# Úradný vestník C 412/2019

| | ISSN 1977-1037 |
| --- | --- |
| Úradný vestník
  Európskej únie | C 412 |
| | |
| Slovenské vydanie | Informácie a oznámenia | Ročník 629. decembra 2019 |

ISSN 1977-1037

Úradný vestník

Európskej únie

C 412

Slovenské vydanie

Informácie a oznámenia

Ročník 629. decembra 2019

---

| Obsah | Strana |
| --- | --- |
| | I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská |
| | ODPORÚČANIA |
| | Európska centrálna banka |
| 2019/C 412/01 | Odporúčanie Európskeho Výboru pre Systémové Riziká z 26. septembra 2019 o výmene a zbere informácií o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, uskutočňovaných na makroprudenciálne účely (ESRB/2019/18) | 1 |

Obsah

Strana

I   Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Európska centrálna banka

2019/C 412/01

Odporúčanie Európskeho Výboru pre Systémové Riziká z 26. septembra 2019 o výmene a zbere informácií o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, uskutočňovaných na makroprudenciálne účely (ESRB/2019/18)

1

---

| | II   Oznámenia |
| --- | --- |
| | OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Európska komisia |
| 2019/C 412/02 | Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  ) | 11 |

II   Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

2019/C 412/02

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii (Vec M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo) (
  1
  )

1

11

---

| | IV   Informácie |
| --- | --- |
| | INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE |
| | Rada |
| 2019/C 412/03 | Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o vzdelávaní a odbornej príprave pracovníkov s mládežou | 12 |
| 2019/C 412/04 | Závery Rady o Eurojuste: Jednotka Únie pre justičnú spoluprácu v digitálnom veku | 16 |
| | Európska komisia |
| 2019/C 412/05 | Výmenný kurz eura — 6. decembra 2019 | 20 |

IV   Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

2019/C 412/03

Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o vzdelávaní a odbornej príprave pracovníkov s mládežou

12

2019/C 412/04

Závery Rady o Eurojuste: Jednotka Únie pre justičnú spoluprácu v digitálnom veku

16

Európska komisia

2019/C 412/05

Výmenný kurz eura — 6. decembra 2019

20

---

| | V   Oznamy |
| --- | --- |
| | KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE |
| | Európska komisia |
| 2019/C 412/06 | Predbežné oznámenie o koncentrácii Vec M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 21 |
| 2019/C 412/07 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9653 – Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation) Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 23 |
| 2019/C 412/08 | Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9586 – SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5) Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  ) | 24 |
| | INÉ AKTY |
| | Európska komisia |
| 2019/C 412/09 | Uverejnenie oznámenia o schválení štandardnej zmeny špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 17 ods. 2 a 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 | 25 |

V   Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

2019/C 412/06

Predbežné oznámenie o koncentrácii Vec M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

21

2019/C 412/07

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9653 – Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation) Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

23

2019/C 412/08

Predbežné oznámenie o koncentrácii (Vec M.9586 – SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5) Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu (
  1
  )

1

24

INÉ AKTY

Európska komisia

2019/C 412/09

Uverejnenie oznámenia o schválení štandardnej zmeny špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 17 ods. 2 a 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33

25

---

| | |
| --- | --- |
| | (1)   Text s významom pre EHP. |

---

(1)   Text s významom pre EHP.

1

| SK | |
| --- | --- |

SK

---

I Uznesenia, odporúčania a stanoviská

ODPORÚČANIA

Európska centrálna banka

| 9.12.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 412/1 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 412/1

---

ODPORÚČANIE EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ

z 26. septembra 2019

o výmene a zbere informácií o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, uskutočňovaných na makroprudenciálne účely

(ESRB/2019/18)

(2019/C 412/01)

GENERÁLNA RADA EURÓPSKEHO VÝBORU PRE SYSTÉMOVÉ RIZIKÁ,

so zreteľom na Zmluvu o fungovaní Európskej únie,

so zreteľom na nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1092/2010 z 24. novembra 2010 o makroprudenciálnom dohľade Európskej únie nad finančným systémom a o zriadení Európskeho výboru pre systémové riziká  (1), a najmä na jeho článok 3 ods. 2 písm. b), d) a f) a články 16 až 18,

so zreteľom na rozhodnutie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/1 z 20. januára 2011, ktorým sa prijíma rokovací poriadok Európskeho výboru pre systémové riziká  (2), a najmä na jeho článok 15 ods. 3 písm. e) a články 18 až 20,

keďže:

| (1) | Hlavným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispievať k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním jeho odolnosti a obmedzovaním nárastu systémových rizík. |
| --- | --- |

(1)

Hlavným cieľom makroprudenciálnej politiky je prispievať k ochrane stability finančného systému ako celku, okrem iného posilňovaním jeho odolnosti a obmedzovaním nárastu systémových rizík.

| (2) | V nariadení (EÚ) č. 1092/2010 sa uznáva, že monitorovanie a posudzovanie potenciálnych systémových rizík by malo vychádzať zo širokého súboru relevantných makroekonomických a mikrofinančných údajov a ukazovateľov a že Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) by mal mať prístup ku všetkým informáciám nevyhnutným na vykonávanie svojich úloh týkajúcich sa makroprudenciálneho dohľadu, pričom by sa mala zachovať dôvernosť týchto informácií podľa stanovených požiadaviek. |
| --- | --- |

(2)

V nariadení (EÚ) č. 1092/2010 sa uznáva, že monitorovanie a posudzovanie potenciálnych systémových rizík by malo vychádzať zo širokého súboru relevantných makroekonomických a mikrofinančných údajov a ukazovateľov a že Európsky výbor pre systémové riziká (ESRB) by mal mať prístup ku všetkým informáciám nevyhnutným na vykonávanie svojich úloh týkajúcich sa makroprudenciálneho dohľadu, pričom by sa mala zachovať dôvernosť týchto informácií podľa stanovených požiadaviek.

| (3) | Iné orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability – vrátane orgánov, ktoré poskytujú podporné analýzy pre rozhodnutia makroprudenciálnej politiky – by takisto mali mať prístup k príslušnému súboru údajov a ukazovateľov potrebnému na plnenie ich úloh. Informácie, o pobočkách na územiach dotknutých orgánov, ktoré majú tieto k dispozícii, sa v jednotlivých členských štátoch líšia, pokiaľ ide o rozsah a periodicitu. |
| --- | --- |

(3)

Iné orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability – vrátane orgánov, ktoré poskytujú podporné analýzy pre rozhodnutia makroprudenciálnej politiky – by takisto mali mať prístup k príslušnému súboru údajov a ukazovateľov potrebnému na plnenie ich úloh. Informácie, o pobočkách na územiach dotknutých orgánov, ktoré majú tieto k dispozícii, sa v jednotlivých členských štátoch líšia, pokiaľ ide o rozsah a periodicitu.

| (4) | V odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 (3) sa okrem iného odporúča, aby členské štáty zabezpečili, že makroprudenciálne orgány budú mať právomoc včas vyžadovať a získavať vnútroštátne údaje a informácie, ktoré sú relevantné pre výkon ich úloh, vrátane informácií od orgánov poverených makroprudenciálnym dohľadom, orgánov dohľadu nad trhom cenných papierov a informácií zo zdrojov mimo regulačnej sféry, ako aj informácie, ktoré sa týkajú konkrétnych inštitúcií, a to na odôvodnenú žiadosť a za podmienky, že boli prijaté primerané opatrenia na zabezpečenie ich dôvernosti. Uvedené odporúčanie však nemohlo predvídať rôzne inštitucionálne opatrenia, ktoré sa týkajú sa nastavenia a vykonávania makroprudenciálnej politiky a ktoré sa v členských štátoch prijali od roku 2011. Preto sa uvedené odporúčanie nezaoberá niektorými inštitucionálnymi opatreniami, ktoré môžu byť potrebné na zabezpečenie toho, aby mali makroprudenciálne orgány prístup k informáciám, ktoré sa považujú za nevyhnutné na vykonávanie ich úloh, ale ich nemajú k dispozícii. |
| --- | --- |

(4)

V odporúčaní Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 (3) sa okrem iného odporúča, aby členské štáty zabezpečili, že makroprudenciálne orgány budú mať právomoc včas vyžadovať a získavať vnútroštátne údaje a informácie, ktoré sú relevantné pre výkon ich úloh, vrátane informácií od orgánov poverených makroprudenciálnym dohľadom, orgánov dohľadu nad trhom cenných papierov a informácií zo zdrojov mimo regulačnej sféry, ako aj informácie, ktoré sa týkajú konkrétnych inštitúcií, a to na odôvodnenú žiadosť a za podmienky, že boli prijaté primerané opatrenia na zabezpečenie ich dôvernosti. Uvedené odporúčanie však nemohlo predvídať rôzne inštitucionálne opatrenia, ktoré sa týkajú sa nastavenia a vykonávania makroprudenciálnej politiky a ktoré sa v členských štátoch prijali od roku 2011. Preto sa uvedené odporúčanie nezaoberá niektorými inštitucionálnymi opatreniami, ktoré môžu byť potrebné na zabezpečenie toho, aby mali makroprudenciálne orgány prístup k informáciám, ktoré sa považujú za nevyhnutné na vykonávanie ich úloh, ale ich nemajú k dispozícii.

| (5) | Poskytovanie cezhraničných finančných služieb prostredníctvom pobočiek úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, predstavuje v súčasnosti dôležitú súčasť finančného systému vo viacerých členských štátoch. V týchto členských štátoch niektoré pobočky a) boli príslušnými orgánmi označené za dôležité v súlade s článkom 51 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (4), b) spĺňajú kritériá inak systémovo významných inštitúcií podľa článku 131 smernice 2013/36/EÚ, c) poskytujú zásadné funkcie na základe európskeho rámca pre ozdravenie a riešenie krízových situácií alebo d) majú významný trhový podiel na činnostiach, ktoré sú významné z hľadiska finančnej stability (ďalej spolu len „pobočky, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability“). V právnych predpisoch Únie sa nenachádza harmonizované vymedzenie pojmu pobočky, ktorá zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability. Predpokladá sa, že cezhraničné finančné služby sa prostredníctvom takýchto pobočiek budú v budúcnosti poskytovať v ešte väčšom rozsahu, keďže finančná integrácia v rámci Európskej únie sa prehlbuje. Orgán poverený prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, musí byť schopný získať určité základné informácie o všetkých pobočkách pôsobiacich v jeho jurisdikcii, ktorých materské úverové inštitúcie majú svoje ústredie v inom členskom štáte alebo v tretej krajine. Takýto orgán potrebuje tieto informácie na to, aby mohol minimálne posúdiť, či dotknuté pobočky zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability v krajine, v ktorej pôsobia. Ak sa takýto orgán domnieva, že je tomu tak, musí mať tiež možnosť získať podrobnejšie informácie o činnostiach dotknutých pobočiek. |
| --- | --- |

(5)

Poskytovanie cezhraničných finančných služieb prostredníctvom pobočiek úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, predstavuje v súčasnosti dôležitú súčasť finančného systému vo viacerých členských štátoch. V týchto členských štátoch niektoré pobočky a) boli príslušnými orgánmi označené za dôležité v súlade s článkom 51 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ (4), b) spĺňajú kritériá inak systémovo významných inštitúcií podľa článku 131 smernice 2013/36/EÚ, c) poskytujú zásadné funkcie na základe európskeho rámca pre ozdravenie a riešenie krízových situácií alebo d) majú významný trhový podiel na činnostiach, ktoré sú významné z hľadiska finančnej stability (ďalej spolu len „pobočky, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability“). V právnych predpisoch Únie sa nenachádza harmonizované vymedzenie pojmu pobočky, ktorá zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability. Predpokladá sa, že cezhraničné finančné služby sa prostredníctvom takýchto pobočiek budú v budúcnosti poskytovať v ešte väčšom rozsahu, keďže finančná integrácia v rámci Európskej únie sa prehlbuje. Orgán poverený prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, musí byť schopný získať určité základné informácie o všetkých pobočkách pôsobiacich v jeho jurisdikcii, ktorých materské úverové inštitúcie majú svoje ústredie v inom členskom štáte alebo v tretej krajine. Takýto orgán potrebuje tieto informácie na to, aby mohol minimálne posúdiť, či dotknuté pobočky zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability v krajine, v ktorej pôsobia. Ak sa takýto orgán domnieva, že je tomu tak, musí mať tiež možnosť získať podrobnejšie informácie o činnostiach dotknutých pobočiek.

| (6) | Pobočky úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, sa líšia podľa ich veľkosti a významu. Ak sa tieto pobočky považujú za pobočky, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability v krajine, v ktorej pôsobia, je potrebné zintenzívniť spoluprácu medzi dotknutými orgánmi hostiteľského a domovského členského štátu. V takýchto prípadoch je výmena vybraných informácií o materských inštitúciách a skupinách, ktorých súčasťou sú tieto pobočky, potrebná na posúdenie potenciálneho zosilňujúceho vplyvu, ktorý by takéto pobočky mohli mať počas období nadmerného rastu objemu úverov alebo počas krízy. Výmena takýchto vybraných informácií o materských inštitúciách a skupinách, ktoré sa týkajú vlastných zdrojov a finančnej páky (vrátane príslušných požiadaviek na kapitálové rezervy), financovania a rizika likvidity, obchodnej stratégie a určitých aspektov plánov ozdravenia, je takisto potrebná na zabezpečenie účinnosti makroprudenciálnej politiky v hostiteľských členských štátoch takýchto pobočiek. |
| --- | --- |

(6)

Pobočky úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, sa líšia podľa ich veľkosti a významu. Ak sa tieto pobočky považujú za pobočky, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability v krajine, v ktorej pôsobia, je potrebné zintenzívniť spoluprácu medzi dotknutými orgánmi hostiteľského a domovského členského štátu. V takýchto prípadoch je výmena vybraných informácií o materských inštitúciách a skupinách, ktorých súčasťou sú tieto pobočky, potrebná na posúdenie potenciálneho zosilňujúceho vplyvu, ktorý by takéto pobočky mohli mať počas období nadmerného rastu objemu úverov alebo počas krízy. Výmena takýchto vybraných informácií o materských inštitúciách a skupinách, ktoré sa týkajú vlastných zdrojov a finančnej páky (vrátane príslušných požiadaviek na kapitálové rezervy), financovania a rizika likvidity, obchodnej stratégie a určitých aspektov plánov ozdravenia, je takisto potrebná na zabezpečenie účinnosti makroprudenciálnej politiky v hostiteľských členských štátoch takýchto pobočiek.

| (7) | Z týchto dôvodov sa poskytovanie súboru informácií uvedených v odporúčaní C považuje za potrebné, aby boli orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, schopné vykonávať svoje mandáty. Takéto informácie by sa mali poskytnúť na odôvodnenú žiadosť uvedených orgánov, na základe opodstatnenej potreby a v medziach stanovených platnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Ak tieto orgány potrebujú získať dodatočné informácie na plnenie svojich úloh a na monitorovanie alebo posudzovanie systémových rizík alebo na účely vypracovania nových nástrojov politiky, mali by im byť tieto dodatočné informácie poskytnuté na odôvodnenú žiadosť. |
| --- | --- |

(7)

Z týchto dôvodov sa poskytovanie súboru informácií uvedených v odporúčaní C považuje za potrebné, aby boli orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, schopné vykonávať svoje mandáty. Takéto informácie by sa mali poskytnúť na odôvodnenú žiadosť uvedených orgánov, na základe opodstatnenej potreby a v medziach stanovených platnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Ak tieto orgány potrebujú získať dodatočné informácie na plnenie svojich úloh a na monitorovanie alebo posudzovanie systémových rizík alebo na účely vypracovania nových nástrojov politiky, mali by im byť tieto dodatočné informácie poskytnuté na odôvodnenú žiadosť.

| (8) | Ani smernica 2013/36/EÚ, a najmä jej článok 56, ani nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (5) nebránia ani nevytvárajú prekážky výmene informácií medzi príslušnými orgánmi a orgánmi alebo subjektmi zodpovednými za zachovanie stability finančného systému v členských štátoch pri výkone ich funkcií v oblasti dohľadu. Hoci právne predpisy Únie poskytujú rámec pre výmenu informácií medzi dotknutými orgánmi uskutočňovanú na mikroprudenciálne účely, neexistuje žiadny rámec pre výmenu informácií uskutočňovanú na makroprudenciálne účely. |
| --- | --- |

(8)

Ani smernica 2013/36/EÚ, a najmä jej článok 56, ani nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (5) nebránia ani nevytvárajú prekážky výmene informácií medzi príslušnými orgánmi a orgánmi alebo subjektmi zodpovednými za zachovanie stability finančného systému v členských štátoch pri výkone ich funkcií v oblasti dohľadu. Hoci právne predpisy Únie poskytujú rámec pre výmenu informácií medzi dotknutými orgánmi uskutočňovanú na mikroprudenciálne účely, neexistuje žiadny rámec pre výmenu informácií uskutočňovanú na makroprudenciálne účely.

