# Euroopa Liidu C 11/2020

| | ISSN 1977-0898 |
| --- | --- |
| Euroopa Liidu
  Teataja | C 11 |
| | |
| Eestikeelne väljaanne | Teave ja teatised | 63. aastakäik13. jaanuar 2020 |

ISSN 1977-0898

Euroopa Liidu

Teataja

C 11

Eestikeelne väljaanne

Teave ja teatised

63. aastakäik13. jaanuar 2020

---

| Sisukord | Lehekülg |
| --- | --- |
| | |
| | EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2018‒20191.–4. oktoobri 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 260, 2.8.2019 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID | 1 |

Sisukord

Lehekülg

EUROOPA PARLAMENT
  ISTUNGJÄRK 2018‒20191.–4. oktoobri 2018. aasta istungid
  Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 260, 2.8.2019 .
  VASTUVÕETUD TEKSTID

EUROOPA PARLAMENT

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 260, 2.8.2019 .

1

---

| | I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused |
| --- | --- |
| | RESOLUTSIOONID |
| | Euroopa Parlament |
| 2020/C 011/02 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta resolutsioon rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta: IFRS 17 (kindlustuslepingud) (2018/2689(RSP)) | 2 |
| | RESOLUTSIOONID |
| 2020/C 011/03 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta resolutsioon hajusraamatu tehnoloogiate ja plokiahelate kohta: usalduse suurendamine vahendajatest loobumise abil (2017/2772(RSP)) | 7 |
| 2020/C 011/04 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta resolutsioon äärepoolsete ning maa- ja mägipiirkondade erivajadustega arvestamise kohta (2018/2720(RSP)) | 15 |
| 2020/C 011/05 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon meediavabaduse halvenemise kohta Valgevenes ja eelkõige Harta 97 juhtumi kohta (2018/2861(RSP)) | 18 |
| 2020/C 011/06 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon Araabia Ühendemiraatide ning eelkõige inimõiguste kaitsja Ahmed Mansoori olukorra kohta (2018/2862(RSP)) | 21 |
| 2020/C 011/07 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon uiguuride ja kasahhide massilise meelevaldse kinnipidamise kohta Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas (2018/2863(RSP)) | 25 |
| 2020/C 011/08 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon riigihangete strateegia paketi kohta (2017/2278(INI)) | 28 |
| 2020/C 011/09 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon ELi panuse kohta seoses siduva ÜRO vahendi loomisega rahvusvaheliste korporatsioonide ja muude piiriüleste tunnustega ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas (2018/2763(RSP)) | 36 |
| 2020/C 011/10 | P8_TA(2018)0383 Olukord Jeemenis Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Jeemenis (2018/2853(RSP)) | 44 |
| 2020/C 011/11 | Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon tollipettuste vastase võitluse ning ELi omavahendite kaitse kohta (2018/2747(RSP)) | 50 |

I   Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

2020/C 011/02

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta resolutsioon rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta: IFRS 17 (kindlustuslepingud) (2018/2689(RSP))

2

RESOLUTSIOONID

2020/C 011/03

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta resolutsioon hajusraamatu tehnoloogiate ja plokiahelate kohta: usalduse suurendamine vahendajatest loobumise abil (2017/2772(RSP))

7

2020/C 011/04

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta resolutsioon äärepoolsete ning maa- ja mägipiirkondade erivajadustega arvestamise kohta (2018/2720(RSP))

15

2020/C 011/05

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon meediavabaduse halvenemise kohta Valgevenes ja eelkõige Harta 97 juhtumi kohta (2018/2861(RSP))

18

2020/C 011/06

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon Araabia Ühendemiraatide ning eelkõige inimõiguste kaitsja Ahmed Mansoori olukorra kohta (2018/2862(RSP))

21

2020/C 011/07

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon uiguuride ja kasahhide massilise meelevaldse kinnipidamise kohta Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas (2018/2863(RSP))

25

2020/C 011/08

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon riigihangete strateegia paketi kohta (2017/2278(INI))

28

2020/C 011/09

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon ELi panuse kohta seoses siduva ÜRO vahendi loomisega rahvusvaheliste korporatsioonide ja muude piiriüleste tunnustega ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas (2018/2763(RSP))

36

2020/C 011/10

P8_TA(2018)0383 Olukord Jeemenis Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Jeemenis (2018/2853(RSP))

44

2020/C 011/11

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon tollipettuste vastase võitluse ning ELi omavahendite kaitse kohta (2018/2747(RSP))

50

---

| | II   Teatised |
| --- | --- |
| | EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED |
| 2020/C 011/12 | Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta otsus Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2018/2069(IMM)) | 53 |

II   Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

2020/C 011/12

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta otsus Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2018/2069(IMM))

