Automobile Craiova, România, nepublicată încă.

1

(2)  Decizia Comisiei din 30 aprilie 2008 prind Ajutorul de Stat N 767/07, Ajutor regional pentru investiții în favoarea Ford Craiova, nepublicată încă.

2

(3)  Termenii «formare generală» și «formare specifică» sunt folosiți conform definiției de la articolul 38 din Regulamentul (CE) nr. 800/2008 al Comisiei din 6 august 2008 de declarare a anumitor categorii de ajutoare compatibile cu piața comună în aplicarea articolelor 87 și 88 din tratat (Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare) (JO L 214, 9.8.2008, p. 3).

3

(4)  Informații confidențiale.

4

(5)  În cadrul privatizării ACSA și DWAR, agenția română de privatizare AVAS a impus cumpărătorului obligația de a păstra forța de muncă de 3 900 de salariați pentru o perioada de patru ani după achiziționare. Această obligație a fost inclusă în contractul ulterior de cumpărare a acțiunilor, anexa 1 la notificare.

5

(6)  JO L 10, 13.1.2001, p. 20.

6

(7)  JO L 63, 28.2.2004, p. 20.

7

(8)  JO L 368, 23.12.2006, p. 85.

8

(9)  A se vedea nota de subsol 3.

9

(10)  A se vedea articolele 1 alineatul (5) și 2 alineatul (3) din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare.

10

(11)  A se vedea Decizia Comisiei din 4 iulie 2006 privind Ajutorul de Stat C 40/05, Ford Genk (JO L 366, 21.12.2006, p. 32); Decizia Comisiei din 4 aprilie 2007 privind Ajutorul de Stat C 14/06, General Motors Belgium (JO L 243, 18.9.2007, p. 71); Decizia Comisiei din 12 septembrie 2007 privind Ajutorul de Stat C 35/07, Volvo Cars Gent (JO C 265, 7.11.2007, p. 21).

11

(12)  Cerința privind existența unui efect stimulativ este explicată la considerentul 28 din regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare:«Pentru a se asigura că ajutorul este necesar și are un efect stimulativ cu privire la dezvoltarea de noi activități sau proiecte, prezentul regulament nu ar trebui să se aplice ajutorului destinat unor activități pe care beneficiarul ar putea să le desfășoare deja și în condițiile pieței ...».

12

(13)  A se vedea Decizia Comisiei din 2 iulie 2008 privind Ajutorul de Stat C 18/07, DHL Leipzig-Halle, nepublicată încă; Deciziile Comisiei General Motors Belgium și Ford Genk.

13

(14)  În contextul ajutoarelor pentru formare, considerentul 62 din Regulamentul general de exceptare pe categorii de ajutoare precizează că «Formarea are, de obicei, efecte externe pozitive pentru societate în ansamblul său, ca urmare a faptului că mărește rezerva de lucrători calificați din rândul cărora pot face recrutări alte societăți, îmbunătățește competitivitatea economiei comunitare și joacă un rol important în cadrul strategiei comunitare de ocupare a forței de muncă ... Având în vedere faptul că întreprinderile din cadrul Comunității investesc în general insuficient în formarea lucrătorilor lor, în special atunci când formarea respectivă are un caracter general și nu prezintă avantaje imediate și concrete pentru întreprinderea în cauză, ajutorul de stat poate contribui la remedierea acestei disfuncționalități a pieței. Prin urmare, aceste ajutoare ar trebui exceptate, în anumite condiții, de la obligația notificării prealabile.».

14

(15)  A se vedea considerentele 2 și 3 din Orientările privind ajutorul regional pentru perioada 2007-2013:

15

| «2. | Pentru că are în vedere depășirea handicapurilor regiunilor defavorizate, ajutoarele de stat regionale promovează coeziunea economică, socială și teritorială a statelor membre și a Uniunii Europene în ansamblul său. Această caracteristică geografică deosebește ajutoarele regionale de alte forme de ajutoare orizontale, cum ar fi ajutoarele pentru cercetare, dezvoltare și inovare, ocuparea forței de muncă, formare sau protecție a mediului, care urmăresc alte obiective de interes comun în conformitate cu articolul 87 alineatul (3) din tratat, chiar dacă uneori nivelurile acestora sunt mai mari în zonele defavorizate datorită dificultăților specifice cu care se confruntă. |
| --- | --- |

«2.

| 3. | Ajutoarele de stat regionale pentru investiții sunt destinate susținerii dezvoltării celor mai defavorizate regiuni prin sprijinirea investițiilor și a creării de noi locuri de muncă. Acestea favorizează extinderea și diversificarea activităților economice ale întreprinderilor situate în regiunile cele mai puțin favorizate, în special prin încurajarea întreprinderilor să înființeze noi sedii secundare în aceste regiuni.». |
| --- | --- |

3.

(16)  A se vedea decizia Comisiei DHL Leipzig-Halle.

16

(17)  Tribunalul de prima instanță, 13 septembrie 1995, TWD/Comisie, T-244/93 și T-486/93, REC., I-2265; Curtea de justiție, 15 mai 1997, TWD/Comisie, C-355/95, Rec. I-2549.

17

---

25.10.2008

| 25.10.2008 | CS | Úřední věstník Evropské unie | C 270/s3 |
| --- | --- | --- | --- |

CS

Úřední věstník Evropské unie

C 270/s3

---

POZNÁMKA PRO ČTENÁŘE

Orgány se rozhodly, že ve svých textech již nebudou uvádět odkazy na poslední změny a doplňky citovaných aktů.

Pokud není uvedeno jinak, akty, na které se odkazuje v textech zde zveřejněných, se rozumí akty v platném znění.

---