| (9) | Centrálne banky uskutočňujú zber informácií o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine. Národné centrálne banky v rámci Európskeho systému centrálnych bánk sa vyzývajú, aby takéto informácie poskytovali na odôvodnenú žiadosť dotknutých orgánov a na základe opodstatnenej potreby, keďže sa to považuje za účinný spôsob, ako uľahčiť vykonávanie ich úloh. |
| --- | --- |

(9)

Centrálne banky uskutočňujú zber informácií o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine. Národné centrálne banky v rámci Európskeho systému centrálnych bánk sa vyzývajú, aby takéto informácie poskytovali na odôvodnenú žiadosť dotknutých orgánov a na základe opodstatnenej potreby, keďže sa to považuje za účinný spôsob, ako uľahčiť vykonávanie ich úloh.

| (10) | Správne navrhnuté opatrenia upravujúce výmenu informácií o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, by mohli orgánom povereným prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, pomáhať pri plnení ich úloh. Používaním memoránd o porozumení by sa zaviedla štandardizácia a predvídateľnosť a prispelo by sa k spoločnému chápaniu toho, čo predstavuje relevantné informácie na účely vykonávania úloh uvedených orgánov; memorandá o porozumení sa tiež považujú za účinné a efektívne prostriedky na dosiahnutie cieľa, ktorým je vytvorenie kultúry výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi uskutočňovanej na makroprudenciálne účely. V tejto súvislosti by ako východiskový bod pre rámec úzkej spolupráce medzi dotknutými orgánmi mohli poslúžiť seversko-pobaltské makroprudenciálne fórum (6) a najnovšie memorandum o porozumení o spolupráci a koordinácii v oblasti cezhraničnej finančnej stability v seversko-pobaltskom regióne (7). |
| --- | --- |

(10)

Správne navrhnuté opatrenia upravujúce výmenu informácií o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, by mohli orgánom povereným prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, pomáhať pri plnení ich úloh. Používaním memoránd o porozumení by sa zaviedla štandardizácia a predvídateľnosť a prispelo by sa k spoločnému chápaniu toho, čo predstavuje relevantné informácie na účely vykonávania úloh uvedených orgánov; memorandá o porozumení sa tiež považujú za účinné a efektívne prostriedky na dosiahnutie cieľa, ktorým je vytvorenie kultúry výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi uskutočňovanej na makroprudenciálne účely. V tejto súvislosti by ako východiskový bod pre rámec úzkej spolupráce medzi dotknutými orgánmi mohli poslúžiť seversko-pobaltské makroprudenciálne fórum (6) a najnovšie memorandum o porozumení o spolupráci a koordinácii v oblasti cezhraničnej finančnej stability v seversko-pobaltskom regióne (7).

| (11) | Podľa zásady subsidiarity by mal výber dotknutého orgánu pre zber informácií na účely finančnej stability alebo na makroprudenciálne účely uskutočniť príslušný členský štát. |
| --- | --- |

(11)

Podľa zásady subsidiarity by mal výber dotknutého orgánu pre zber informácií na účely finančnej stability alebo na makroprudenciálne účely uskutočniť príslušný členský štát.

| (12) | Podľa článku 40 smernice 2013/36/EÚ môžu príslušné orgány hostiteľských členských štátov požadovať, aby im všetky úverové inštitúcie, ktoré majú pobočky na ich územiach, pravidelne podávali správy o svojej činnosti v týchto hostiteľských členských štátoch. Tieto správy sa môžu vyžadovať i) na informačné a štatistické účely, ii) na identifikáciu pobočiek ako dôležitých alebo iii) na účely dohľadu, ktorého výkon bol zverený príslušnému orgánu hostiteľského členského štátu podľa smernice 2013/36/EÚ. Nie je zrejmé, či sa informácie zbierané podľa uvedeného článku môžu použiť aj na makroprudenciálne účely, keďže v príslušnom ustanovení sa nerozlišuje medzi mikroprudenciálnym a makroprudenciálnym dohľadom. Európska komisia by preto mala v rámci preskúmania podľa článku 513 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 zvážiť, či by sa nemali revidovať právne predpisy Únie, a to konkrétne presnejšie upraviť, že informácie od pobočiek sa môžu zbierať aj na makroprudenciálne účely. |
| --- | --- |

(12)

Podľa článku 40 smernice 2013/36/EÚ môžu príslušné orgány hostiteľských členských štátov požadovať, aby im všetky úverové inštitúcie, ktoré majú pobočky na ich územiach, pravidelne podávali správy o svojej činnosti v týchto hostiteľských členských štátoch. Tieto správy sa môžu vyžadovať i) na informačné a štatistické účely, ii) na identifikáciu pobočiek ako dôležitých alebo iii) na účely dohľadu, ktorého výkon bol zverený príslušnému orgánu hostiteľského členského štátu podľa smernice 2013/36/EÚ. Nie je zrejmé, či sa informácie zbierané podľa uvedeného článku môžu použiť aj na makroprudenciálne účely, keďže v príslušnom ustanovení sa nerozlišuje medzi mikroprudenciálnym a makroprudenciálnym dohľadom. Európska komisia by preto mala v rámci preskúmania podľa článku 513 nariadenia (EÚ) č. 575/2013 zvážiť, či by sa nemali revidovať právne predpisy Únie, a to konkrétne presnejšie upraviť, že informácie od pobočiek sa môžu zbierať aj na makroprudenciálne účely.

| (13) | Pobočky úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine, podliehajú len vnútroštátnym právnym predpisom a vnútroštátne právne predpisy v tejto oblasti nie sú harmonizované právnymi predpismi Únie. V nadväznosti na nedávne zmeny uskutočnené prostredníctvom smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 (8) sa v článku 47 smernice 2013/36/EÚ uvádza, že príslušné vnútroštátne orgány zbierajú od pobočiek úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine, minimálny súbor informácií doplnený o všetky ďalšie informácie, ktoré príslušný orgán považuje za potrebné na umožnenie komplexného monitorovania činností pobočky. Takéto informácie by sa mali poskytovať orgánom povereným prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, ak je to možné a vhodné. V rámci uvedeného preskúmania podľa článku 513 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, t. j. či by sa mali revidovať právne predpisy Únie, a to konkrétne presnejšie upraviť, že informácie od pobočiek sa môžu zbierať aj na makroprudenciálne účely, by Komisia mala zvážiť aj možnosť zberu údajov na takéto účely od pobočiek úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine. |
| --- | --- |

(13)

Pobočky úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine, podliehajú len vnútroštátnym právnym predpisom a vnútroštátne právne predpisy v tejto oblasti nie sú harmonizované právnymi predpismi Únie. V nadväznosti na nedávne zmeny uskutočnené prostredníctvom smernice Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 (8) sa v článku 47 smernice 2013/36/EÚ uvádza, že príslušné vnútroštátne orgány zbierajú od pobočiek úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine, minimálny súbor informácií doplnený o všetky ďalšie informácie, ktoré príslušný orgán považuje za potrebné na umožnenie komplexného monitorovania činností pobočky. Takéto informácie by sa mali poskytovať orgánom povereným prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, ak je to možné a vhodné. V rámci uvedeného preskúmania podľa článku 513 nariadenia (EÚ) č. 575/2013, t. j. či by sa mali revidovať právne predpisy Únie, a to konkrétne presnejšie upraviť, že informácie od pobočiek sa môžu zbierať aj na makroprudenciálne účely, by Komisia mala zvážiť aj možnosť zberu údajov na takéto účely od pobočiek úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v tretej krajine.

| (14) | Podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013 (9) (ďalej len „nariadenie o jednotnom mechanizme dohľadu“) je ECB príslušným orgánom vo vzťahu k významným úverovým inštitúciám v rámci jednotného mechanizmu dohľadu. ECB je preto zodpovedná za dohľad nad významnými úverovými inštitúciami a úzko spolupracuje s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi pri vykonávaní svojich úloh prostredníctvom spoločných dohliadacích tímov, ktoré sú zložené zo zamestnancov ECB a dotknutých príslušných vnútroštátnych orgánov. To umožňuje hladkú a rýchlu výmenu informácií týkajúcich sa úverových inštitúcií, nad ktorými sa vykonáva dohľad. Orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, môžu žiadať a získavať od ECB ako orgánu dohľadu informácie o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte. |
| --- | --- |

(14)

Podľa nariadenia Rady (EÚ) č. 1024/2013 (9) (ďalej len „nariadenie o jednotnom mechanizme dohľadu“) je ECB príslušným orgánom vo vzťahu k významným úverovým inštitúciám v rámci jednotného mechanizmu dohľadu. ECB je preto zodpovedná za dohľad nad významnými úverovými inštitúciami a úzko spolupracuje s príslušnými vnútroštátnymi orgánmi pri vykonávaní svojich úloh prostredníctvom spoločných dohliadacích tímov, ktoré sú zložené zo zamestnancov ECB a dotknutých príslušných vnútroštátnych orgánov. To umožňuje hladkú a rýchlu výmenu informácií týkajúcich sa úverových inštitúcií, nad ktorými sa vykonáva dohľad. Orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, môžu žiadať a získavať od ECB ako orgánu dohľadu informácie o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte.

| (15) | Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia o jednotnom mechanizme dohľadu je ECB zodpovedná za posudzovanie makroprudenciálnych opatrení prijatých vnútroštátnymi orgánmi a v prípade potreby za uplatňovanie vyšších požiadaviek na kapitálové rezervy a prísnejších opatrení. Informácie o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, patria v tejto súvislosti do kategórií informácií, ktoré môžu byť pre ECB potrebné na plnenie týchto úloh. |
| --- | --- |

(15)

Podľa článku 5 ods. 2 nariadenia o jednotnom mechanizme dohľadu je ECB zodpovedná za posudzovanie makroprudenciálnych opatrení prijatých vnútroštátnymi orgánmi a v prípade potreby za uplatňovanie vyšších požiadaviek na kapitálové rezervy a prísnejších opatrení. Informácie o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, patria v tejto súvislosti do kategórií informácií, ktoré môžu byť pre ECB potrebné na plnenie týchto úloh.

| (16) | Príslušné orgány členských štátov, ktoré sa nezúčastňujú na jednotnom mechanizme dohľadu, môžu spolupracovať a vymieňať si informácie o úverových inštitúciách, nad ktorými sa vykonáva dohľad, v kolégiách orgánov dohľadu zriadených podľa článkov 51 a 116 smernice 2013/36/EÚ, ktoré predstavujú nástroj pre koordináciu úloh dohľadu súvisiacich s cezhraničnými činnosťami vykonávanými úverovou inštitúciou. |
| --- | --- |

(16)

Príslušné orgány členských štátov, ktoré sa nezúčastňujú na jednotnom mechanizme dohľadu, môžu spolupracovať a vymieňať si informácie o úverových inštitúciách, nad ktorými sa vykonáva dohľad, v kolégiách orgánov dohľadu zriadených podľa článkov 51 a 116 smernice 2013/36/EÚ, ktoré predstavujú nástroj pre koordináciu úloh dohľadu súvisiacich s cezhraničnými činnosťami vykonávanými úverovou inštitúciou.

| (17) | Tento cezhraničný mechanizmus na výmenu informácií sa zameriava na ciele mikroprudenciálneho dohľadu. V článkoch 51 a 116 smernice 2013/36/EÚ a v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 2016/98 (10), v ktorom sa stanovujú všeobecné podmienky fungovania kolégií orgánov dohľadu, sa preto výslovne nepredpokladá, že sa na príslušných kolégiách dohľadu budú zúčastňovať orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability. Dotknutý príslušný orgán domovského členského štátu však v zásade môže prizvať iné subjekty, aby sa zúčastňovali na zasadnutiach kolégií orgánov dohľadu za predpokladu, že s tým všetci členovia kolégia súhlasia. Niektoré informácie týkajúce sa úverovej inštitúcie, ku ktorej pobočka patrí, a ktoré sa poskytujú v rámci kolégií orgánov dohľadu, môžu byť relevantné na makroprudenciálne účely. V tejto súvislosti sa príslušným orgánom odporúča, aby vyzvali dotknuté orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, aby sa zapojili do posudzovania konkrétnych tém, ktoré sa týkajú makroprudenciálneho dohľadu a o ktorých sa rokuje v kolégiách orgánov dohľadu. Výslovné zahrnutie takýchto dotknutých orgánov do kolégií orgánov dohľadu ako potenciálnych pozorovateľov podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2016/98 by mohlo poskytnúť väčšiu istotu, pokiaľ ide o túto úlohu. Pozývanie zástupcov makroprudenciálnych orgánov, aby sa zúčastnili na zasadnutiach kolégií orgánov dohľadu s cieľom informovať ostatných účastníkov o makroprudenciálnych rizikách alebo o vývoji v oblasti regulácie v makroprudenciálnych oblastiach, môže byť tiež prínosom pre diskusie v rámci kolégií orgánov dohľadu. |
| --- | --- |

(17)

Tento cezhraničný mechanizmus na výmenu informácií sa zameriava na ciele mikroprudenciálneho dohľadu. V článkoch 51 a 116 smernice 2013/36/EÚ a v delegovanom nariadení Komisie (EÚ) č. 2016/98 (10), v ktorom sa stanovujú všeobecné podmienky fungovania kolégií orgánov dohľadu, sa preto výslovne nepredpokladá, že sa na príslušných kolégiách dohľadu budú zúčastňovať orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability. Dotknutý príslušný orgán domovského členského štátu však v zásade môže prizvať iné subjekty, aby sa zúčastňovali na zasadnutiach kolégií orgánov dohľadu za predpokladu, že s tým všetci členovia kolégia súhlasia. Niektoré informácie týkajúce sa úverovej inštitúcie, ku ktorej pobočka patrí, a ktoré sa poskytujú v rámci kolégií orgánov dohľadu, môžu byť relevantné na makroprudenciálne účely. V tejto súvislosti sa príslušným orgánom odporúča, aby vyzvali dotknuté orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, aby sa zapojili do posudzovania konkrétnych tém, ktoré sa týkajú makroprudenciálneho dohľadu a o ktorých sa rokuje v kolégiách orgánov dohľadu. Výslovné zahrnutie takýchto dotknutých orgánov do kolégií orgánov dohľadu ako potenciálnych pozorovateľov podľa delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2016/98 by mohlo poskytnúť väčšiu istotu, pokiaľ ide o túto úlohu. Pozývanie zástupcov makroprudenciálnych orgánov, aby sa zúčastnili na zasadnutiach kolégií orgánov dohľadu s cieľom informovať ostatných účastníkov o makroprudenciálnych rizikách alebo o vývoji v oblasti regulácie v makroprudenciálnych oblastiach, môže byť tiež prínosom pre diskusie v rámci kolégií orgánov dohľadu.

| (18) | S cieľom zabezpečiť konzistentný, efektívny a účinný prístup k výmene informácií na účely tohto odporúčania by mal Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) v spolupráci s ESRB vypracovať usmernenia pre výmenu informácií a takúto výmenu monitorovať. S cieľom dosiahnuť určitý stupeň konvergencie informácií získaných od príslušných zainteresovaných subjektov by mal EBA v spolupráci so všetkými príslušnými zainteresovanými subjektmi vytvoriť spoločný rámec pre memorandá o porozumení. |
| --- | --- |

(18)

S cieľom zabezpečiť konzistentný, efektívny a účinný prístup k výmene informácií na účely tohto odporúčania by mal Európsky orgán pre bankovníctvo (EBA) v spolupráci s ESRB vypracovať usmernenia pre výmenu informácií a takúto výmenu monitorovať. S cieľom dosiahnuť určitý stupeň konvergencie informácií získaných od príslušných zainteresovaných subjektov by mal EBA v spolupráci so všetkými príslušnými zainteresovanými subjektmi vytvoriť spoločný rámec pre memorandá o porozumení.

| (19) | Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky. |
| --- | --- |

(19)

Týmto odporúčaním nie sú dotknuté právomoci centrálnych bánk v Únii v oblasti menovej politiky.

| (20) | Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, a po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať, |
| --- | --- |

(20)

Odporúčania ESRB sa uverejňujú po tom, ako boli adresáti informovaní o zámere uverejniť ich, a po tom, čo generálna rada oboznámila Radu Európskej únie so svojím zámerom uverejniť ich a umožnilo sa jej reagovať,

PRIJALA TOTO ODPORÚČANIE:

ODDIEL 1

ODPORÚČANIA

Odporúčanie A – Spolupráca a výmena informácií na základe opodstatnenej potreby

Odporúča sa, aby dotknuté orgány:

| 1. | uskutočňovali účinne a efektívne výmenu informácií o v hostiteľskom členskom štáte sa nachádzajúcich pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, ak sa tieto informácie považujú za potrebné na plnenie úloh dotknutých orgánov týkajúcich sa prijímania a/alebo aktivácie opatrení makroprudenciálnej politiky alebo iných úloh, ktoré sa týkajú finančnej stability. Výmena informácií by sa mala uskutočňovať po prijatí odôvodnenej žiadosti o informácie vo vzťahu k takýmto pobočkám – s prihliadnutím na usmernenia vydané EBA v súlade s odporúčaním C bodom 1 – predloženej dotknutým orgánom hostiteľského členského štátu, ktorý bol poverený prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability. Informácie, ktoré sa majú vymieňať, by mali byť primerané významu pobočiek pre finančnú stabilitu v hostiteľskom členskom štáte. |
| --- | --- |

1.

uskutočňovali účinne a efektívne výmenu informácií o v hostiteľskom členskom štáte sa nachádzajúcich pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, ak sa tieto informácie považujú za potrebné na plnenie úloh dotknutých orgánov týkajúcich sa prijímania a/alebo aktivácie opatrení makroprudenciálnej politiky alebo iných úloh, ktoré sa týkajú finančnej stability. Výmena informácií by sa mala uskutočňovať po prijatí odôvodnenej žiadosti o informácie vo vzťahu k takýmto pobočkám – s prihliadnutím na usmernenia vydané EBA v súlade s odporúčaním C bodom 1 – predloženej dotknutým orgánom hostiteľského členského štátu, ktorý bol poverený prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability. Informácie, ktoré sa majú vymieňať, by mali byť primerané významu pobočiek pre finančnú stabilitu v hostiteľskom členskom štáte.

| 2. | uzavreli medzi sebou – alebo s dotknutým orgánom tretej krajiny – memorandá o porozumení alebo iné formy dobrovoľných dohôd o spolupráci a výmene informácií o v hostiteľskom členskom štáte sa nachádzajúcich pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, ak to všetky zúčastnené strany považujú za potrebné a vhodné na uľahčenie výmeny informácií. |
| --- | --- |

2.

uzavreli medzi sebou – alebo s dotknutým orgánom tretej krajiny – memorandá o porozumení alebo iné formy dobrovoľných dohôd o spolupráci a výmene informácií o v hostiteľskom členskom štáte sa nachádzajúcich pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, ak to všetky zúčastnené strany považujú za potrebné a vhodné na uľahčenie výmeny informácií.

Odporúčanie B – Zmeny právneho rámca Únie

Odporúča sa, aby Európska komisia:

| 1. | posúdila, či v právnych predpisoch Únie existujú prekážky, ktoré orgánom povereným prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, bránia v tom, aby mali alebo získavali informácie o pobočkách potrebné na vykonávanie uvedených funkcií alebo plnenie uvedených úloh; |
| --- | --- |

1.

posúdila, či v právnych predpisoch Únie existujú prekážky, ktoré orgánom povereným prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, bránia v tom, aby mali alebo získavali informácie o pobočkách potrebné na vykonávanie uvedených funkcií alebo plnenie uvedených úloh;

| 2. | navrhla zmeny právnych predpisov Únie s cieľom odstrániť takéto prekážky, ak Európska komisia na základe svojho posúdenia dospeje k záveru, že takéto prekážky existujú. |
| --- | --- |

2.

navrhla zmeny právnych predpisov Únie s cieľom odstrániť takéto prekážky, ak Európska komisia na základe svojho posúdenia dospeje k záveru, že takéto prekážky existujú.

Odporúčanie C – Usmernenia týkajúce sa výmeny informácií a jej monitorovanie

Odporúča sa, aby Európsky orgán pre bankovníctvo:

| 1. | vydal v súlade s odporúčaním A usmernenia týkajúce sa výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte, pričom tieto usmernenia by mali obsahovať zoznam informácií, ktoré sa majú minimálne vymieňať, a to na základe opodstatnenej potreby a v medziach stanovených platnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Tento zoznam by mal obsahovať minimálne informácie z každej z týchto kategórií | na úrovni pobočky:






  a) | aktíva a expozície, s členením; |
| --- | --- | --- | --- |

1.

vydal v súlade s odporúčaním A usmernenia týkajúce sa výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte, pričom tieto usmernenia by mali obsahovať zoznam informácií, ktoré sa majú minimálne vymieňať, a to na základe opodstatnenej potreby a v medziach stanovených platnými právnymi predpismi Únie a vnútroštátnymi právnymi predpismi. Tento zoznam by mal obsahovať minimálne informácie z každej z týchto kategórií

na úrovni pobočky:

a)

aktíva a expozície, s členením;

| b) | členenie aktív, pokiaľ ide o opatrenia zamerané na dlžníka; |
| --- | --- |

b)

členenie aktív, pokiaľ ide o opatrenia zamerané na dlžníka;

| c) | záväzky, s členením; |
| --- | --- |

c)

záväzky, s členením;

| d) | expozície v rámci finančného sektora; |
| --- | --- |

d)

expozície v rámci finančného sektora;

| e) | informácie potrebné na identifikáciu inak systémovo významných inštitúcií (O-SII); |
| --- | --- |

e)

informácie potrebné na identifikáciu inak systémovo významných inštitúcií (O-SII);

| | na úrovni materskej skupiny/materskej inštitúcie:






  f) | vlastné zdroje a finančná páka; |
| --- | --- | --- |

na úrovni materskej skupiny/materskej inštitúcie:

f)

vlastné zdroje a finančná páka;

| g) | financovanie a likvidita; |
| --- | --- |

g)

financovanie a likvidita;

| h) | príslušné informácie o pobočkách, napríklad obchodnú stratégiu a určité prvky plánov ozdravenia úverových inštitúcií a relevantné posúdenia v rámci dohľadu; |
| --- | --- |

h)

príslušné informácie o pobočkách, napríklad obchodnú stratégiu a určité prvky plánov ozdravenia úverových inštitúcií a relevantné posúdenia v rámci dohľadu;

| 2. | v spolupráci s ESRB pravidelne monitoroval účinnosť a efektívnosť výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine. |
| --- | --- |

2.

v spolupráci s ESRB pravidelne monitoroval účinnosť a efektívnosť výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi o pobočkách úverových inštitúcií, ktorých ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine.

ODDIEL 2

IMPLEMENTÁCIA

1.   Vymedzenie pojmov

1.Na účely tohto odporúčania sa uplatňuje toto vymedzenie pojmov:

| a) | „pobočka“ je miesto podnikania, ktoré tvorí právne závislú časť úverovej inštitúcie a ktoré priamo vykonáva všetky alebo niektoré transakcie, ktoré sú charakteristické pre podnikanie úverových inštitúcií; |
| --- | --- |

a)

„pobočka“ je miesto podnikania, ktoré tvorí právne závislú časť úverovej inštitúcie a ktoré priamo vykonáva všetky alebo niektoré transakcie, ktoré sú charakteristické pre podnikanie úverových inštitúcií;

| b) | „úverová inštitúcia“ je úverová inštitúcia, ako je vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

b)

„úverová inštitúcia“ je úverová inštitúcia, ako je vymedzená v článku 4 ods. 1 bode 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| c) | „pobočka, ktorá zohráva významnú úlohu z hľadiska finančnej stability“ je v hostiteľskom členskom štáte sa nachádzajúca pobočka úverovej inštitúcie, ktorej ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, a táto pobočka zároveň spĺňa niektoré z týchto kritérií:






  i) | príslušný orgán hostiteľského členského štátu stanovil, že pobočka je označená ako dôležitá v súlade s článkom 51 smernice 2013/36/EÚ; |
| --- | --- | --- |

c)

„pobočka, ktorá zohráva významnú úlohu z hľadiska finančnej stability“ je v hostiteľskom členskom štáte sa nachádzajúca pobočka úverovej inštitúcie, ktorej ústredie sa nachádza v inom členskom štáte alebo v tretej krajine, a táto pobočka zároveň spĺňa niektoré z týchto kritérií:

i)

príslušný orgán hostiteľského členského štátu stanovil, že pobočka je označená ako dôležitá v súlade s článkom 51 smernice 2013/36/EÚ;

| ii) | príslušný alebo určený orgán hostiteľského členského štátu v súlade s usmerneniami Európskeho výboru pre bankovníctvo EBA/GL/2014/10 (11) stanovil, že pobočka spĺňa kritériá na určenie inak systémovo významných inštitúcií (O-SII) v zmysle článku 131 ods. 3 smernice 2013/36/EÚ; |
| --- | --- |

ii)

príslušný alebo určený orgán hostiteľského členského štátu v súlade s usmerneniami Európskeho výboru pre bankovníctvo EBA/GL/2014/10 (11) stanovil, že pobočka spĺňa kritériá na určenie inak systémovo významných inštitúcií (O-SII) v zmysle článku 131 ods. 3 smernice 2013/36/EÚ;

| iii) | orgán pre riešenie krízových situácií hostiteľského členského štátu určil, že pobočka vykonáva v hostiteľskom členskom štáte zásadné funkcie v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 35 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (12); |
| --- | --- |

iii)

orgán pre riešenie krízových situácií hostiteľského členského štátu určil, že pobočka vykonáva v hostiteľskom členskom štáte zásadné funkcie v zmysle článku 2 ods. 1 bodu 35 smernice Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ (12);

| iv) | pobočka má podiel na trhu, ktorý presahuje 2 % v jednej alebo viacerých kategóriách expozícií, ktoré sú uvedené v článku 133 ods. 5 písm. a) a b) smernice 2013/36/EÚ (13). |
| --- | --- |

iv)

pobočka má podiel na trhu, ktorý presahuje 2 % v jednej alebo viacerých kategóriách expozícií, ktoré sú uvedené v článku 133 ods. 5 písm. a) a b) smernice 2013/36/EÚ (13).

| d) | „hostiteľský členský štát“ je hostiteľský členský štát, ako je vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 44 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

d)

„hostiteľský členský štát“ je hostiteľský členský štát, ako je vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 44 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| e) | „domovský členský štát“ je domovský členský štát, ako je vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 43 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- |

e)

„domovský členský štát“ je domovský členský štát, ako je vymedzený v článku 4 ods. 1 bode 43 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| f) | „príslušný orgán“ je orgán verejnej moci alebo subjekt uznaný vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorý je podľa vnútroštátneho práva oprávnený vykonávať dohľad nad úverovými inštitúciami ako súčasť systému dohľadu fungujúceho v dotknutom členskom štáte, ako aj ECB v zmysle článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013; |
| --- | --- |

f)

„príslušný orgán“ je orgán verejnej moci alebo subjekt uznaný vnútroštátnymi právnymi predpismi, ktorý je podľa vnútroštátneho práva oprávnený vykonávať dohľad nad úverovými inštitúciami ako súčasť systému dohľadu fungujúceho v dotknutom členskom štáte, ako aj ECB v zmysle článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013;

| g) | „memorandum o porozumení“ je dobrovoľná dohoda, v ktorej sa stanovuje, ako majú v úmysle dotknuté orgány navzájom spolupracovať, a v ktorej sú uvedené údaje a informácie, ktoré sa majú vymieňať, v súlade s príslušnými zákonmi a inými právnymi predpismi. |
| --- | --- |

g)

„memorandum o porozumení“ je dobrovoľná dohoda, v ktorej sa stanovuje, ako majú v úmysle dotknuté orgány navzájom spolupracovať, a v ktorej sú uvedené údaje a informácie, ktoré sa majú vymieňať, v súlade s príslušnými zákonmi a inými právnymi predpismi.

| h) | ‚dotknutý orgán‘ je:






  1. | orgán poverený prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, ako sú napríklad súvisiace podporné analýzy, vrátane:






  i. | určeného orgánu podľa hlavy VII kapitoly 4 smernice 2013/36/EÚ alebo podľa článku 458 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013; |
| --- | --- | --- | --- |

h)

‚dotknutý orgán‘ je:

1.

orgán poverený prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, ako sú napríklad súvisiace podporné analýzy, vrátane:

i.

určeného orgánu podľa hlavy VII kapitoly 4 smernice 2013/36/EÚ alebo podľa článku 458 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 575/2013;

| ii. | ECB v zmysle článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013; |
| --- | --- |

ii.

ECB v zmysle článku 9 ods. 1 nariadenia (EÚ) č. 1024/2013;

| iii. | makroprudenciálneho orgánu s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3; |
| --- | --- |

iii.

makroprudenciálneho orgánu s cieľmi, opatreniami, právomocami, požiadavkami na zodpovednosť a inými charakteristickými znakmi stanovenými v odporúčaní ESRB/2011/3;

| 2. | príslušný orgán. |
| --- | --- |

2.

príslušný orgán.

2.   Kritériá implementácie

| 1. | Na implementáciu tohto odporúčania sa uplatňujú nasledujúce kritériá:






  a) | mala by sa venovať náležitá pozornosť zásade opodstatnenej potreby a zásade proporcionality, pri súčasnom zohľadnení cieľa a obsahu každého odporúčania; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

mala by sa venovať náležitá pozornosť zásade opodstatnenej potreby a zásade proporcionality, pri súčasnom zohľadnení cieľa a obsahu každého odporúčania;

| b) | mali by byť splnené osobitné kritériá súladu stanovené v prílohe v súvislosti s každým odporúčaním. |
| --- | --- |

b)

mali by byť splnené osobitné kritériá súladu stanovené v prílohe v súvislosti s každým odporúčaním.

| 2. | Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby ESRB a Rade predložili správu o krokoch, ktoré podnikli v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť. Tieto správy by mali prinajmenšom obsahovať:






  a) | informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci; |
| --- | --- | --- |

2.

a)

informácie o podstate podniknutých krokov a ich časovom rámci;

| b) | hodnotenie účinnosti podniknutých krokov so zreteľom na ciele tohto odporúčania; |
| --- | --- |

b)

hodnotenie účinnosti podniknutých krokov so zreteľom na ciele tohto odporúčania;

| c) | podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania. |
| --- | --- |

c)

podrobné odôvodnenie každej nečinnosti alebo odklonu od tohto odporúčania, vrátane každého omeškania.

3.   Lehoty na uskutočnenie nadväzujúcich krokov

Adresáti tohto odporúčania sa vyzývajú, aby v súlade s nasledujúcimi odsekmi predkladali správy ESRB a Rade o krokoch prijatých v nadväznosti na toto odporúčanie, alebo aby primerane odôvodnili svoju nečinnosť v súlade s týmto časovým rámcom:

1.   Odporúčanie A

| a) | Dotknuté orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2020 predložili ESRB a Rade priebežnú správu o implementácii odporúčania A; |
| --- | --- |

a)

Dotknuté orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2020 predložili ESRB a Rade priebežnú správu o implementácii odporúčania A;

| b) | Dotknuté orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2024 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania A; pri vypracovaní záverečnej správy zohľadnia prípadné zmeny vnútroštátnych právnych predpisov a právnych predpisov EÚ a usmernení EBA. |
| --- | --- |

b)

Dotknuté orgány sa vyzývajú, aby do 31. decembra 2024 predložili ESRB a Rade záverečnú správu o implementácii odporúčania A; pri vypracovaní záverečnej správy zohľadnia prípadné zmeny vnútroštátnych právnych predpisov a právnych predpisov EÚ a usmernení EBA.

2.   Odporúčanie B

Komisia sa vyzýva, aby do 31. decembra 2022 predložila ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania B.

3.   Odporúčanie C

EBA sa vyzýva, aby do 31. decembra 2023 predložila ESRB a Rade správu o implementácii odporúčania C.

4.   Monitorovanie a hodnotenie

| 1. | Sekretariát ESRB bude:






  a) | pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ a poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré treba uskutočniť v nadväznosti na odporúčania; |
| --- | --- | --- |

1.

a)

pomáhať adresátom tohto odporúčania tým, že zabezpečí koordináciu predkladania správ a poskytne príslušné formuláre a v prípade potreby uvedie podrobnosti o postupe a časovom rámci pre kroky, ktoré treba uskutočniť v nadväznosti na odporúčania;

| b) | overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a prostredníctvom riadiaceho výboru podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch. |
| --- | --- |

b)

overovať, či adresáti podnikli kroky v nadväznosti na odporúčania, poskytovať pomoc na ich žiadosť, a prostredníctvom riadiaceho výboru podávať generálnej rade správy o podniknutých krokoch.

| 2. | Generálna rada hodnotí podniknuté kroky a odôvodnenia oznámené adresátmi tohto odporúčania a v relevantných prípadoch môže rozhodnúť o tom, že toto odporúčanie nebolo zohľadnené a jeho adresát neodôvodnil dostatočne svoju nečinnosť. |
| --- | --- |

2.