53

---

| | III   Ettevalmistavad aktid |
| --- | --- |
| | EUROOPA PARLAMENT |
| 2020/C 011/13 | P8_TA(2018)0359 Kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud ***I Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (kodifitseeritud tekst) (COM(2018)0139 – C8-0116/2018 – 2018/0066(COD)) | 55 |
| P8_TC1-COD(2018)0066 Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (kodifitseeritud) | 56 |
| 2020/C 011/14 | Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö kokkuleppe, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel sõlmimise kohta (06534/2018 – C8-0150/2018 – 2018/0036(NLE)) | 57 |
| 2020/C 011/15 | Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu liidu nimel sõlmimise kohta (06730/2018 – C8-0160/2018 – 2009/0018(NLE)) | 58 |
| 2020/C 011/16 | Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2006/112/EÜ ja 2008/118/EÜ seoses Itaalia Campione d’Italia haldusüksuse ja Itaaliale kuuluva Lugano järve osa arvamisega liidu tolliterritooriumi hulka ja direktiivi 2008/118/EÜ territoriaalsesse kohaldamisalasse (COM(2018)0261 – C8-0226/2018 – 2018/0124(CNS)) | 59 |
| 2020/C 011/17 | Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Madalmaade taotlus – EGF/2018/001 NL/Financial service activities) (COM(2018)0548 – C8-0392/2018 – 2018/2220(BUD)) | 60 |
| 2020/C 011/18 | Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta, et võtta arvesse muutuvat turuolukorda (COM(2016)0287 – C8-0193/2016 – 2016/0151(COD)) | 64 |
| P8_TC1-COD(2016)0151Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda | 65 |
| 2020/C 011/19 | Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2018 kohta, III jagu – Komisjon: Seoses ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II) Türgile ette nähtud toetusega reservi kantud assigneeringute tühistamine, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) ja humanitaarabi assigneeringute suurendamine seoses muude kiireloomuliste meetmetega ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (INEA) ametikohtade loetelu muutmine seoses WiFi4EU algatusega(11843/2018 – C8-0415/2018 – 2018/2165(BUD)) | 66 |
| 2020/C 011/20 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses käibemaksusüsteemi teatavate eeskirjade ühtlustamise ja lihtsustamisega ning võetakse kasutusele liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise lõplik süsteem (COM(2017)0569 – C8-0363/2017 – 2017/0251(CNS)) | 69 |
| 2020/C 011/21 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete puhul rakendatava vabatahtliku pöördmaksustamismehhanismi ning käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohaldamisajaga (COM(2018)0298 – C8-0265/2018 – 2018/0150(CNS)) | 92 |
| 2020/C 011/22 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 389/2012 (milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas) elektroonilise registri sisu osas (COM(2018)0349 – C8-0371/2018 – 2018/0181(CNS)) | 93 |
| 2020/C 011/23 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD)) 1 1 | 94 |
| 2020/C 011/24 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes kergsõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 (uuesti sõnastatud) (COM(2017)0676 – C8-0395/2017 – 2017/0293(COD)) 1 1 | 177 |
| 2020/C 011/25 | Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ käibemaksumäärade osas (COM(2018)0020 – C8-0023/2018 – 2018/0005(CNS)) | 211 |
| 2020/C 011/26 | P8_TA(2018)0379 ELi Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) ***I Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (COM(2013)0535 – C7-0240/2013 – 2013/0256(COD)) | 222 |
| P8_TC1-COD(2013)0256 Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/... Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK | 223 |
| 2020/C 011/27 | P8_TA(2018)0380 Arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikune tunnustamine ***I Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist (COM(2016)0819 – C8-0002/2017 – 2016/0412(COD)) | 224 |
| P8_TC1-COD(2016)0412 Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist | 225 |
| 2020/C 011/28 | P8_TA(2018)0381 Isikustamata andmete vaba liikumine Euroopa Liidus ***I Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus raamistiku kohta isikustamata andmete vabaks liikumiseks Euroopa Liidus (COM(2017)0495 – C8-0312/2017 – 2017/0228(COD)) | 226 |
| P8_TC1-COD(2017)0228Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb isikustamata andmete Euroopa Liidus vaba liikumise raamistikku | 227 |

III   Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

2020/C 011/13

P8_TA(2018)0359 Kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud ***I Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (kodifitseeritud tekst) (COM(2018)0139 – C8-0116/2018 – 2018/0066(COD))

55

P8_TC1-COD(2018)0066 Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (kodifitseeritud)

56

2020/C 011/14

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö kokkuleppe, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel sõlmimise kohta (06534/2018 – C8-0150/2018 – 2018/0036(NLE))

57

2020/C 011/15

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu liidu nimel sõlmimise kohta (06730/2018 – C8-0160/2018 – 2009/0018(NLE))

58

2020/C 011/16

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2006/112/EÜ ja 2008/118/EÜ seoses Itaalia Campione d’Italia haldusüksuse ja Itaaliale kuuluva Lugano järve osa arvamisega liidu tolliterritooriumi hulka ja direktiivi 2008/118/EÜ territoriaalsesse kohaldamisalasse (COM(2018)0261 – C8-0226/2018 – 2018/0124(CNS))

59

2020/C 011/17

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Madalmaade taotlus – EGF/2018/001 NL/Financial service activities) (COM(2018)0548 – C8-0392/2018 – 2018/2220(BUD))

60

2020/C 011/18

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta, et võtta arvesse muutuvat turuolukorda (COM(2016)0287 – C8-0193/2016 – 2016/0151(COD))

64

P8_TC1-COD(2016)0151Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda

65

2020/C 011/19

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2018 kohta, III jagu – Komisjon: Seoses ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II) Türgile ette nähtud toetusega reservi kantud assigneeringute tühistamine, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) ja humanitaarabi assigneeringute suurendamine seoses muude kiireloomuliste meetmetega ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (INEA) ametikohtade loetelu muutmine seoses WiFi4EU algatusega(11843/2018 – C8-0415/2018 – 2018/2165(BUD))