Vo Frankfurte nad Mohanom 26. septembra 2019

Vedúci sekretariátu ESRB v mene generálnej rady ESRB

Francesco MAZZAFERRO

---

(1)  Ú. v. EÚ L 331, 15.12.2010, s. 1.

1

(2)  Ú. v. EÚ C 58, 24.2.2011, s. 4.

2

(3)  Odporúčanie Európskeho výboru pre systémové riziká ESRB/2011/3 z 22. decembra 2011 o makroprudenciálnom mandáte vnútroštátnych orgánov (Ú. v. EÚ C 41, 14.2.2012, s. 1).

3

(4)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ z 26. júna 2013 o prístupe k činnosti úverových inštitúcií a prudenciálnom dohľade nad úverovými inštitúciami a investičnými spoločnosťami, o zmene smernice 2002/87/ES a o zrušení smerníc 2006/48/ES a 2006/49/ES (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 338).

4

(5)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 z 26. júna 2013 o prudenciálnych požiadavkách na úverové inštitúcie a investičné spoločnosti a o zmene nariadenia (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 176, 27.6.2013, s. 1).

5

(6)  Seversko-pobaltské makroprudenciálne fórum je orgán regionálnej spolupráce, ktorý združuje guvernérov centrálnych bánk a vedúcich predstaviteľov orgánov dohľadu. Seversko-pobaltské makroprudenciálne fórum pravidelne rokuje o rizikách pre finančnú stabilitu v severskej a pobaltskej oblasti a v konkrétnych krajinách, ako aj o makroprudenciálnych opatreniach a ich reciprocite ako prostriedkov na riešenie uvedených rizík a posilnenie regionálnej koordinácie.

6

(7)  Memorandum o porozumení o spolupráci a koordinácii v oblasti cezhraničnej finančnej stability medzi príslušnými ministerstvami, centrálnymi bankami, orgánmi pre finančný dohľad a orgánmi pre riešenie krízových situácií Dánska, Estónska, Fínska, Islandu, Lotyšska, Litvy, Nórska a Švédska z 31. januára 2018.

7

(8)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2019/878 z 20. mája 2019, ktorou sa mení smernica 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o oslobodené subjekty, finančné holdingové spoločnosti, zmiešané finančné holdingové spoločnosti, odmeňovanie, opatrenia a právomoci v oblasti dohľadu a opatrenia na zachovanie kapitálu (Ú. v. EÚ L 150, 7.6.2019, s. 253).

8

(9)  Nariadenie Rady (EÚ) č. 1024/2013 z 15. októbra 2013, ktorým sa Európska centrálna banka poveruje osobitnými úlohami, pokiaľ ide o politiky týkajúce sa prudenciálneho dohľadu nad úverovými inštitúciami (Ú. v. EÚ L 287, 29.10.2013, s. 63).

9

(10)  Delegované nariadenie Komisie (EÚ) 2016/98 zo 16. októbra 2015, ktorým sa dopĺňa smernica Európskeho parlamentu a Rady 2013/36/EÚ, pokiaľ ide o regulačné technické predpisy na presné stanovenie všeobecných podmienok fungovania kolégií orgánov dohľadu (Ú. v. EÚ L 21, 28.1.2016, s. 2).

10

(11)  Usmernenia Európskeho orgánu pre bankovníctvo zo 16. decembra 2014 týkajúce sa kritérií na určenie podmienok uplatňovania článku 131 ods. 3 smernice 2013/36/EÚ (CRD) v súvislosti s posúdením inak systémovo významných inštitúcií (O – SII) (EBA/GL/2014/10).

11

(12)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

12

(13)  zmenenej smernicou (EÚ) 2019/878.

13

---

Príloha

Kritéria súladu s odporúčaniami

Odporúčanie A – Spolupráca a výmena informácií na základe opodstatnenej potreby

V prípade odporúčania A platia nasledujúce kritériá súladu.

Odporúčanie A bod 1 – Účinnosť, efektívnosť a proporcionalita výmeny informácií

| 1. | Po prijatí odôvodnenej žiadosti orgánu povereného prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, by mali dotknuté orgány uskutočňovať zber a výmenu minimálne týchto kategórií informácií: informácie stanovené v odporúčaní C bode 1 písmenách a) až e) vo vzťahu k všetkým pobočkám a okrem toho informácie stanovené v odporúčaní C bode 1 písmenách f) až h) vo vzťahu k pobočkám, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dotknuté orgány by mali podávať správy ESRB a EBA o všetkých problémoch, ktoré sa vyskytli počas výmeny informácií. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Po tom, ako EBA uverejní usmernenia v súlade s odporúčaním C bodom 1, by mali dotknuté orgány po prijatí odôvodnenej žiadosti orgánu povereného prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, uskutočňovať výmenu minimálne súboru informácií uvedených v týchto usmerneniach. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Pri výmene informácií by sa mali dodržiavať tieto hlavné zásady:






  a. | výmena informácií by sa mala zakladať na odôvodnenej žiadosti orgánu povereného v hostiteľskom členskom štáte prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, a požadované informácie by mali byť nevyhnutné na vykonávanie týchto úloh pri zohľadnení zásady opodstatnenej potreby; |
| --- | --- | --- |

4.

a.

výmena informácií by sa mala zakladať na odôvodnenej žiadosti orgánu povereného v hostiteľskom členskom štáte prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, a požadované informácie by mali byť nevyhnutné na vykonávanie týchto úloh pri zohľadnení zásady opodstatnenej potreby;

| b. | informácie, ktoré sa majú vymieňať, by mali byť primerané významu pobočiek pre finančnú stabilitu v členskom štáte, ktorý o informácie žiada. |
| --- | --- |

b.

informácie, ktoré sa majú vymieňať, by mali byť primerané významu pobočiek pre finančnú stabilitu v členskom štáte, ktorý o informácie žiada.

| c. | orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, by mali pred vyžiadaním informácií od iných dotknutých orgánov zohľadniť dostupné informácie; |
| --- | --- |

c.

orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, by mali pred vyžiadaním informácií od iných dotknutých orgánov zohľadniť dostupné informácie;

| d. | dotknuté orgány by mali požadované informácie poskytovať bez zbytočného odkladu; |
| --- | --- |

d.

dotknuté orgány by mali požadované informácie poskytovať bez zbytočného odkladu;

| e. | dotknuté orgány by mali v medziach stanovených platnými právnymi prepismi využiť svoje právomoci na získanie požadovaných informácií, ak ich nemajú hneď k dispozícii; |
| --- | --- |

e.

dotknuté orgány by mali v medziach stanovených platnými právnymi prepismi využiť svoje právomoci na získanie požadovaných informácií, ak ich nemajú hneď k dispozícii;

| f. | dotknuté orgány by mali využívať existujúce vzory na podávanie správ vždy, keď je to možné; |
| --- | --- |

f.

dotknuté orgány by mali využívať existujúce vzory na podávanie správ vždy, keď je to možné;

| g. | dotknuté orgány by mali uskutočňovať prenos údajov v používateľsky ústretových formátoch, ktoré umožňujú automatické spracovanie údajov; |
| --- | --- |

g.

dotknuté orgány by mali uskutočňovať prenos údajov v používateľsky ústretových formátoch, ktoré umožňujú automatické spracovanie údajov;

| h. | dotknuté orgány by mali prijať opatrenia, ktoré v prípade potreby umožnia dôverný prenos informácií; |
| --- | --- |

h.

dotknuté orgány by mali prijať opatrenia, ktoré v prípade potreby umožnia dôverný prenos informácií;

| i. | prijímajúci orgán by mal zabezpečiť aspoň rovnakú úroveň dôvernosti informácií, akú uplatňuje orgán poskytujúci informácie. |
| --- | --- |

i.

prijímajúci orgán by mal zabezpečiť aspoň rovnakú úroveň dôvernosti informácií, akú uplatňuje orgán poskytujúci informácie.

| 5. | Nečinnosť orgánov poverených v hostiteľských členských štátoch prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, sa bude považovať za dostatočne vysvetlenú, ak sa preukáže, že v ich členskom štáte nie sú žiadne pobočky, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability, alebo ak tieto orgány vyhlásia, že majú všetky informácie potrebné na vykonávanie svojich úloh. Nečinnosť dotknutých orgánov sa bude považovať za dostatočne vysvetlenú, ak nedostali odôvodnenú žiadosť o informácie od dotknutého orgánu hostiteľského členského štátu povereného prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability. |
| --- | --- |

5.

Odporúčanie A bod 2 – Mechanizmy spolupráce a výmeny informácií

| 1. | Dotknuté orgány by mali zabezpečiť, aby dobrovoľné dohody, ako sú memorandá o porozumení, zakotvovali okrem iného všeobecnú zásadu vzájomnej výmeny informácií v súlade so zásadami spolupráce medzi dotknutými orgánmi a normami pre výmenu informácií na základe žiadosti, ktoré sú stanovené v odporúčaní A bode 1. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Dotknuté orgány sa budú považovať za orgány, ktoré dodržiavajú odporúčanie A bod 2, ak preukážu existenciu takýchto dobrovoľných dohôd, alebo ak vyhlásia, že majú právomoc slobodne uskutočňovať výmenu informácií podľa odporúčania A bodu 1 bez toho, aby uzavreli takéto dobrovoľné dohody. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Nečinnosť dotknutých orgánov sa bude považovať za dostatočne vysvetlenú, ak sa preukáže, že v ich členskom štáte nie sú žiadne pobočky, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability, alebo ak orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo iných úloh v oblasti finančnej stability vyhlásia, že majú všetky informácie potrebné na vykonávanie svojich úloh, alebo že nebola predložená alebo prijatá žiadna odôvodnená žiadosť o informácie. |
| --- | --- |

3.

Odporúčanie B – Zmeny právneho rámca Únie

V prípade odporúčania B platia nasledujúce kritériá súladu.

Európska komisia by mala posúdiť, či sú potrebné zmeny právnych predpisov Únie na zabezpečenie, aby orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, mali potrebné informácie na plnenie svojich úloh tak, aby minimálne:

| 1. | informácie, ktoré sa týkajú kategórií uvedených v odporúčaní C bode 1 a ktoré má vypracovať EBA, mohli byť pravidelne zbierané na odôvodnenú žiadosť orgánu povereného prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability; |
| --- | --- |

1.

informácie, ktoré sa týkajú kategórií uvedených v odporúčaní C bode 1 a ktoré má vypracovať EBA, mohli byť pravidelne zbierané na odôvodnenú žiadosť orgánu povereného prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability;

| 2. | dodatočné informácie sa mohli získať na ad hoc odôvodnenú žiadosť orgánov poverených prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability; |
| --- | --- |

2.

dodatočné informácie sa mohli získať na ad hoc odôvodnenú žiadosť orgánov poverených prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability;

| 3. | bol možný zber a/alebo výmena informácií v súlade s odporúčaním A, ako aj informácií, ktoré dotknuté orgány nemajú k dispozícii, najmä s ohľadom na články 40, 47 a 56 smernice 2013/36/EÚ, ako aj článok 84 smernice 2014/59/EÚ, najmä pokiaľ ide o výmenu informácií o určitých prvkoch plánov ozdravenia (1); |
| --- | --- |

3.

bol možný zber a/alebo výmena informácií v súlade s odporúčaním A, ako aj informácií, ktoré dotknuté orgány nemajú k dispozícii, najmä s ohľadom na články 40, 47 a 56 smernice 2013/36/EÚ, ako aj článok 84 smernice 2014/59/EÚ, najmä pokiaľ ide o výmenu informácií o určitých prvkoch plánov ozdravenia (1);

| 4. | vymedzenie pojmu dôležitá pobočka na účely článku 51 smernice 2013/36/EÚ náležite zohľadňovalo aspekty finančnej stability v hostiteľskom členskom štáte; |
| --- | --- |

4.

vymedzenie pojmu dôležitá pobočka na účely článku 51 smernice 2013/36/EÚ náležite zohľadňovalo aspekty finančnej stability v hostiteľskom členskom štáte;

| 5. | bolo zrejmé, že orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, sa môžu zúčastňovať na činnosti kolégií orgánov dohľadu ako pozorovatelia s ohľadom na články 51 a 116 smernice 2013/36/EÚ. |
| --- | --- |

5.

bolo zrejmé, že orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability, sa môžu zúčastňovať na činnosti kolégií orgánov dohľadu ako pozorovatelia s ohľadom na články 51 a 116 smernice 2013/36/EÚ.

Európska komisia by tiež mala zvážiť začlenenie informácií uvedených v zozname, ktorý má vypracovať EBA podľa odporúčania C bodu 1, do delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2016/98, vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) 2016/99 (2) a vykonávacieho nariadenia Komisie (EÚ) č. 680/2014 (3) s cieľom zabezpečiť, aby príslušné orgány mali prístup k rovnakému súboru informácií ako orgány poverené prijímaním a/alebo aktiváciou opatrení makroprudenciálnej politiky alebo s inými úlohami, ktoré sa týkajú finančnej stability.

Odporúčanie C – Usmernenia týkajúce sa výmeny informácií a jej monitorovanie

V prípade odporúčania C platia nasledujúce kritériá súladu.

Odporúčanie C bod 1 – Usmernenia o výmene informácií

Usmernenia týkajúce sa výmeny informácií, ktoré má vydať EBA, by mali okrem iného zahŕňať:

| a) | vzor memoranda o porozumení, ktoré môžu použiť účastníci výmeny informácií a v ktorom možno uskutočniť úpravy, ktoré títo účastníci považujú za potrebné; |
| --- | --- |

a)

vzor memoranda o porozumení, ktoré môžu použiť účastníci výmeny informácií a v ktorom možno uskutočniť úpravy, ktoré títo účastníci považujú za potrebné;

| b) | ďalšie zásady účinnej a efektívnej výmeny informácií; |
| --- | --- |

b)

ďalšie zásady účinnej a efektívnej výmeny informácií;

| c) | formuláre na podávanie správ a na účely výmeny informácií; |
| --- | --- |

c)

formuláre na podávanie správ a na účely výmeny informácií;

| d) | špecifikáciu minimálneho súboru informácií uvedeného v odporúčaní C bode 1 vrátane zoznamu položiek, ktoré sa majú vymieňať na odôvodnenú žiadosť týkajúcu sa všetkých pobočiek, a zoznam položiek, ktoré sa majú vymieňať na odôvodnenú žiadosť týkajúcu sa pobočiek, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability. |
| --- | --- |

d)

špecifikáciu minimálneho súboru informácií uvedeného v odporúčaní C bode 1 vrátane zoznamu položiek, ktoré sa majú vymieňať na odôvodnenú žiadosť týkajúcu sa všetkých pobočiek, a zoznam položiek, ktoré sa majú vymieňať na odôvodnenú žiadosť týkajúcu sa pobočiek, ktoré zohrávajú významnú úlohu z hľadiska finančnej stability.

Odporúčanie C bod 2 – Monitorovanie účinnosti a efektívnosti výmeny informácií

| 1. | EBA by mal v spolupráci s ESRB monitorovať efektívnosť a účinnosť výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi na základe informácií poskytnutých týmito orgánmi. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Na základe informácií získaných od dotknutých orgánov v rámci kritérií súladu 2 relevantných pre odporúčanie A bod 2 a informácií získaných od ESRB by mal EBA pravidelne, aspoň raz ročne, podávať správy ESRB o účinnosti a efektívnosti výmeny informácií medzi dotknutými orgánmi, vrátane počtu žiadostí o informácie a času potrebného na odpoveď, ako aj o memorandách o porozumení, ktoré boli uzavreté. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Smernica Európskeho parlamentu a Rady 2014/59/EÚ z 15. mája 2014, ktorou sa stanovuje rámec pre ozdravenie a riešenie krízových situácií úverových inštitúcií a investičných spoločností a ktorou sa mení smernica Rady 82/891/EHS a smernice Európskeho parlamentu a Rady 2001/24/ES, 2002/47/ES, 2004/25/ES, 2005/56/ES, 2007/36/ES, 2011/35/EÚ, 2012/30/EÚ a 2013/36/EÚ a nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 1093/2010 a (EÚ) č. 648/2012 (Ú. v. EÚ L 173, 12.6.2014, s. 190).

(2)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) 2016/99 zo 16. októbra 2015, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o stanovenie operačného fungovania kolégií orgánov dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 2013/36 (Ú. v. EÚ L 21, 28.1.2016, s. 21).