66

2020/C 011/20

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses käibemaksusüsteemi teatavate eeskirjade ühtlustamise ja lihtsustamisega ning võetakse kasutusele liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise lõplik süsteem (COM(2017)0569 – C8-0363/2017 – 2017/0251(CNS))

69

2020/C 011/21

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete puhul rakendatava vabatahtliku pöördmaksustamismehhanismi ning käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohaldamisajaga (COM(2018)0298 – C8-0265/2018 – 2018/0150(CNS))

92

2020/C 011/22

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 389/2012 (milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas) elektroonilise registri sisu osas (COM(2018)0349 – C8-0371/2018 – 2018/0181(CNS))

93

2020/C 011/23

Euroopa Parlamendi 3. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD)) 1 1

1 1

94

2020/C 011/24

Euroopa Parlamendi 3. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes kergsõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 (uuesti sõnastatud) (COM(2017)0676 – C8-0395/2017 – 2017/0293(COD)) 1 1

1 1

177

2020/C 011/25

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ käibemaksumäärade osas (COM(2018)0020 – C8-0023/2018 – 2018/0005(CNS))

211

2020/C 011/26

P8_TA(2018)0379 ELi Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) ***I Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (COM(2013)0535 – C7-0240/2013 – 2013/0256(COD))

222

P8_TC1-COD(2013)0256 Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/... Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK

223

2020/C 011/27

P8_TA(2018)0380 Arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikune tunnustamine ***I Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist (COM(2016)0819 – C8-0002/2017 – 2016/0412(COD))

224

P8_TC1-COD(2016)0412 Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist

225

2020/C 011/28

P8_TA(2018)0381 Isikustamata andmete vaba liikumine Euroopa Liidus ***I Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus raamistiku kohta isikustamata andmete vabaks liikumiseks Euroopa Liidus (COM(2017)0495 – C8-0312/2017 – 2017/0228(COD))

226

P8_TC1-COD(2017)0228Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb isikustamata andmete Euroopa Liidus vaba liikumise raamistikku

227

---

| ET | |
| --- | --- |

ET

---

13.1.2020

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/1 |
| --- | --- | --- | --- |

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/1

---

EUROOPA PARLAMENT

ISTUNGJÄRK 2018‒2019

1.–4. oktoobri 2018. aasta istungid

Istungjärgu protokoll on avaldatud ELTs C 260, 2.8.2019.

VASTUVÕETUD TEKSTID

---

I Resolutsioonid, soovitused ja arvamused

RESOLUTSIOONID

Euroopa Parlament

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/2 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/2

---

P8_TA(2018)0372

Rahvusvahelised finantsaruandluse standardid: IFRS 17 (kindlustuslepingud)

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta resolutsioon rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta: IFRS 17 (kindlustuslepingud) (2018/2689(RSP))

(2020/C 011/02)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 19. juuli 2002. aasta määrust (EÜ) nr 1606/2002 rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite kohaldamise kohta, (1)

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ, (2) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. juuni 2013. aasta direktiivi 2013/34/EL teatavat liiki ettevõtjate aruandeaasta finantsaruannete, konsolideeritud finantsaruannete ja nendega seotud aruannete kohta ja millega muudetakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2006/43/EÜ ning tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 78/660/EMÜ ja 83/349/EMÜ, (2)

| — | võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta, (3) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 19. detsembri 1991. aasta direktiivi 91/674/EMÜ kindlustusseltside raamatupidamise aastaaruannete ja konsolideeritud aruannete kohta, (3)

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (4) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. novembri 2009. aasta direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (4)

| — | võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrust (EL) 2015/35, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (5) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 10. oktoobri 2014. aasta delegeeritud määrust (EL) 2015/35, millega täiendatakse Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2009/138/EÜ kindlustus- ja edasikindlustustegevuse alustamise ja jätkamise kohta (Solventsus II), (5)

| — | võttes arvesse rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 17 (kindlustuslepingud), mille andis 18. mail 2017 välja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse rahvusvahelist finantsaruandlusstandardit (IFRS) 17 (kindlustuslepingud), mille andis 18. mail 2017 välja Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB),

| — | võttes arvesse Philippe Maystadti 2013. aasta oktoobri aruannet „Should IFRS standards be more European?“(„Kas IFRS-standardid peaksid olema euroopalikumad?“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Philippe Maystadti 2013. aasta oktoobri aruannet „Should IFRS standards be more European?“(„Kas IFRS-standardid peaksid olema euroopalikumad?“),

| — | võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IAS) hindamise ning rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) sihtasutuse, Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) ja avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) tegevuse kohta, (6) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 7. juuni 2016. aasta resolutsiooni rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite (IAS) hindamise ning rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite (IFRS) sihtasutuse, Euroopa finantsaruandluse nõuanderühma (EFRAG) ja avaliku huvi järelevalve nõukogu (PIOB) tegevuse kohta, (6)

| — | võttes arvesse oma 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta: IFRS 9, (7) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni rahvusvaheliste finantsaruandlusstandardite kohta: IFRS 9, (7)

| — | võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2018. aasta konsulteerimisdokumenti „Fitness check on the EU framework for public reporting by companies“(„Äriühingute avaliku aruandluse ELi raamistiku toimivuskontroll“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 21. märtsi 2018. aasta konsulteerimisdokumenti „Fitness check on the EU framework for public reporting by companies“(„Äriühingute avaliku aruandluse ELi raamistiku toimivuskontroll“),

| — | võttes arvesse, et komisjon taotles 27. oktoobril 2017 Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmalt (EFRAG) nõuannet IFRS 17 kinnitamise kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse, et komisjon taotles 27. oktoobril 2017 Euroopa finantsaruandluse nõuanderühmalt (EFRAG) nõuannet IFRS 17 kinnitamise kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) arvamust ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) arvamuskirja IASB avalikult arutatava ja kindlustuslepinguid puudutava eelnõu kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) arvamust ning Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) arvamuskirja IASB avalikult arutatava ja kindlustuslepinguid puudutava eelnõu kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2017. aasta aruannet IFRSi sihtasutuse, EFRAGi ja PIOB tegevuse kohta 2016. aastal (COM(2017)0684), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 23. novembri 2017. aasta aruannet IFRSi sihtasutuse, EFRAGi ja PIOB tegevuse kohta 2016. aastal (COM(2017)0684),

| — | võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) 2017. aasta juuli aruannet „Financial stability implications of IFRS 9“(„IFRS 9 mõju finantsstabiilsusele“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Süsteemsete Riskide Nõukogu (ESRB) 2017. aasta juuli aruannet „Financial stability implications of IFRS 9“(„IFRS 9 mõju finantsstabiilsusele“),

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2017. aasta oktoobri aruannet „Is Growth at Risk?“(„Kas majanduskasv on ohus?“) ülemaailmse finantsstabiilsuse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Valuutafondi (IMF) 2017. aasta oktoobri aruannet „Is Growth at Risk?“(„Kas majanduskasv on ohus?“) ülemaailmse finantsstabiilsuse kohta,

| — | võttes arvesse finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) 17. juuli 2017. aasta pressiteadet IFRS 17 kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) 17. juuli 2017. aasta pressiteadet IFRS 17 kohta,

| — | võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal vastu võetud Pariisi kliimakokkulepet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 12. detsembril 2015. aastal vastu võetud Pariisi kliimakokkulepet,

| — | võttes arvesse FSB 2017. aasta juuni aruannet „Recommendations of the Task Force on Climate-related Financial Disclosure“(„Kliimaga seotud finantsteabe avaldamise töörühma soovitused“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse FSB 2017. aasta juuni aruannet „Recommendations of the Task Force on Climate-related Financial Disclosure“(„Kliimaga seotud finantsteabe avaldamise töörühma soovitused“),

| — | võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2018. aasta teatist „Tegevuskava: Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“(COM(2018)0097), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 8. märtsi 2018. aasta teatist „Tegevuskava: Jätkusuutliku majanduskasvu rahastamine“(COM(2018)0097),

| — | võttes arvesse ELi jätkusuutliku rahanduse kõrgetasemelise eksperdirühma 31. jaanuari 2018. aasta lõpparuannet „Financing a Sustainable European Economy“(„Euroopa jätkusuutliku majanduse rahastamine“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi jätkusuutliku rahanduse kõrgetasemelise eksperdirühma 31. jaanuari 2018. aasta lõpparuannet „Financing a Sustainable European Economy“(„Euroopa jätkusuutliku majanduse rahastamine“),

| — | võttes arvesse EFRAGi teabedokumente IFRS 17 kohta, milles käsitletakse lepinguliste teenuste marginaali avalikustamist, üleminekunõudeid ja agregeerimise taset puudutavaid nõudeid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse EFRAGi teabedokumente IFRS 17 kohta, milles käsitletakse lepinguliste teenuste marginaali avalikustamist, üleminekunõudeid ja agregeerimise taset puudutavaid nõudeid,

| — | võttes arvesse IFRS 17 üle peetud arvamuste vahetust, kus osalesid IASB esimees Hans Hoogervorst, IFRSi sihtasutuse järelevalvenõukogu esimees Michel Prada ning EFRAGi juhatuse esimees Jean-Paul Gauzès, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse IFRS 17 üle peetud arvamuste vahetust, kus osalesid IASB esimees Hans Hoogervorst, IFRSi sihtasutuse järelevalvenõukogu esimees Michel Prada ning EFRAGi juhatuse esimees Jean-Paul Gauzès,

| — | võttes arvesse 2016. aasta jaanuaris majandus- ja rahanduskomisjoni jaoks läbi viidud uuringut „Changes to Accounting and Solvency Rules: The (possible) Impact on Insurance and Pensions“(„Raamatupidamist ja maksevõimet käsitlevate eeskirjade muutmise (võimalik) mõju kindlustusele ja pensionidele“), (8) |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2016. aasta jaanuaris majandus- ja rahanduskomisjoni jaoks läbi viidud uuringut „Changes to Accounting and Solvency Rules: The (possible) Impact on Insurance and Pensions“(„Raamatupidamist ja maksevõimet käsitlevate eeskirjade muutmise (võimalik) mõju kindlustusele ja pensionidele“), (8)