(3)  Vykonávacie nariadenie Komisie (EÚ) č. 680/2014 zo 16. apríla 2014, ktorým sa stanovujú vykonávacie technické predpisy, pokiaľ ide o vykazovanie inštitúciami na účely dohľadu podľa nariadenia Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) č. 575/2013 (Ú. v. EÚ L 191, 28.6.2014, s. 1).

---

II Oznámenia

OZNÁMENIA INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Európska komisia

| 9.12.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 412/11 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 412/11

---

Nevznesenie námietky voči oznámenej koncentrácii

(Vec M.9512 — EQT/Colony Capital/Zayo)

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 412/02)

Dňa 22. novembra 2019 sa Komisia rozhodla nevzniesť námietku voči uvedenej oznámenej koncentrácii a vyhlásiť ju za zlučiteľnú s vnútorným trhom. Toto rozhodnutie je založené na článku 6 ods. 1 písm. b) nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (1). Úplné znenie rozhodnutia je dostupné iba v anglickom jazyku a bude zverejnené po odstránení akýchkoľvek obchodných tajomstiev. Bude dostupné:

| — | v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov, |
| --- | --- |

—

v časti webovej stránky Komisie o hospodárskej súťaži venovanej fúziám (http://ec.europa.eu/competition/mergers/cases/). Táto webová stránka poskytuje rôzne možnosti na vyhľadávanie individuálnych rozhodnutí o fúziách podľa názvu spoločnosti, čísla prípadu, dátumu a sektorových indexov,

| — | v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9512. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu. |
| --- | --- |

—

v elektronickej podobe na webovej stránke EUR-Lexu (http://eur-lex.europa.eu/homepage.html?locale=sk) pod číslom dokumentu 32019M9512. EUR-Lex predstavuje online prístup k európskemu právu.

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1.

---

IV Informácie

INFORMÁCIE INŠTITÚCIÍ, ORGÁNOV, ÚRADOV A AGENTÚR EURÓPSKEJ ÚNIE

Rada

| 9.12.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 412/12 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 412/12

---

Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o vzdelávaní a odbornej príprave pracovníkov s mládežou

(2019/C 412/03)

RADA A ZÁSTUPCOVIA VLÁD ČLENSKÝCH ŠTÁTOV, KTORÍ SA ZIŠLI NA ZASADNUTÍ RADY:

UZNÁVAJÚC, ŽE:

| 1. | V uznesení Rady o stratégii Európskej únie pre mládež na roky 2019 – 2027 sa členské štáty a Európska komisia vyzývajú, aby okrem iného podporovali rozvoj kvalitnej práce s mládežou na miestnej, regionálnej, vnútroštátnej a európskej úrovni vrátane odbornej prípravy pracovníkov s mládežou. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rôznorodosť a osobitné črty práce s mládežou v členských štátoch sú odrazom historických súvislostí, sociálno-ekonomických podmienok a kultúrnych kontextov jednotlivých členských štátov, ako aj ich národných, regionálnych a miestnych priorít. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Napriek týmto rozdielom však existuje spoločný základ, pokiaľ ide o potreby v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy pracovníkov s mládežou, ktorý je založený na dlhodobej spolupráci v oblasti európskej mládeže, spoločných hodnotách a veľkom množstve štúdií, vyhlásení, programov, záverov a odporúčaní o práci s mládežou (1). Činnosti, ktoré sú zamerané okrem iného na poskytnutie európskej klasifikácie pracovných noriem, mapovanie vzdelávacích a kariérnych dráh pracovníkov s mládežou, zvyšovanie kvality zabezpečovania práce s mládežou, poskytovanie informácií o práci s mládežou a podporovanie profesijného rozvoja pracovníkov s mládežou prostredníctvom programov EÚ a portfólia Rady Európy v oblasti práce s mládežou, prinášajú užitočné prvky do tohto spoločného základu. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Vzdelávanie a odborná príprava pracovníkov s mládežou by sa mali prispôsobiť konkrétnym potrebám a podmienkam v jednotlivých členských štátoch. Preto si vzdelávanie a odborná príprava pracovníkov s mládežou vyžaduje pružný, viacúrovňový a medziodvetvový prístup, ktorý vychádza z potrieb používateľov. |
| --- | --- |

4.

| 5. | Vzdelávanie a odbornú prípravu pracovníkov s mládežou môžu poskytovať okrem iných aj mládežnícke organizácie, organizácie venujúce sa práci s mládežou, miestne alebo regionálne organizácie venujúce sa práci s mládežou a iné organizácie občianskej spoločnosti, ako aj inštitúcie vzdelávania a odbornej prípravy, ktoré ponúkajú štúdium súvisiace s prácou s mládežou. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Pretože vzdelávanie a odborná príprava pracovníkov s mládežou sa musia prispôsobiť vnútroštátnym podmienkam, výsledné modely a postupy nie sú nevyhnutne priamo prenosné do iných členských štátov. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Nedávne štúdie a prieskumy (2) naznačujú, že v Európe je nedostatočná ponuka kvalitného vzdelávania v oblasti práce s mládežou a nedostatočná ponuka odbornej prípravy pre pracovníkov s mládežou. Chýbajú aj informácie a údaje o potrebách v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy, ako aj o existujúcom poskytovaní vzdelávania a odbornej prípravy v jednotlivých členských štátoch. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Vysokokvalitné, pružné a na prax orientované vzdelávanie a odborná príprava pracovníkov s mládežou, ktoré je podporované pravidelným výskumom, je kľúčovým predpokladom a hnacou silou na podporu kvality a uznávania práce s mládežou. |
| --- | --- |

8.

ZDÔRAZŇUJÚC:

| 9. | Potrebu rozvíjať a poskytovať kvalitné vzdelávanie a odbornú prípravu pracovníkov s mládežou, a to na základe rozmanitosti práce s mládežou v Európe. |
| --- | --- |

9.

| 10. | Potrebu ďalej sa venovať skúmaniu sústav vzdelávania a vzdelávacích dráh pracovníkov s mládežou, a to platených aj dobrovoľníkov. Chýbajú vedomosti o tom, ako je formálne a neformálne vzdelávanie prepojené so skutočnou praxou v oblasti práce s mládežou a ako pripravuje pracovníkov s mládežou na túto prax. Takisto je potrebné zmapovať kariérne dráhy pracovníkov s mládežou a lepšie pochopiť riadenie mládežníckych organizácií, organizácií venujúcich sa práci s mládežou a práce s mládežou na miestnej a regionálnej úrovni s cieľom podporiť vzdelávanie a odbornú prípravu na pracovisku. Okrem toho sú potrebné aj ďalšie informácie o tom, ako možno splnomocniť a posilniť združenia a siete pracovníkov s mládežou z hľadiska partnerského učenia, partnerského poradenstva a partnerskej podpory. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Kľúčovú úlohu výskumu, ako aj postupov a prístupov založených na praxi a smerujúcich zdola nahor, ktoré sa týkajú vzdelávania a odbornej prípravy pracovníkov s mládežou. |
| --- | --- |

11.

| 12. | Význam a potenciál partnerského učenia, partnerského koučingu, mentorstva, praxe pod dohľadom a reflexívnej praxe v oblasti vzdelávania a odbornej prípravy pracovníkov s mládežou. |
| --- | --- |

12.

| 13. | Uznanie rôznych kompetencií (3), ktoré pracovníci s mládežou potrebujú na vykonávanie práce s mladými ľuďmi vzhľadom na to, ako sa vyvíjajú ich životné situácie. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Dôležitosť toho, aby počiatočné a kontinuálne vzdelávanie a odborná príprava pracovníkov s mládežou reagovali na vznikajúce otázky, ktoré sa týkajú mladých ľudí, ako sú digitalizácia, migrácia, zmena klímy, meniaci sa trh práce, hrozby pre demokraciu a ľudské práva a zvýšená neistota, a aby sa týmito otázkami primerane zaoberali. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Možnosť toho, aby sa vzdelávanie a odborná prípravu pracovníkov s mládežou považovali za nástroj na vykonávanie cieľov európskej politiky v oblasti mládeže a stratégií práce s mládežou, najmä stratégie Európskej únie pre mládež na roky 2019 – 2027. |
| --- | --- |

15.

| 16. | Význam vytvorenia alebo prípadne posilnenia udržateľných štruktúr a zdrojov zameraných na rozvoj vzdelávania a odbornej prípravy pracovníkov s mládežou v Európe. |
| --- | --- |

16.

VYZÝVAJÚ ČLENSKÉ ŠTÁTY A EURÓPSKU KOMISIU, ABY V RÁMCI SVOJICH PRÍSLUŠNÝCH OBLASTÍ PRÁVOMOCÍ A NA PRIMERANÝCH ÚROVNIACH S NÁLEŽITÝM OHĽADOM NA ZÁSADU SUBSIDIARITY:

| 17. | Na základe existujúceho mapovania vykonali ďalší výskum týkajúci sa systémov vzdelávania a odbornej prípravy pracovníkov s mládežou, ktoré v súčasnosti existujú v Európe, s cieľom prehĺbiť poznatky o vplyve politík, metód a nástrojov vyvinutých na európskej úrovni na oblasť vzdelávania a odbornej prípravy pracovníkov s mládežou v členských štátoch. Vždy, keď je to možné, by sa zhromažďovanie informácií malo vykonávať prostredníctvom dostupných nástrojov, ako je Európske vzdelávacie centrum pre politiku v oblasti mládeže a wiki pre mládež. |
| --- | --- |

17.

| 18. | Dospeli k spoločnému porozumeniu medzi členskými štátmi, pokiaľ ide o kvalitné vzdelávanie a odbornú prípravu pracovníkov s mládežou a ich ciele, a zároveň aby podporovali rozvoj flexibilných, na praxi založených a viacúrovňových prístupov k vzdelávaniu a odbornej príprave pracovníkov s mládežou, ktoré možno prispôsobiť tak, aby spĺňali vnútroštátne, regionálne a miestne potreby a očakávania v každom členskom štáte. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Vytvorili rámec pre formálne a neformálne vzdelávanie a odbornú prípravu v oblasti práce s mládežou založený na kompetenciách, v ktorom sa zohľadňujú rozdiely v potrebách týkajúcich sa odbornej prípravy zamestnaných/platených pracovníkov s mládežou, osôb, ktoré chcú budovať kariéru v oblasti práce s mládežou, a dobrovoľných pracovníkov s mládežou a mládežníckych vedúcich, a ktorý sa opiera o partnerské učenie a využíva digitálne vzdelávanie a iné inovatívne metódy. Takýto rámec neukladá žiadne formálne požiadavky na vnútroštátne vzdelávacie programy a bude plne rešpektovať vnútroštátne právomoci. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Nabádali členské štáty, aby podľa potreby zmapovali kompetencie potrebné v oblasti práce s mládežou z hľadiska jednotlivých krajín, ako aj ich kľúčové prvky a v súlade s tým vyhodnotili, aktualizovali a ďalej rozvíjali programy odbornej prípravy a vzdelávania pracovníkov s mládežou, ktoré sú pod vedením inštitúcií poskytujúcich vzdelávanie alebo odbornú prípravu na miestnej, regionálnej alebo celoštátnej úrovni alebo pod vedením organizácií poskytujúcich odbornú prípravu v oblasti práce s mládežou, a to pokiaľ ide o počiatočné aj kontinuálne vzdelávanie. |
| --- | --- |

20.

| 21. | Nabádali členské štáty, Európsku komisiu a príslušné vnútroštátne inštitúcie a zainteresované strany v oblasti mládeže, aby spolupracovali s Radou Európy, mládežníckymi organizáciami a inými príslušnými organizáciami a sieťami pri ďalšom rozvoji vzdelávania a odbornej prípravy pracovníkov s mládežou na európskej úrovni. |
| --- | --- |

21.

| 22. | Presadzovali a uľahčovali dvojstrannú a viacstrannú spoluprácu, najmä na interdisciplinárnej úrovni, medzi orgánmi verejnej správy v členských štátoch, univerzitami, vzdelávacími inštitúciami vrátane inštitúcií odborného vzdelávania a organizáciami so zavedenými programami vzdelávania a odbornej prípravy pre pracovníkov s mládežou a tými, ktoré sa snažia vytvoriť takéto programy. |
| --- | --- |

22.

| 23. | Presadzovali nepretržitú spoluprácu medzi verejnými poskytovateľmi práce s mládežou a organizáciami občianskej spoločnosti zapojenými do vzdelávania a odbornej prípravy pracovníkov s mládežou na účely výmeny skúseností a inšpirácie v rámci celej Európy. Na tento účel by sa mali podľa potreby využívať príležitosti, ktoré poskytujú príslušné programy EÚ, ako je napríklad Erasmus+. |
| --- | --- |

23.

| 24. | Posilnili vzdelávanie a odbornú prípravu pracovníkov s mládežou, výskum súvisiaci s prácou s mládežou a uznávanie neformálneho vzdelávania v oblasti práce s mládežou tým, že poskytnú príležitosti na výmenu, spoluprácu a vytváranie sietí prostredníctvom účinného využívania príležitostí, ktoré poskytujú programy a fondy EÚ, ako sú napríklad Erasmus+, Európsky zbor solidarity, európske štrukturálne a investičné fondy, Horizont 2020 a Kreatívna Európa. |
| --- | --- |

24.

VYZÝVAJÚ EURÓPSKU KOMISIU, ABY

| 25. | Preskúmala do konca roka 2021 možnosti ďalšieho rozvoja vzdelávania a odbornej prípravy pracovníkov s mládežou a aby okrem iného pripravila odporúčanie Rady na túto tému. |
| --- | --- |

25.

| 26. | Zvyšovala digitálne kompetencie prostredníctvom neformálneho vzdelávania a odbornej prípravy s prihliadnutím na proces aktualizácie existujúceho akčného plánu digitálneho vzdelávania s cieľom rozšíriť ho na prácu s mládežou. |
| --- | --- |

26.

---

(1)  Pozri odkazy v prílohe.

(2)  Pozri odkaz č. 4 v prílohe.

(3)  Youth work (education) in flux: contemporary challenges in an erratic Europe, správa z Konferencie EÚ o mládeži, Helsinki, 1. – 3. júla 2019, Tomi Kiilakoski a Marko Kovacic.

---

PRÍLOHA

1.   Odkazy

Rada pri prijímaní týchto záverov pripomína najmä:

| 1. | Závery Rady o prístupe mladých ľudí ku kultúre (2010/C 326/02); |
| --- | --- |

1.

Závery Rady o prístupe mladých ľudí ku kultúre (2010/C 326/02);

| 2. | Uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o práci s mládežou (2010/C 327/01); |
| --- | --- |

2.

Uznesenie Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o práci s mládežou (2010/C 327/01);

| 3. | Závery Rady o východnom rozmere účasti a mobility mládeže (2011/C 372/03); |
| --- | --- |

3.

Závery Rady o východnom rozmere účasti a mobility mládeže (2011/C 372/03);

| 4. | Európska komisia, Práca s mladými ľuďmi: hodnota práce s mládežou v Európskej únii (2014); |
| --- | --- |

4.

Európska komisia, Práca s mladými ľuďmi: hodnota práce s mládežou v Európskej únii (2014);

| 5. | Závery Rady o posilňovaní práce s mládežou v záujme súdržných spoločností (2015/C 170/02); |
| --- | --- |

5.

Závery Rady o posilňovaní práce s mládežou v záujme súdržných spoločností (2015/C 170/02);

| 6. | Uznesenie Rady o podpore politickej účasti mladých ľudí na demokratickom živote v Európe (2015/C 417/02); |
| --- | --- |

6.

Uznesenie Rady o podpore politickej účasti mladých ľudí na demokratickom živote v Európe (2015/C 417/02);

| 7. | Vyhlásenie z 2. európskej konferencie o práci s mládežou, 27. – 30. apríla 2015; |
| --- | --- |

7.

Vyhlásenie z 2. európskej konferencie o práci s mládežou, 27. – 30. apríla 2015;

| 8. | Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o úlohe sektora mládeže v rámci integrovaného a medziodvetvového prístupu k prevencii násilnej radikalizácie mladých ľudí a k boju proti takejto radikalizácii (2016/C 213/01); |
| --- | --- |

8.

Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov zasadajúcich v Rade o úlohe sektora mládeže v rámci integrovaného a medziodvetvového prístupu k prevencii násilnej radikalizácie mladých ľudí a k boju proti takejto radikalizácii (2016/C 213/01);

| 9. | Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o podpore nových prístupov k práci s mládežou s cieľom odhaliť a rozvinúť potenciál mladých ľudí (2016/C 467/03); |
| --- | --- |

9.

Závery Rady a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o podpore nových prístupov k práci s mládežou s cieľom odhaliť a rozvinúť potenciál mladých ľudí (2016/C 467/03);

| 10. | Závery Rady o úlohe práce s mládežou pri podpore mladých ľudí v rozvíjaní základných životných zručností uľahčujúcich ich úspešný prechod do dospelosti, aktívneho občianstva a pracovného života (2017/C 189/06); |
| --- | --- |

10.

Závery Rady o úlohe práce s mládežou pri podpore mladých ľudí v rozvíjaní základných životných zručností uľahčujúcich ich úspešný prechod do dospelosti, aktívneho občianstva a pracovného života (2017/C 189/06);

| 11. | Závery Rady o inteligentnej práci s mládežou (2017/C 418/02); |
| --- | --- |

11.

Závery Rady o inteligentnej práci s mládežou (2017/C 418/02);

| 12. | Rada Európy, odporúčanie CM/Rec(2017) 4 Výboru ministrov členským štátom o práci s mládežou; |
| --- | --- |

12.

Rada Európy, odporúčanie CM/Rec(2017) 4 Výboru ministrov členským štátom o práci s mládežou;

| 13. | Uznesenie Rady Európskej únie a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže: stratégia Európskej únie pre mládež na roky 2019 – 2027 (2018/C 456/01); |
| --- | --- |

13.

Uznesenie Rady Európskej únie a zástupcov vlád členských štátov, ktorí sa zišli na zasadnutí Rady, o rámci pre európsku spoluprácu v oblasti mládeže: stratégia Európskej únie pre mládež na roky 2019 – 2027 (2018/C 456/01);

| 14. | Oznámenie Komisie o akčnom pláne digitálneho vzdelávania, COM(2018) 22 final; |
| --- | --- |

14.

Oznámenie Komisie o akčnom pláne digitálneho vzdelávania, COM(2018) 22 final;

| 15. | Partnerstvo medzi Európskou komisiou a Radou Európy v oblasti mládeže: Mapovanie vzdelávacích a kariérnych dráh pracovníkov s mládežou, časť I. Správa. |
| --- | --- |

15.

Partnerstvo medzi Európskou komisiou a Radou Európy v oblasti mládeže: Mapovanie vzdelávacích a kariérnych dráh pracovníkov s mládežou, časť I. Správa.

2.   Vymedzenie pojmu

Na účely týchto záverov Rady:

„pracovník s mládežou“ je odborník, dobrovoľník alebo mládežnícky vedúci, ktorý napomáha pri vzdelávaní a osobnom a sociálnom rozvoji mladých ľudí a ktorý ich motivuje a podporuje v tom, aby sa stali samostatnými, aktívnymi a zodpovednými jednotlivcami a občanmi. Práca s mládežou sa opiera o zásady dobrovoľnej a aktívnej účasti mladých ľudí.

---

| 9.12.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 412/16 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 412/16

---

Závery Rady o Eurojuste: Jednotka Únie pre justičnú spoluprácu v digitálnom veku

(2019/C 412/04)

RADA PRIJALA TIETO ZÁVERY:

| 1. | Rada sa odvoláva na nový strategický program na roky 2019 – 2024, ktorý prijala Európska rada 20. júna 2019 a v ktorom za kľúčové priority ďalšieho inštitucionálneho cyklu stanovila ochranu občanov a slobôd. Únia je v súlade so strategickým programom odhodlaná rozvíjať a posilňovať boj proti terorizmu a cezhraničnej trestnej činnosti, zlepšiť spoluprácu a výmenu informácií a ďalej rozvíjať spoločné nástroje Únie. |
| --- | --- |

1.

| 2. | Rada víta výročnú správu Eurojustu za rok 2018 (7944/19) a ďalší pokrok, ktorý Eurojust dosiahol pri plnení svojho poslania kľúčového aktéra v uľahčovaní a posilňovaní justičnej koordinácie a spolupráce medzi vnútroštátnymi orgánmi pri vyšetrovaní a trestnom stíhaní najzávažnejších foriem cezhraničnej trestnej činnosti, najmä terorizmu, obchodovania s ľuďmi, prevádzačstva, počítačovej kriminality a korupcie. Počet nových prípadov predkladaných Eurojustu v roku 2018, tak ako v predchádzajúcich rokoch, stabilne rástol. |
| --- | --- |

2.

| 3. | Rada vyjadruje potešenie nad tým, že Eurojust uzavrel nové dohody o spolupráci s Albánskom a Gruzínskom a ukončil rokovania o dohode o spolupráci so Srbskom, a že do Eurojustu boli vyslaní noví styční prokurátori. Uvedené dohody o spolupráci, ako aj styční prokurátori, podstatne prispievajú k uľahčeniu justičnej spolupráce s dotknutými tretími krajinami. To môže byť prínosom aj pre iných aktérov, najmä Európsku prokuratúru zriadenú nariadením (EÚ) 2017/1939 (1). Eurojust sa vyzýva, aby zabezpečil, že nové dohody o spolupráci nadobudnú platnosť čo najskôr, v každom prípade do 12. decembra 2019, keď sa začne uplatňovať nariadenie (EÚ) 2018/1727 (2). Eurojust sa vyzýva, aby preskúmal, či treba uzavrieť dohody o spolupráci v súvislosti s vytváraním stratégie spolupráce na základe článku 52 ods. 1 uvedeného nariadenia aj s ďalšími tretími krajinami. Rada tiež vyzýva Komisiu, aby čo najskôr po začatí uplatňovania uvedeného nariadenia pripravila odporúčania na začatie rokovaní o medzinárodných dohodách. |
| --- | --- |

3.

| 4. | Rada víta skutočnosť, že v septembri 2019 začal v Eurojuste fungovať justičný register na boj proti terorizmu, ktorý obsahuje justičné informácie o konaniach v oblasti boja proti terorizmu zo všetkých členských štátov EÚ. Register obsahuje informácie, ktoré doň členské štáty zasielajú v súlade s rozhodnutím Rady 2005/671/SVV (3), a zefektívni sa ním boj proti terorizmu zo strany EÚ a jej členských štátov. Keďže zasielanie informácií príslušných orgánov členských štátov Eurojustu je predpokladom na to, aby justičný register na boj proti terorizmu fungoval účinne a aby pomáhal orgánom členských štátov pri vyšetrovaniach, Rada pripomína, že členské štáty majú povinnosť zasielať uvedené informácie v súlade s rozhodnutím Rady 2005/671/SVV. |
| --- | --- |

4.

Úloha Eurojustu

| 5. | Rada zdôrazňuje, že Eurojust je kľúčovým aktérom priestoru slobody, bezpečnosti a spravodlivosti. Zohráva osobitnú a proaktívnu úlohu pri koordinácii prípadov v oblasti justičnej spolupráce v Únii. Eurojust je jediná agentúra EÚ, ktorá koordinuje justičné orgány v každom segmente bezpečnostného reťazca. Plní jedinečnú a dôležitú úlohu pri koordinácii závažných cezhraničných vyšetrovaní a stíhaní medzi vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za vyšetrovanie a trestné stíhanie v každom kroku trestnoprávneho procesu, od začiatku vyšetrovania trestného činu až po konečný rozsudok. |
| --- | --- |

5.

| 6. | Kým Agentúra Európskej únie pre spoluprácu v oblasti presadzovania práva (Europol) je zodpovedná za podporu orgánov presadzovania práva členských štátov pri predchádzaní závažnej cezhraničnej trestnej činnosti a boji proti nej, poslaním Eurojustu je podporovať a posilňovať koordináciu a spoluprácu medzi vnútroštátnymi orgánmi zodpovednými za vyšetrovanie a stíhanie pri vyšetrovaní aj stíhaní závažnej cezhraničnej činnosti. Eurojust a Europol sa navzájom dopĺňajú a mali by pri svojej ďalšej činnosti naďalej úzko spolupracovať. Rada je pevne presvedčená, že Europol aj Eurojust majú záujem o dobré a efektívne fungovanie oboch agentúr, keďže obe plnia v rámci svojich príslušných mandátov rovnaký cieľ: efektívnejšie bojovať proti závažnej cezhraničnej trestnej činnosti v EÚ a vytvoriť bezpečnejšiu Európu. |
| --- | --- |

6.

| 7. | Európska prokuratúra a Eurojust by mali nadviazať a udržiavať úzke vzťahy založené na vzájomnej spolupráci v rámci svojich mandátov a právomocí a na rozvoji svojich vzájomných operatívnych, administratívnych a riadiacich vzťahov, ako sú vymedzené v článku 100 nariadenia (EÚ) 2017/1939 o Európskej prokuratúre a v článku 50 nariadenia (EÚ) 2018/1727 o Eurojuste. Eurojust bude pravdepodobne zohrávať pri činnosti Európskej prokuratúry dôležitú úlohu, najmä v jej ranom štádiu. Má takisto zásadnú funkciu vo veciach, ktoré sa týkajú zúčastnených aj nezúčastnených členských štátov, ako aj v prípadoch podvodov, ktoré nepatria do rozsahu pôsobnosti Európskej prokuratúry. Obidvaja aktéri majú svoju jedinečnú rolu a miesto v priestore slobody, bezpečnosti a spravodlivosti EÚ. Rada vyzýva Eurojust, aby s Európskou prokuratúrou čo najskôr po začatí jej operatívnej činnosti nadviazal úzky vzťah. Eurojust by sa mal snažiť pomáhať Európskej prokuratúre, najmä po začatí jej činnosti, a to aj tak, že si s ňou bude vymieňať poznatky, ktoré získaval vyše 20 rokov v oblasti koordinácie a podpory zložitých cezhraničných vyšetrovaní a vzťahov so štátmi mimo EÚ. Čo najskôr by mali vzniknúť ustanovenia o vzájomnej spolupráci medzi Európskou prokuratúrou a Eurojustom. |
| --- | --- |

7.

| 8. | Rada tiež zdôrazňuje význam spolupráce medzi Eurojustom a ďalšími orgánmi, úradmi a agentúrami EÚ, ako je napríklad OLAF a Frontex. Všetci uvedení aktéri EÚ by mali v rámci svojich mandátov spolupracovať pri hľadaní ďalších synergií a mali by v plnej miere dôsledne využívať svoje silné stránky a pomáhať členským štátom v snahe o vytvorenie bezpečnejšieho prostredia pre občanov EÚ. |
| --- | --- |

8.

| 9. | Rada nabáda Eurojust, aby naďalej plne využíval svoje jedinečné postavenie a proaktívnejšie sa vyjadroval k vývoju a trendom trestnej činnosti a trestných javov v EÚ a mimo nej, a aby si s vnútroštátnymi orgánmi vymieňal informácie, a zlepšoval tak ich poznatky a pripravenosť. |
| --- | --- |

9.

Digitálna trestná justícia a systém správy prípadov

| 10. | Rada zdôrazňuje, že policajná a justičná spolupráca EÚ si vyžaduje zlepšenie výmeny informácií a zabezpečenie interoperability medzi informačnými systémami EÚ pri plnom súlade s požiadavkami na ochranu údajov, keďže sa tým posilní rýchla, dôveryhodná a bezpečná výmena informácií a dôkazov medzi agentúrami a orgánmi ako Europol, OLAF, Frontex, Európska prokuratúra a Eurojust. Eurojust má zásadnú úlohu pri zabezpečovaní krížových odkazov medzi vnútroštátnymi údajmi umožňujúcimi prepojiť rôzne trestné vyšetrovania. Na tento účel by sa mal národným členom Eurojustu zabezpečiť prístup k digitálnemu systému výmeny elektronických dôkazov, ktorý vytvorila Komisia a prevádzkujú ho členské štáty. |
| --- | --- |

10.

| 11. | Rada nabáda Komisiu a Eurojust, aby pokračovali vo svojej iniciatíve v oblasti digitálnej trestnej justície, ktorá bola prezentovaná na zasadnutí Rady (spravodlivosť a vnútorné veci) 6. decembra 2018 a ktorej cieľom je umožniť súdnym orgánom v Únii vytvoriť si vzájomné bezpečné prepojenia na zasielanie a prijímanie (citlivých) informácií v trestných veciach. V tejto súvislosti by sa mali zohľadniť existujúce riešenia v oblasti IT, ako je digitálny systém výmeny elektronických dôkazov a sieťová aplikácia na zabezpečenú výmenu informácií (SIENA). |
| --- | --- |

11.

| 12. | Je nevyhnutné, aby IT infraštruktúra a systém správy prípadov Eurojustu fungovali efektívne, správne a v plnom súlade s požiadavkami na ochranu údajov, aby mohol Eurojust podporovať vnútroštátne justičné orgány pri riešení prípadov závažnej cezhraničnej trestnej činnosti. To je mimoriadne dôležité na to, aby mohol Eurojust poskytovať príslušným vnútroštátnym orgánom informácie a spätnú väzbu o výsledkoch spracovania informácií, ktoré môžu tieto orgány očakávať v súlade s právnym rámcom Eurojustu. Súčasný systém správy prípadov je pomerne zastaralý a nepodporuje dostatočne výmenu informácií. Preto by mal Eurojust preskúmať, ako zlepšiť a zmodernizovať systém správy prípadov s ohľadom na interoperabilitu s existujúcimi alebo vznikajúcimi riešeniami (napr. digitálny systém výmeny elektronických dôkazov). |
| --- | --- |

12.

Nové nariadenie o Eurojuste

| 13. | Nariadenie (EÚ) 2018/1727 o Eurojuste sa začne uplatňovať 12. decembra 2019. Nový právny rámec umožní Eurojustu účinnejšie vybavovať narastajúce požiadavky vnútroštátnych orgánov, najmä v prioritných oblastiach trestných činov ako je terorizmus, obchodovanie s ľuďmi, prevádzačstvo, počítačová kriminalita a korupcia. |
| --- | --- |

13.

| 14. | Len čo sa nariadenie začne uplatňovať, kolégium Eurojustu bude môcť v súlade s článkom 5 ods. 5 nariadenia formálne predložiť návrh svojho nového rokovacieho poriadku. Po schválení Radou môže kolégium Eurojustu uvedený poriadok prijať. Príslušní aktéri sa vyzývajú, aby podnikli všetky potrebné kroky, ktoré pomôžu urýchlene prijať uvedený rokovací poriadok, ktorý by mal Eurojustu umožniť vykonávať svoje úlohy efektívnejšie. |
| --- | --- |

14.

| 15. | Rada považuje za veľmi dôležité, aby sa mohol Eurojust sústrediť na svoju operatívnu činnosť, najmä vzhľadom na to, že počet prípadov neustále rastie. Preto sa Eurojust vyzýva, aby pokračoval vo vykonávaní zmien, ktorých výsledkom bude jeho účinnejšie a modernejšie riadenie ako agentúry EÚ. Vzhľadom na jedinečnú úlohu Eurojustu na úrovni EÚ pri koordinácii vyšetrovania a stíhania závažnej cezhraničnej trestnej činnosti, ako aj na jeho významnú podporu spoločných vyšetrovacích tímov, by sa malo zabezpečiť, aby sa Eurojust mohol zamerať na prípady vyžadujúce si takúto koordináciu. Ostatné prípady, ktoré možno podporiť výmenou informácií a/alebo zaslaním súdnych písomností, by sa mali riešiť inou cestou, napr. prostredníctvom Európskej justičnej siete (EJS). |
| --- | --- |

15.

| 16. | Rada víta uzavretie dohody medzi Eurojustom a Dánskom, vďaka ktorej nebude rámec EÚ pre justičnú spoluprácu pri uplatňovaní nariadenia o Eurojuste obsahovať biele miesta. |
| --- | --- |

16.

Zlepšenie spolupráce a koordinácie so sieťami

| 17. | Rada odkazuje na svoje závery zo 6. júna 2019 s názvom „Synergie medzi Eurojustom a sieťami, ktoré zriadila Rada v oblasti justičnej spolupráce v trestných veciach“ (Ú. v. EÚ C 207, 18.6.2019, s. 1). Rada vyzýva Eurojust a EJS, sieť pre genocídu, sieť spoločných vyšetrovacích tímov a Európsku justičnú sieť na boj proti počítačovej kriminalite (EJCN), aby realizovali závery obsiahnuté v uvedenom dokumente v spojení s návrhmi a odporúčaniami uvedenými v spoločnom dokumente, ktorý je pripojený k uvedeným záverom. |
| --- | --- |

17.