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et 18. mail 2017 andis Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) kindlustuslepingute kohta välja uue rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 17; arvestades, et kui EL selle heaks kiidab, jõustub IFRS 17 ELis alates 1. jaanuarist 2021 ning sellega asendatakse ajutine standard IFRS 4; arvestades, et IFRS 17 on kolmas oluline raamatupidamisstandard, mille IASB on välja andnud (eelmised olid IFRS 16 (Rendiarvestus) ja IFRS 9 (Finantsinstrumendid)); arvestades, et IFRS 4 muutmisega lahendati IFRS 17 ja IFRS 9 kohaldamiskuupäevade ebakõla probleem; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 18. mail 2017 andis Rahvusvaheliste Raamatupidamisstandardite Nõukogu (IASB) kindlustuslepingute kohta välja uue rahvusvahelise finantsaruandlusstandardi (IFRS) 17; arvestades, et kui EL selle heaks kiidab, jõustub IFRS 17 ELis alates 1. jaanuarist 2021 ning sellega asendatakse ajutine standard IFRS 4; arvestades, et IFRS 17 on kolmas oluline raamatupidamisstandard, mille IASB on välja andnud (eelmised olid IFRS 16 (Rendiarvestus) ja IFRS 9 (Finantsinstrumendid)); arvestades, et IFRS 4 muutmisega lahendati IFRS 17 ja IFRS 9 kohaldamiskuupäevade ebakõla probleem;

| B. | arvestades, et IFRS 4 pidi olema ajutine standard, kuid see võimaldab kasutada mitmesuguseid riiklikke raamatupidamisstandardeid ja -tavasid; arvestades, et kindlustuste arvepidamise, sh kohustuste mõõtmise ning tulu ja kasumi kajastamise valdkonnas on praegu kasutusel palju erinevaid lahendusi; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et IFRS 4 pidi olema ajutine standard, kuid see võimaldab kasutada mitmesuguseid riiklikke raamatupidamisstandardeid ja -tavasid; arvestades, et kindlustuste arvepidamise, sh kohustuste mõõtmise ning tulu ja kasumi kajastamise valdkonnas on praegu kasutusel palju erinevaid lahendusi;

| C. | arvestades, et IFRS 17 aitab mitmesugustes valdkondades kindlustuslepinguid puudutavaid raamatupidamiseeskirju ühtlustada ning selle eesmärk on tagada realistlikumad kirjeldused ja finantsaruannete parem võrreldavus kindlustussektoris; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et IFRS 17 aitab mitmesugustes valdkondades kindlustuslepinguid puudutavaid raamatupidamiseeskirju ühtlustada ning selle eesmärk on tagada realistlikumad kirjeldused ja finantsaruannete parem võrreldavus kindlustussektoris;

| D. | arvestades, et 2017. aasta oktoobri aruandes ülemaailmse finantsstabiilsuse kohta nõudis Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) elukindlustust puudutava õigusraamistiku täiustamist, et muuta aruandlus läbipaistvamaks ja sektor vastupidavamaks; arvestades, et finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) on väljendanud IFRS 17-le toetust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2017. aasta oktoobri aruandes ülemaailmse finantsstabiilsuse kohta nõudis Rahvusvaheline Valuutafond (IMF) elukindlustust puudutava õigusraamistiku täiustamist, et muuta aruandlus läbipaistvamaks ja sektor vastupidavamaks; arvestades, et finantsstabiilsuse nõukogu (FSB) on väljendanud IFRS 17-le toetust;

| E. | arvestades, et mitmesuguseid kindlustus- ja edasikindlustustooteid pakkuvate Euroopa kindlustusettevõtjate ärimudelid, aga ka investeerimis- ja vastutusstruktuurid on erinevad; arvestades, et kindlustusettevõtjad on tähtsad institutsioonilised investeerijad ja seega olulised pikaajalised investorid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et mitmesuguseid kindlustus- ja edasikindlustustooteid pakkuvate Euroopa kindlustusettevõtjate ärimudelid, aga ka investeerimis- ja vastutusstruktuurid on erinevad; arvestades, et kindlustusettevõtjad on tähtsad institutsioonilised investeerijad ja seega olulised pikaajalised investorid;

| F. | arvestades, et komisjon viib läbi äriühingute avaliku aruandluse ELi raamistiku toimivuskontrolli ning on selle raames uurinud IFRS 17 võimalikku koosmõju kindlustuse arvepidamise direktiiviga ja direktiiviga Solventsus II; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon viib läbi äriühingute avaliku aruandluse ELi raamistiku toimivuskontrolli ning on selle raames uurinud IFRS 17 võimalikku koosmõju kindlustuse arvepidamise direktiiviga ja direktiiviga Solventsus II;

| G. | arvestades, et EFRAG koostab praegu IFRS 17 kohta kinnitamist käsitlevat nõuannet ning selleks viiakse samuti läbi üksikasjalik mõjuhindamine; arvestades, et EFRAGi teabedokumentides on tuvastatud vastuolud agregeerimise taseme, lepinguliste teenuste marginaali, edasikindlustuse, üleminekunõuete ja tegevusmõju küsimustes; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et EFRAG koostab praegu IFRS 17 kohta kinnitamist käsitlevat nõuannet ning selleks viiakse samuti läbi üksikasjalik mõjuhindamine; arvestades, et EFRAGi teabedokumentides on tuvastatud vastuolud agregeerimise taseme, lepinguliste teenuste marginaali, edasikindlustuse, üleminekunõuete ja tegevusmõju küsimustes;