Zdroje

| 18. | Rada odkazuje na závery Európskej rady z 18. októbra 2018, v ktorých sa vyzýva na prijatie opatrení, ktorými sa Europolu a Eurojustu poskytnú dostatočné zdroje, aby mohli čeliť novým výzvam, ktoré vyplývajú z technologického rozvoja a vyvíjajúceho sa kontextu bezpečnostných hrozieb, a to aj prostredníctvom spolupráce medzi orgánmi a lepšieho prístupu k údajom. Aktuálne bezpečnostné hrozby pre EÚ a jej členské štáty – terorizmus, prevádzačstvo, počítačová kriminalita, obchodovanie s ľuďmi a nezákonný obchod s drogami – si naďalej vyžadujú účinnú reakciu polície a súdnych orgánov. V tejto súvislosti Rada zdôrazňuje, že na zaručenie komplexnej bezpečnosti v Únii by sa mal reťazec bezpečnosti a trestného súdnictva vnímať ako celok. Preto by sa mal uznať význam a úloha všetkých aktérov, ktorí sú súčasťou tohto reťazca, aby sa predišlo prekážkam v jednej jeho časti a, čo je ešte horšie, beztrestnosti na jeho konci. |
| --- | --- |

18.

| 19. | Rada si je vedomá, že Eurojust sa vyrovnáva s neustále narastajúcim pracovným zaťažením a s novými úlohami, ako sú úlohy súvisiace s justičným registrom na boj proti terorizmu, intenzívnejšou spoluprácou s tretími krajinami a praktickým vykonávaním nariadenia (EÚ) 2018/1727. Hoci pracovné zaťaženie Eurojustu vzrástlo a jeho úlohy sa značne rozšírili, neplatí to pre rozpočet. Rada tiež zdôrazňuje, že navrhované zvýšenie finančných zdrojov pre orgány presadzovania práva v kontexte budúceho viacročného finančného rámca, ktoré môže viesť k vyššiemu počtu prípadov, by mohlo mať dodatočný vplyv na pracovné zaťaženie Eurojustu. Rada opakovane poukazuje na význam účinného, aktuálneho a riadne fungujúceho systému IT infraštruktúry a systému správy prípadov na to, aby mohol Eurojust efektívne vykonávať svoje úlohy. Rada uznáva, že zavádzanie takýchto zlepšení si vyžaduje primerané ľudské a finančné zdroje. |
| --- | --- |

19.

| 20. | Vzhľadom na uvedené skutočnosti sa Rada domnieva, že Eurojustu, a to aj sieťam závisiacim od rozpočtu Eurojustu, by sa mali poskytnúť primerané zdroje, ktorými sa zabezpečí jeho riadne fungovanie ako kľúčového aktéra v rámci bezpečnostného a trestnoprávneho reťazca v EÚ, ako aj ďalší rozvoj jeho významnej strategickej a operačnej činnosti. |
| --- | --- |

20.

---

(1)  Nariadenie Rady (EÚ) 2017/1939 z 12. októbra 2017, ktorým sa vykonáva posilnená spolupráca na účely zriadenia Európskej prokuratúry.

(Ú. v. EÚ L 283, 31.10.2017, s. 1).

(2)  Nariadenie Európskeho parlamentu a Rady (EÚ) 2018/1727 zo 14. novembra 2018 o Agentúre Európskej únie pre justičnú spoluprácu v trestných veciach (Eurojust) a o nahradení a zrušení rozhodnutia Rady 2002/187/SVV (Ú. v. EÚ L 295, 21.11.2018, s. 138).

(3)  Rozhodnutie Rady 2005/671/SVV z 20. septembra 2005 o výmene informácií a spolupráci v oblasti trestných činov terorizmu (Ú. v. EÚ L 253, 29.9.2005, s. 22).

---

Európska komisia

| 9.12.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 412/20 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 412/20

---

Výmenný kurz eura (1)

6. decembra 2019

(2019/C 412/05)

1 euro =

| | Mena | Výmenný kurz |
| --- | --- | --- |
| USD | Americký dolár | 1,1094 |
| JPY | Japonský jen | 120,44 |
| DKK | Dánska koruna | 7,4722 |
| GBP | Britská libra | 0,84453 |
| SEK | Švédska koruna | 10,5183 |
| CHF | Švajčiarsky frank | 1,0968 |
| ISK | Islandská koruna | 134,60 |
| NOK | Nórska koruna | 10,1235 |
| BGN | Bulharský lev | 1,9558 |
| CZK | Česká koruna | 25,533 |
| HUF | Maďarský forint | 330,19 |
| PLN | Poľský zlotý | 4,2772 |
| RON | Rumunský lei | 4,7800 |
| TRY | Turecká líra | 6,3893 |
| AUD | Austrálsky dolár | 1,6190 |
| CAD | Kanadský dolár | 1,4618 |
| HKD | Hongkongský dolár | 8,6852 |
| NZD | Novozélandský dolár | 1,6886 |
| SGD | Singapurský dolár | 1,5084 |
| KRW | Juhokórejský won | 1 317,31 |
| ZAR | Juhoafrický rand | 16,2232 |
| CNY | Čínsky juan | 7,7993 |
| HRK | Chorvátska kuna | 7,4390 |
| IDR | Indonézska rupia | 15 554,41 |
| MYR | Malajzijský ringgit | 4,6145 |
| PHP | Filipínske peso | 56,348 |
| RUB | Ruský rubeľ | 70,7441 |
| THB | Thajský baht | 33,645 |
| BRL | Brazílsky real | 4,6402 |
| MXN | Mexické peso | 21,4658 |
| INR | Indická rupia | 79,0435 |

Mena

Výmenný kurz

USD

Americký dolár

1,1094

JPY

Japonský jen

120,44

DKK

Dánska koruna

7,4722

GBP

Britská libra

0,84453

SEK

Švédska koruna

10,5183

CHF

Švajčiarsky frank

1,0968

ISK

Islandská koruna

134,60

NOK

Nórska koruna

10,1235

BGN

Bulharský lev

1,9558

CZK

Česká koruna

25,533

HUF

Maďarský forint

330,19

PLN

Poľský zlotý

4,2772

RON

Rumunský lei

4,7800

TRY

Turecká líra

6,3893

AUD

Austrálsky dolár

1,6190

CAD

Kanadský dolár

1,4618

HKD

Hongkongský dolár

8,6852

NZD

Novozélandský dolár

1,6886

SGD

Singapurský dolár

1,5084

KRW

Juhokórejský won

1 317,31

ZAR

Juhoafrický rand

16,2232

CNY

Čínsky juan

7,7993

HRK

Chorvátska kuna

7,4390

IDR

Indonézska rupia

15 554,41

MYR

Malajzijský ringgit

4,6145

PHP

Filipínske peso

56,348

RUB

Ruský rubeľ

70,7441

THB

Thajský baht

33,645

BRL

Brazílsky real

4,6402

MXN

Mexické peso

21,4658

INR

Indická rupia

79,0435

---

(1)  Zdroj: referenčný výmenný kurz publikovaný ECB.

---

V Oznamy

KONANIA TÝKAJÚCE SA VYKONÁVANIA POLITIKY HOSPODÁRSKEJ SÚŤAŽE

Európska komisia

| 9.12.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 412/21 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 412/21

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

Vec M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 412/06)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Telefónica S.A. („Telefónica“, Španielsko), |
| --- | --- |

—

Telefónica S.A. („Telefónica“, Španielsko),

| — | Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. („PCS“, Španielsko), |
| --- | --- |

—

Prosegur Compañía de Seguridad, S.A. („PCS“, Španielsko),

| — | Prosegur Alarmas España, S.L.U. („Prosegur Alarmas“, Španielsko), patriaci do skupiny PCS. |
| --- | --- |

—

Prosegur Alarmas España, S.L.U. („Prosegur Alarmas“, Španielsko), patriaci do skupiny PCS.

Podniky Telefónica a PCS získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad celým podnikom Prosegur Alarmas.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | Telefónica: celosvetový telekomunikačný operátor a poskytovateľ mobilných sietí pôsobiaci pod viacerými značkami vrátane Movistar, O2 a Vivo. Telefónica je spoločnosť v stopercentnom verejnom vlastníctve kótovaná na burzách v Madride, New Yorku, Lime a Buenos Aires, |
| --- | --- |

—

Telefónica: celosvetový telekomunikačný operátor a poskytovateľ mobilných sietí pôsobiaci pod viacerými značkami vrátane Movistar, O2 a Vivo. Telefónica je spoločnosť v stopercentnom verejnom vlastníctve kótovaná na burzách v Madride, New Yorku, Lime a Buenos Aires,

| — | PCS: poskytuje bezpečnostné služby spoločnostiam, domácnostiam a podnikom. Činnosti podniku PCS sú rozdelené do troch obchodných oblastí, konkrétne poplašných systémov, bezpečnosti a ochrany hotovosti, |
| --- | --- |

—

PCS: poskytuje bezpečnostné služby spoločnostiam, domácnostiam a podnikom. Činnosti podniku PCS sú rozdelené do troch obchodných oblastí, konkrétne poplašných systémov, bezpečnosti a ochrany hotovosti,

| — | Prosegur Alarmas: poskytuje služby týkajúce sa inštalácie poplašných systémov a ich pripojenia s monitorovacími strediskami v Španielsku. |
| --- | --- |

—

Prosegur Alarmas: poskytuje služby týkajúce sa inštalácie poplašných systémov a ich pripojenia s monitorovacími strediskami v Španielsku.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť toto referenčné číslo:

M.9559 – Telefónica/Prosegur/Prosegur Alarmas España

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

Email: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 9.12.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 412/23 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 412/23

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.9653 – Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 412/07)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | Pon Tyre Group B.V. (Holandsko) patriaci do skupiny Pon („Pon“), |
| --- | --- |

—

Pon Tyre Group B.V. (Holandsko) patriaci do skupiny Pon („Pon“),

| — | Gilde Fund V (Holandsko) riadený podnikom Gilde V Management B.V. (Holandsko), |
| --- | --- |

—

Gilde Fund V (Holandsko) riadený podnikom Gilde V Management B.V. (Holandsko),

| — | Gundlach Automotive Corporation (Nemecko) v súčasnosti pod výlučnou kontrolou podniku Gilde Fund V. |
| --- | --- |

—

Gundlach Automotive Corporation (Nemecko) v súčasnosti pod výlučnou kontrolou podniku Gilde Fund V.

Podniky Pon a Gilde Fund V získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) a článku 3 ods. 4 nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad celým podnikom Gundlach Automotive Corporation.

Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | Pon Tyre Group B.V.: Pon Tyre Group B.V. patrí do skupiny Pon. Pon pôsobí v štyroch rôznych podnikateľských klastroch: Automotive, ktorý sa zameriava aj na distribúciu pneumatík, Pon Bike, Equipment & Power Systems a Industrial Mobility, |
| --- | --- |

—

Pon Tyre Group B.V.: Pon Tyre Group B.V. patrí do skupiny Pon. Pon pôsobí v štyroch rôznych podnikateľských klastroch: Automotive, ktorý sa zameriava aj na distribúciu pneumatík, Pon Bike, Equipment & Power Systems a Industrial Mobility,

| — | Gilde Fund V: Gilde Fund V je súkromná spoločnosť zaoberajúca sa kapitálovými investíciami, ktorá pôsobí v oblasti poradenstva, riadenia a investícií do stredných podnikov, |
| --- | --- |

—

Gilde Fund V: Gilde Fund V je súkromná spoločnosť zaoberajúca sa kapitálovými investíciami, ktorá pôsobí v oblasti poradenstva, riadenia a investícií do stredných podnikov,

| — | Gundlach Automotive Corporation: Gundlach Automotive Corporation sa venuje najmä distribúcii pneumatík, ráfikov, namontovaných kolies, senzorov na meranie tlaku v pneumatikách (TPMS) a poskytovaniu súvisiacich služieb. Výrobcom pôvodných zariadení tiež v súvislosti s kolesami ponúka programy a montážne služby. |
| --- | --- |

—

Gundlach Automotive Corporation: Gundlach Automotive Corporation sa venuje najmä distribúcii pneumatík, ráfikov, namontovaných kolies, senzorov na meranie tlaku v pneumatikách (TPMS) a poskytovaniu súvisiacich služieb. Výrobcom pôvodných zariadení tiež v súvislosti s kolesami ponúka programy a montážne služby.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť toto referenčné číslo:

M.9653 – Pon Tyre Group/Gilde Fund V/Gundlach Automotive Corporation

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

| 9.12.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 412/24 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 412/24

---

Predbežné oznámenie o koncentrácii

(Vec M.9586 –
  SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5)

Vec, ktorá môže byť posúdená v rámci zjednodušeného postupu

(Text s významom pre EHP)

(2019/C 412/08)

1.

Toto oznámenie sa týka týchto podnikov:

| — | SEGRO plc („SEGRO“, Spojené kráľovstvo), |
| --- | --- |

—

SEGRO plc („SEGRO“, Spojené kráľovstvo),

| — | Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada), |
| --- | --- |

—

Public Sector Pension Investment Board („PSPIB“, Kanada),

| — | 7R Projekt 5 sp z o.o. („cieľový podnik“, Poľsko). |
| --- | --- |

—

7R Projekt 5 sp z o.o. („cieľový podnik“, Poľsko).

Podniky SEGRO a PSPIB získavajú v zmysle článku 3 ods. 1 písm. b) nariadenia o fúziách spoločnú kontrolu nad celým cieľovým podnikom. Koncentrácia sa uskutočňuje prostredníctvom kúpy akcií.

2.

| — | SEGRO: vlastníctvo, správa aktív a rozvoj moderných skladových priestorov a nehnuteľností pre ľahký priemysel, ktoré sa nachádzajú vo viacerých krajinách EÚ, |
| --- | --- |

—

SEGRO: vlastníctvo, správa aktív a rozvoj moderných skladových priestorov a nehnuteľností pre ľahký priemysel, ktoré sa nachádzajú vo viacerých krajinách EÚ,

| — | PSPIB: investovanie čistých príspevkov do dôchodkových fondov kanadského verejného sektora. Podnik spravuje diverzifikované globálne portfólio vrátane akcií, dlhopisov a iných cenných papierov s pevným výnosom, ako aj investície do súkromného kapitálu, nehnuteľností, infraštruktúry, prírodných zdrojov a súkromného dlhu, |
| --- | --- |

—

PSPIB: investovanie čistých príspevkov do dôchodkových fondov kanadského verejného sektora. Podnik spravuje diverzifikované globálne portfólio vrátane akcií, dlhopisov a iných cenných papierov s pevným výnosom, ako aj investície do súkromného kapitálu, nehnuteľností, infraštruktúry, prírodných zdrojov a súkromného dlhu,

| — | cieľový podnik: vlastník nehnuteľnosti slúžiacej na logistické účely, ktorá sa nachádza na parcele 37/10, ul. Rokicińska, Łódź, Poľsko. |
| --- | --- |

—

cieľový podnik: vlastník nehnuteľnosti slúžiacej na logistické účely, ktorá sa nachádza na parcele 37/10, ul. Rokicińska, Łódź, Poľsko.

3.

V súlade s oznámením Komisie o zjednodušenom postupe pri riešení niektorých koncentrácií podľa nariadenia Rady (ES) č. 139/2004 (2) je potrebné uviesť, že túto vec je možné posudzovať v súlade s postupom stanoveným v uvedenom oznámení.

4.

Pripomienky musia byť Komisii doručené najneskôr 10 dní odo dňa uverejnenia tohto oznámenia. Vždy je nutné uviesť toto referenčné číslo:

M.9586 – SEGRO/PSPIB/7R Projekt 5

Pripomienky možno Komisii zaslať e-mailom, faxom alebo poštou. Použite tieto kontaktné údaje:

E-mail: COMP-MERGER-REGISTRY@ec.europa.eu

Fax +32 22964301

Poštová adresa:

| European Commission |
| --- |
| Directorate-General for Competition |
| Merger Registry |
| 1049 Bruxelles/Brussel |
| BELGIQUE/BELGIË |

European Commission

Directorate-General for Competition

Merger Registry

1049 Bruxelles/Brussel

BELGIQUE/BELGIË

---

(1)  Ú. v. EÚ L 24, 29.1.2004, s. 1 („nariadenie o fúziách“).

1

(2)  Ú. v. EÚ C 366, 14.12.2013, s. 5.

2

---

INÉ AKTY

Európska komisia

| 9.12.2019 | SK | Úradný vestník Európskej únie | C 412/25 |
| --- | --- | --- | --- |

9.12.2019

SK

Úradný vestník Európskej únie

C 412/25

---

Uverejnenie oznámenia o schválení štandardnej zmeny špecifikácie výrobku v súvislosti s názvom v sektore vinohradníctva a vinárstva v zmysle článku 17 ods. 2 a 3 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33

(2019/C 412/09)

Toto oznámenie sa uverejňuje v súlade s článkom 17 ods. 5 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 zo 17. októbra 2018 (1).

OZNÁMENIE O SCHVÁLENÍ ŠTANDARDNEJ ZMENY

„Prosecco“

PDO-IT-A0516-AM06

Dátum oznámenia: 3. 9. 2019

OPIS A DÔVODY SCHVÁLENEJ ZMENY

1.   Nadpis „Vlastnosti pri konzumácii“

Opis: V kategórii šumivého vína sa k verziám „brut“, „extra dry“, „dry“ a „demi sec“ ako nové verzie dopĺňajú „brut nature“ a „extra brut“.

Dôvody: Touto zmenou sa umožňuje používanie pojmov „brut nature“ a „extra brut“ v prípade šumivých vín, ktoré sa tradične vyrábajú so zvyškovým cukrom nepresahujúcim limity povolené podľa platných právnych predpisov; okrem toho sa tak spotrebiteľom poskytujú informácie o špecifickom charaktere výrobku a jeho organoleptických vlastnostiach pri konzumácii: od „brut nature“ po „demi-sec“.

Táto zmena sa týka článkov 5 a 6 špecifikácie výrobku a bodu 1.4 (Opis vín) jednotného dokumentu.

2.   Nadpis „Balenie“

Opis: Stanovuje sa, že sa musia používať uzávery s obsahom korku minimálne 51 hm. % a obsah korku v časti uzáveru, ktorý prichádza do styku s vínom, nesmie byť nižší ako 51 %.

Dôvody: Cieľom tejto zmeny je zlepšiť imidž šumivých vín s CHOP „Prosecco“. Používaním uzáverov s obsahom korku minimálne 51 hm. % (vrátane časti, ktorá prichádza do styku s vínom) a s obsahom iných materiálov povolených platnými právnymi predpismi do 49 % sa má chrániť prestíž a tradícia týchto výrobkov a zároveň zaručiť lepšie zachovanie vlastností šumivého vína.

Táto zmena sa týka článku 8 špecifikácie výrobku; jednotný dokument sa nemení.

JEDNOTNÝ DOKUMENT

1.   Názov výrobku

„Prosecco“

2.   Druh zemepisného označenia

CHOP – chránené označenie pôvodu

3.   Kategórie vinohradníckych/vinárskych výrobkov

| 1. | Víno |
| --- | --- |

1.

Víno

| 4. | Šumivé víno |
| --- | --- |

4.

Šumivé víno

| 5. | Akostné šumivé víno |
| --- | --- |

5.

Akostné šumivé víno

| 6. | Akostné aromatické šumivé víno |
| --- | --- |

6.

Akostné aromatické šumivé víno

| 8. | Perlivé víno |
| --- | --- |

8.

Perlivé víno

4.   Opis vína (vín)

„Prosecco“ – víno

Farba: slamová

Vôňa: elegantná, charakteristická, typická pre hrozno, z ktorého sa víno vyrába

Chuť: suchá až polosladká, svieža a charakteristická

Minimálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): 10,5 %

Minimálny bezcukorný extrakt: 14 g/l

Analytické parametre, ktoré nie sú uvedené v nasledujúcej tabuľke, zodpovedajú limitom stanoveným vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ.

| Všeobecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálna celková kyslosť | 4,5 gramu na liter, vyjadrený ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické vlastnosti

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálna celková kyslosť

4,5 gramu na liter, vyjadrený ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

„Prosecco“ – šumivé víno, akostné šumivé víno a akostné šumivé víno aromatického druhu

Farba: slamová rôznej intenzity, s jasným vzhľadom a dlhotrvajúcou penou

Vôňa: elegantná, charakteristická, typická pre hrozno, z ktorého sa víno vyrába

Chuť: „brut nature“ až „demi-sec“, svieža a charakteristická

Minimálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): 11 %

Minimálny bezcukorný extrakt: 14 g/l

Analytické parametre, ktoré nie sú uvedené v nasledujúcej tabuľke, zodpovedajú limitom stanoveným vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ.

| Všeobecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálna celková kyslosť | 4,5 gramu na liter, vyjadrený ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické vlastnosti

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálna celková kyslosť

4,5 gramu na liter, vyjadrený ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

„Prosecco“ – perlivé víno

Farba: slamová rôznej intenzity, s jasným vzhľadom a viditeľnou tvorbou bubliniek

Vôňa: elegantná, charakteristická, typická pre hrozno, z ktorého sa víno vyrába

Chuť: suchá až polosladká, svieža a charakteristická

Minimálny celkový obsah alkoholu (v obj. %): 10,5 %

Minimálny bezcukorný extrakt: 14 g/l

V prípade perlivého druhu tradične vyrábaného kvasením vo fľaši sa môžu organoleptické vlastnosti pri konzumácii líšiť:

Farba: možná prítomnosť zakalenia

Vôňa: príjemná a charakteristická s možným nádychom chlebovej kôrky a kvasníc

Chuť: suchá, spenená, ovocná s možným nádychom chlebovej kôrky a kvasníc

Analytické parametre, ktoré nie sú uvedené v nasledujúcej tabuľke, zodpovedajú limitom stanoveným vo vnútroštátnych právnych predpisoch a v právnych predpisoch EÚ.

| Všeobecné analytické vlastnosti |
| --- |
| Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %) | |
| Minimálna celková kyslosť | 4 gramy na liter, vyjadrený ako kyselina vínna |
| Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter) | |
| Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter) | |

Všeobecné analytické vlastnosti

Maximálny celkový obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálny skutočný obsah alkoholu (v obj. %)

Minimálna celková kyslosť

4 gramy na liter, vyjadrený ako kyselina vínna

Maximálny obsah prchavých kyselín (v miliekvivalentoch na liter)

Maximálny celkový obsah oxidu siričitého (v miligramoch na liter)

5.   Vinárske výrobné postupy

a)   Základné enologické postupy

Enologický postup, ktorý sa týka časti výrobku určenej na prípravu šumivého vína alebo akostného šumivého vína

Osobitný enologický postup

V prípade časti výrobku určenej na prípravu šumivého vína a akostného šumivého vína je povolené pridať najviac 15 % výrobkov získaných z vinifikácie hrozna odrôd Chardonnay, Pinot Bianco, Pinot Grigio a Pinot Nero (biele víno) samostatne alebo v kombinácii, a to za podmienky, že hrozno odrody „Glera“ využívané v procese výroby vína sa pestuje v jednoodrodových vinohradoch alebo vo vinohradoch, kde prítomnosť iných menšinových odrôd ako tých, ktoré sú povolené v tomto postupe, neprevyšuje 15 %.

b)   Maximálne výnosy

„Prosecco“

18 000,0 kg hrozna na hektár

„Prosecco“

135,0 hektolitrov na hektár

6.   Vymedzená zemepisná oblasť

Hrozno používané na výrobu vína s chráneným označením pôvodu „Prosecco“, sa musí vypestovať v oblasti tvorenej provinciami Belluno, Gorica, Padova, Pordenone, Treviso, Terst, Udine, Benátky a Vicenza.

7.   Hlavné muštové odrody

Glera lunga W. – Serprino

Glera lunga W. – Glera

Glera W. – Serprino

8.   Opis súvislostí

CHOP „Prosecco“ – všetky kategórie vína

Prírodné faktory, ktoré sú rozhodujúce pre súvislosť

Pre oblasť označenia „Prosecco“, ktorá sa nachádza v severovýchodnom Taliansku, je charakteristická rovinatá krajina s niekoľkými kopcovitými oblasťami. Podnebie v oblasti Benátska a Furlanska je mierne – Alpy na severe slúžia ako bariéra proti studeným severným vetrom a Jadranské more na juhu predstavuje hlavnú trasu vetra scirocco, ktorý prináša dostatočné zrážky, a to najmä počas letných mesiacov, zmierňuje teploty a poskytuje viniču nevyhnutné množstvo vody vo fázach rastu pukov a strapcov.

Na konci leta, t. j. v období s nižším počtom hodín slnečného svitu a prevládajúceho suchého vetra bóra z východu, dochádza k veľkým teplotným rozdielom medzi dňom a nocou a hrozno, ktoré je práve v poslednej fáze dozrievania, obsahuje značné množstvo aromatických látok.

Oblasť pestovania je bohatá na minerály a stopové prvky. Pôdy sú zväčša aluviálneho pôvodu s prevažne ílovito-prachovitou štruktúrou a značným obsahom pôdneho skeletu, ktorý je výsledkom erózie dolomitov a riečnych naplavenín, čo umožňuje dobré odvodňovanie pôdy.

Historické a ľudské faktory

Najstaršie dokumenty, v ktorých sa spomína víno „Prosecco“, pochádzajú z konca 17. storočia nášho letopočtu. Opisuje sa v nich lahodné biele víno s pôvodom v krasovej krajine v okolí mesta Terst a najmä v oblasti Prosecco.

Výroba tohto vína sa neskôr presunula a rozvíjala sa predovšetkým v kopcovitom regióne Benátska a Furlanska.

„Prosecco“ za svoj úspech v podstate vďačí skutočnosti, že od začiatku 20. storočia kvalifikovaní podnikatelia rozvíjali najvhodnejšie techniky viazania viniča pre veľmi temperamentnú odrodu Glera s cieľom obmedziť rodivosť každej rastliny a tak zabezpečiť, aby hrozno riadne dozrelo, a zachovať jeho aromatický potenciál. Navrhli aj najlepšie techniky výroby vína založené na prirodzenom druhotnom kvasení, spočiatku vo fľaši, neskôr v tankoch z nehrdzavejúcej ocele.

V priebehu minulého storočia vznikla sieť vysokokvalifikovaných odborníkov z vedeckej a technickej oblasti s odbornými znalosťami v oblasti výroby, ktorej cieľom je zdokonaľovať metódy výroby a spracovania vína „Prosecco“. To pomohlo zlepšiť vlastnosti, vďaka ktorým víno rozpoznávajú a oceňujú domáci, ako aj medzinárodní spotrebitelia. Kľúčovým faktorom bola schopnosť výrobcov experimentovať s technológiou výroby vína a druhotného kvasenia a zlepšovať ju, vďaka čomu dokážu výrobcovia zachovať vône hrozna v aromatickom profile vína.

Príčinná súvislosť medzi zemepisným prostredím a osobitnými vlastnosťami výrobku

Na to, aby sa vinič počas vegetačného obdobia správne vyvíjal, je rozhodujúce mierne podnebie, v lete s výskytom dažďa a horúceho vetra sirocco.

Rozdiely medzi dennými a nočnými teplotami a prevládajúci suchý vietor bóra počas poslednej etapy dozrievania hrozna podporujú zachovanie „kyslých“ látok a tvorbu značného množstva aromatických prekurzorov, ktoré sú určujúce pre kvetinový a ovocný nádych typický pre víno „Prosecco“.

Aluviálne pôdy majú ílovito-prachovitú štruktúru a sú pomerne úrodné, čo umožňuje vynikajúce množstevné výnosy, priaznivo ovplyvňuje miernu úroveň koncentrácie cukru a poskytuje minerály a stopové prvky potrebné na to, aby malo hrozno dobre vyvážené chemické a senzorické zloženie. Tým sa zasa umožňuje získanie základného vína pre perlivé a šumivé vína s miernym obsahom alkoholu a sviežim, suchým a ovocným senzorickým profilom a chuťou charakteristickou pre víno „Prosecco“.

Vypestovaný druh hrozna, najmä odroda Glera, sa vyznačuje miernou koncentráciou cukrov a optimálnym obsahom okysľujúcich a aromatických látok (zrelosť). Tak vzniká príjemne aromatické základné víno s nízkym obsahom alkoholu, z ktorého možno vyrobiť „Prosecco“.

Šumivé a perlivé verzie vína „Prosecco“ sú typicky suché a pre ich senzorický profil je charakteristická jasná slamová farba a dobrá vyváženosť medzi jemnými bublinkami a dlhotrvajúcou penou.

Vôňa vína je jemná a elegantná s charakteristickým kvetinovým (biele kvety) a ovocným (jablko, hruška, exotické ovocie a citrusy) nádychom. Pokiaľ ide o chuť, dobrá vyváženosť medzi cukornatými a kyslými zložkami a intenzívna chuť dodávajú na podnebí nádych sviežosti, jemnosti a živosti.

S cieľom ďalšieho zlepšenia vlastností tohto výnimočného vína v šumivej verzii sa na prirodzené opätovné kvasenie základného vína vo veľkých nádobách alebo tankoch z nehrdzavejúcej ocele využíva Charmatova metóda, vďaka čomu získa víno „Prosecco“ iskru, ktorá mu dodá živosť na podnebí.

Práve táto metóda umožňuje vínu „Prosecco“ dosiahnuť svoj úplný aromatický potenciál a príjemne sviežu a charakteristickú chuť, vďaka ktorej ho veľmi vyhľadávajú a obľubujú spotrebitelia v Taliansku aj v iných častiach sveta.

Za povšimnutie stojí aj (objemovo nízka) výroba nešumivého vína „Prosecco“, ktoré má podobný senzorický profil ako vyššie uvedené druhy, ale s príznačnými ovocnými vnemami a plnšou, výraznejšou chuťou.

Vína s CHOP „Prosecco“ oceňujú spotrebitelia v Taliansku aj za jeho hranicami.

9.   Ďalšie základné podmienky (balenie, označovanie, iné požiadavky)

Právne predpisy EÚ

„Prosecco“ CHOP

Právny rámec:

Druh ďalšej podmienky:

Výnimka v súvislosti s výrobou vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Opis podmienky:

Na základe výnimky uvedenej v článku 5 ods. 1 písm. a) delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 možno operácie spracovania všetkých druhov vín vykonávať aj na správnom území obcí v provincii Verona susediacom s vymedzenou oblasťou výroby, pokiaľ hrozno pochádza z vinohradov, ktoré boli k 30. novembru 2011 obhospodarované. Tieto činnosti možno navyše vykonávať aj v iných provinciách susediacich s vymedzenou oblasťou výroby, ktorým ministerstvo udelilo individuálne povolenie.

Za podmienok stanovených v individuálnych povoleniach udelených ministerstvom a s prihliadnutím na tradičné miesta výroby možno v zmysle článku 5 ods. 2 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 druhotné kvasenie základného vína v prípade „perlivej“ a „šumivej“ kategórie vykonávať aj v bezprostrednej blízkosti vymedzenej zemepisnej oblasti.

CHOP „Prosecco“ – dodatočná zemepisná jednotka

Právny rámec:

Právne predpisy EÚ

Druh ďalšej podmienky:

Dodatočné ustanovenia týkajúce sa označovania

Opis podmienky:

V prípade označenia „Prosecco“ je povolené uviesť na etikete odkaz na názov zemepisnej jednotky „provincia Treviso“ alebo „Treviso“, „provincia Terst“ alebo „Terst“ alebo „Pokrajina Trst“ alebo „Trst“, ak príslušné šarže obsahujú výlučne hrozno zo zberu vo vinohradoch, ktoré sa nachádzajú v daných provinciách, alebo ak je výrobok spracovaný a balený v rovnakej provincii, kde bolo vypestované hrozno, ako sa stanovuje v článku 55 delegovaného nariadenia Komisie (EÚ) 2019/33 a v článku 120 ods. 1 písm. g) nariadenia (EÚ) č. 1308/2013.

„Prosecco“ CHOP

Právny rámec:

Právne predpisy EÚ

Druh ďalšej podmienky:

Plnenie do fliaš vo vymedzenej zemepisnej oblasti

Opis podmienky:

Ustanovenia o plnení do fliaš vo vymedzenej oblasti sú stanovené v súlade s právnymi predpismi EÚ [článok 4 ods. 2 nariadenia (EÚ) č. 607/2009]. V súlade s uvedeným právnym predpisom sa musí plnenie do fliaš uskutočniť vo vymedzenej zemepisnej oblasti s cieľom zabezpečiť kvalitu, chrániť dobrú povesť vína s CHOP „Prosecco“, zaručiť jeho pôvod a zaistiť účinnosť príslušných kontrol. Osobitné charakteristiky a vlastnosti vína „Prosecco“, ktoré sú spojené so zemepisnou oblasťou pôvodu a dobrou povesťou označenia, možno lepšie zaručiť, ak sa víno plní do fliaš v oblasti výroby, keďže uplatňovanie a dodržiavanie všetkých technických pravidiel, ktoré sa týkajú prepravy a plnenia do fliaš, sa zverujú podnikom v danej oblasti, ktoré majú potrebné vedomosti a know-how, ako aj záujem na zachovaní dobrej povesti tohto vína. Navyše je táto požiadavka zárukou toho, že príslušné orgány vykonávajú u výrobcov vína účinné kontroly plnenia do fliaš, čím sa predchádza všetkým potenciálnym rizikám, ktoré predstavuje preprava výrobku za hranice oblasti na účely plnenia do fliaš. Z tohto ustanovenia majú teda prospech aj samotní výrobcovia vína, ktorí dbajú na zachovanie kvality a dobrej povesti označenia a zodpovedajú za ne.

Odkaz na špecifikáciu výrobku

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/14390

---

(1)  Ú. v. EÚ L 9, 11.1.2019, s. 2.

---