| H. | arvestades, et Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon viib samuti läbi IFRS 17 põhjaliku kontrolli; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Euroopa Parlamendi majandus- ja rahanduskomisjon viib samuti läbi IFRS 17 põhjaliku kontrolli;

| 1. | märgib, et IFRS 17 tähendab kindlustuslepingute arvepidamise põhjalikku muutmist, kuid sellega kaasneb parem järjepidevus ja suurem läbipaistvus ning samuti püütakse sellega parandada võrreldavust; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et IFRS 17 rakendamiseks on vaja teha suuri ja märkimisväärseid jõupingutusi ja kulutusi, muu hulgas kindlustusvaldkonna VKEdel, ning see annab tunnistust uue standardi keerukusest; märgib, et standardi rakendamiseks tehakse juba ettevalmistusi ning et IASB pakub selles valdkonnas tuge, muu hulgas on ta loonud IFRS 17-le ülemineku tugirühma; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et tunneb muret üldiste kindlustuslepingute pärast, sh selle pärast, et IFRS 17 tõttu võib avalikustamise kvaliteet kannatada, standardi rakendamise eeldatavad kulud võivad põhjendamatult kasvada ning aruandlus võib muutuda tunduvalt keerukamaks; palub, et EFRAG peaks silmas meetme hinnangulist kulu ja hindaks, ega see ei takista üldiste kindlustuslepingute finantsmõju mõistmist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | juhib tähelepanu asjaolule, et IFRS 17 üks eesmärk on anda aktsionäridele kindlustuslepingute kohustiste hindamise kaudu asjakohast teavet; märgib, et see on äärmiselt keeruline protsess, mis võib finantsraskusi võimendada; |
| --- | --- |

4.

| 5. | võtab teadmiseks EFRAGi tegevuse kinnitamist käsitleva nõuande koostamisel, eelkõige seoses tuvastatud probleemidega, sh agregeerimise taseme, lepinguliste teenuste marginaali, edasikindlustuse, üleminekunõuete ja tegevusmõju asjus; märgib, et lõplik kinnitamist käsitlev nõuanne esitatakse eeldatavasti 2018. aasta detsembris; soovitab selle ajakava läbi vaadata, kui reaaltingimustes tehtud katse käigus tuvastatud probleemide täielikust ulatusest ja keerukusest on ülevaade olemas; peab kiiduväärseks, et komisjon juhtis EFRAGilt nõuannet taotledes tähelepanu sellistele küsimustele nagu vajadus uurida võimalikku mõju finantsstabiilsusele, konkurentsivõimele ja kindlustusturgudele, eelkõige kindlustusvaldkonna VKEdele, ning vajadus viia läbi kulude-tulude analüüs; palub EFRAGil tagada, et kindlustuskaitse kõik peamised elemendid oleksid hõlmatud ja et seejuures ei moonutata pakutavaid sotsiaaltagatisi; |
| --- | --- |

5.

| 6. | rõhutab vajadust mõista täielikult põhimõttepõhist lähenemisviisi kasutava IFRS 17 ja muude ELi kindlustusettevõtjate regulatiivsete nõuete, eriti Solventsus II koostoimet, eelkõige seoses IFRS 17 rakendamise kuludega; peab siiski kahetsusväärseks, et veel ei ole välja töötatud katset, et uurida IFRS 17 võimalikke tagajärgi finantsstabiilsusele, konkurentsivõimele ja finantsturgudele; palub seetõttu komisjonil kaaluda nende mõjude ja koostoimete hindamiseks laiemate katsete, sh reaaltingimuste katse kasutamist; tunneb heameelt komisjoni käimasoleva toimivuskontrolli üle, mis käsitleb äriühingute avaliku aruandluse ELi raamistikku; palub, et komisjon annaks Euroopa Parlamendile selle kontrolli tulemuste kohta aru ja võtaks neid kinnitamismenetluses nõuetekohaselt arvesse; võtab teadmiseks Euroopa Pangandusjärelevalve (EBA) väljendatud mure, et IFRS 17 võimaldab sarnaste tehingute puhul erinevat raamatupidamiskäsitlust olenevalt emitendi tegevusharust; palub EFRAGil teha EBAga tihedat koostööd, et hinnata, kas see mure on IFRS 17 lõplike nõuete kontekstis endiselt asjakohane ja kas sarnase majandusliku sisuga tehinguid käsitletakse IFRS 17 alusel järjekindlalt; |
| --- | --- |

6.

| 7. | võtab teadmiseks mure, mida Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) väljendas oma vastuses IASB 2013. aasta taotlusele, milles paluti arvamust seoses avalikult arutatava eelnõuga kindlustuslepingute kohta, ning märgib, et mure puudutab diskontomäära muutuste mõju esitamist osaliselt „muu koondkasumi (OCI)“all ja osaliselt kasumis või kahjumis, mis võib muuta finantsaruanded liiga keeruliseks ja seega kahjustada sarnaste tunnustega lepingute võrreldavust; palub seepärast EFRAGil teha tihedat koostööd ESMAga ja arvestada seda muret, juhul kui see on endiselt asjakohane, kinnitamist käsitleva nõuande koostamisel IFRS 17 lõplike nõuete osana ning otsustada, kas IFRS 17 vastab kinnitamise arusaadavuse kriteeriumile; võtab teadmiseks mured, mida ESMA väljendas oma 2013. aasta arvamuskirjas toona kavandatud nõuete kohta seoses sellega, et IFRS 17 ei pruugi olla tulude esitamise seisukohast piisavalt selge ning et diskontomäära määramine ja riskiga kohandamine võib takistada tõhusat jõustamist; palub seepärast EFRAGil teha tihedat koostööd ESMAga ja arvestada neid muresid, juhul kui need on endiselt asjakohased, kinnitamist käsitleva nõuande koostamisel IFRS 17 lõplike nõuete osana; võtab teadmiseks EBA mure seoses sellega, IFRS 17 võimaldab kindlustusettevõtjatel määrata diskontomäära, kasutades kas ülalt-alla või alt-üles lähenemisviisi; palub seepärast EFRAGil teha tihedat koostööd EBAga ja arvestada neid muresid, juhul kui need on endiselt asjakohased, kinnitamist käsitleva nõuande koostamisel IFRS 17 lõplike nõuete osana, eelkõige seoses sellega, kas see võimalus võib kohaldamisel märkimisväärselt suurendada kaalutlusõigust ja ebajärjekindlust, mis võib kaasa tuua finantsteabe halvema võrreldavuse ja subjektiivse tulude haldamise; tunneb heameelt IASB diskontomäärasid käsitleva teadusprojekti üle ning innustab IASBd välja töötama ühtset ja terviklikku lähenemisviisi diskontomäärade hindamiseks ja kohaldamiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub komisjonil ja EFRAGil võtta IFRS 17 kinnitamisel arvesse soovitusi, mis on esitatud parlamendi 7. juuni 2016. aasta resolutsioonis rahvusvaheliste raamatupidamisstandardite hindamise kohta ja 6. oktoobri 2016. aasta resolutsioonis IFRS 9 kohta, eelkõige seoses uute standardite mõjuga finantsstabiilsusele ja pikaajalistele investeeringutele ELis, aga ka seoses riskidega, mis tulenevad sellest, et raamatupidamissätted kipuvad avaldama protsüklilist mõju ja/või tekitama suuremat volatiilsust, eelkõige kuna IFRS 17 nihutab fookuse ajaloolistelt kuludelt praegustele väärtustele; tuletab sellega seoses meelde Maystadti soovitusi „avaliku hüve“kriteeriumi laiendamise kohta – nimelt et raamatupidamisstandardid ei tohiks ohustada ELi finantsstabiilsust ega takistada selle majandusarengut; palub komisjonil konkreetselt uurida, kas teatud liikmesriikide tava kasutada tulude jaotamisel IFRSi, rakendamata filtreid realiseerimata kasumi suhtes, on kooskõlas kapitali säilitamise direktiiviga; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et IFRS 17 ja IFRS 9 heakskiitmise järel mõjutab kindlustusandjate raamatupidamist finantsaruandlusstandardite kaks olulist muudatust; märgib eelkõige, et väärtuse muutused esinevad nüüd nii kindlustusandjate bilansi varade kui ka kohustuste poolel, kuna investeerimisvara on hinnatud turuhinnas ja kindlustuslepingute väärtus hõlmab tulevikku suunatud netorahavoogude prognoose; palub EFRAGil hinnata potentsiaalset koostoimet ning võimalikke vastuolusid IFRS 9 ja IFRS 17 vahel; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et IFRS 17 ja IFRS 9 erandid võimaldavad IFRS 15 rakendamist asjaomaste lepingute suhtes; palub EFRAGil hinnata, kas see on asjakohane; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub komisjonil ja EFRAGil võtta arvesse agregeerimise tasemega seotud muresid, sealhulgas nõudeid äritegevuse juhtimisele ning lepingute rühmitamist aastate kaupa, mis võib takistada selge pildi saamist äritegevuse juhtimisest; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil ja EFRAGil käsitleda agregeerimise tasemega seotud muresid ka selles küsimuses, kuivõrd portfelli jagamine kasumlikkuse kriteeriumide alusel ja aasta kaupa rühmitamine ei pruugi kajastada seda, kuidas äritegevust juhitakse, ning võib samal ajal suurendada kulusid, keerukust ja ettevõtjate halduskoormust; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab selgitusi üleminekunõuete teatava võimaliku negatiivse mõju kohta, eelkõige seoses tagasiulatuvate lähenemisviiside keerukuse ja sellega seotud andmete piiratud kättesaadavusega; palub komisjonil ja EFRAGil võtta arvesse võimalikke tagajärgi võrreldavusele ja andmetega seotud küsimustele, kui ühe kindlustuslepingute portfelli suhtes on vaja kohaldada mitut üleminekuperioodi lähenemisviisi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub komisjonil ja EFRAGil kaaluda võimalikku kasu kõigile sidusrühmadele; |
| --- | --- |

14.

| 15. | märgib teatavaid probleeme seoses edasikindlustuslepingutega, mis kujutavad endast konkreetset kindlustusvormi; palub EFRAGil kaaluda IFRS 17 nõuete mõju edasikindlustuse raamatupidamisele, võttes arvesse nii soodustatud isikute huve kui ka edasikindlustuse pakkujate ärimudeleid; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub EFRAGi äsja loodud Euroopa ettevõtete aruandluslaborit üles töötama välja ettevõtete aruandluse parimad tavad, eelkõige seoses kliimaga seotud finantsandmete avaldamisega, kooskõlas selle küsimuse kohta antud tugirühma soovitustega; |
| --- | --- |

16.

| 17. | märgib, et IFRS 17 tegelik ulatus ja keerukus saab selgeks alles siis, kui EFRAG on mõjuhindamise lõpule viinud; palub komisjonil ja EFRAGil uurida selle hinnangu tulemuste alusel IFRS 17 praeguse rakendamise ajakava teostatavust ning kaaluda võimalikku koostoimet rakendamiskuupäevadega teistes jurisdiktsioonides; |
| --- | --- |

17.

| 18. | kutsub komisjoni üles jälgima koos Euroopa järelevalveasutuste, EKP, ESRB ja EGRAGiga hoolikalt IFRS 17 rakendamist ELis (juhul kui see kinnitatakse), koostama hiljemalt juuniks 2024 mõju järelhinnangu, esitama selle hinnangu Euroopa Parlamendile ning tegutsema parlamendi vastavate seisukohtade kohaselt; |
| --- | --- |

18.

| 19. | rõhutab, et kindlustusandjate ülesanne on teavitada investoreid IFRS 17 rakendamise võimalikest mõjudest; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub ESRB-l luua IFRS 17 käsitleva rakkerühma; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub komisjoni üles tagama, et IFRS 17 (juhul kui see vastu võetakse) aitaks kaasa Euroopa avalikule hüvele, sealhulgas ELi jätkusuutlikkuse ja pikaajaliste investeeringute eesmärkidele vastavalt Pariisi kokkuleppele; |
| --- | --- |

21.

| 22. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile. |
| --- | --- |

22.

---

(1)  EÜT L 243, 11.9.2002, lk 1.

(2)  ELT L 182, 29.6.2013, lk 19.

(3)  EÜT L 374, 31.12.1991, lk 7.

(4)  ELT L 335, 17.12.2009, lk 1.

(5)  ELT L 12, 17.1.2015, lk 1.

(6)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0248.

(7)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0381.

(8)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2016/569996/IPOL_STU(2016)569996_EN.pdf.

---

RESOLUTSIOONID

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/7 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/7

---

P8_TA(2018)0373

Hajusraamatu tehnoloogiad ja plokiahelad: usalduse suurendamine vahendajatest loobumise abil

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta resolutsioon hajusraamatu tehnoloogiate ja plokiahelate kohta: usalduse suurendamine vahendajatest loobumise abil (2017/2772(RSP))

(2020/C 011/03)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust hajusraamatu tehnoloogiate ja plokiahelate kohta: usalduse suurendamine vahendajatest loobumise abil (O-000092/2018 – B8-0405/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjonile esitatud küsimust hajusraamatu tehnoloogiate ja plokiahelate kohta: usalduse suurendamine vahendajatest loobumise abil (O-000092/2018 – B8-0405/2018),

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni virtuaalvääringute kohta (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 26. mai 2016. aasta resolutsiooni virtuaalvääringute kohta (1),

| — | võttes arvesse oma 28. aprill 2017. aasta resolutsiooni finantstehnoloogia ning tehnoloogia mõju kohta finantssektori tulevikule (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 28. aprill 2017. aasta resolutsiooni finantstehnoloogia ning tehnoloogia mõju kohta finantssektori tulevikule (2),

| — | võttes arvesse oma 6. veebruari 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb asukohapõhist piiramist ja muul viisil diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 6. veebruari 2018. aasta resolutsiooni, mis käsitleb asukohapõhist piiramist ja muul viisil diskrimineerimist kliendi kodakondsuse, elukoha või asukoha alusel (3),

| — | võttes arvesse isikuandmete kaitse üldmäärust (määrus (EL) 2016/679), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse isikuandmete kaitse üldmäärust (määrus (EL) 2016/679),

| — | võttes arvesse ettepanekut võtta vastu määrus Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise kohta (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD)), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ettepanekut võtta vastu määrus Euroopa Strateegiliste Investeeringute Fondi kestuse pikendamise kohta (COM(2016)0597 – C8-0375/2016 – 2016/0276(COD)),

| — | võttes arvesse oma 11. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve projekti kohta (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD)) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 11. oktoobri 2017. aasta resolutsiooni, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarve projekti kohta (11815/2017 – C8-0313/2017 – 2017/2044(BUD)) (4),

| — | võttes arvesse komisjoni algatusi hajusraamatu tehnoloogiate uurimiseks, nagu „Blockchain4EU: plokiahel tööstuse ümberkujundamises“, „ELi plokiahela vaatluskeskus ja foorum“, „Plokiahelad sotsiaalseks hüvanguks“ja „Uurimus ELi plokiahela taristu võimaluste ja teostatavuse kohta“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni algatusi hajusraamatu tehnoloogiate uurimiseks, nagu „Blockchain4EU: plokiahel tööstuse ümberkujundamises“, „ELi plokiahela vaatluskeskus ja foorum“, „Plokiahelad sotsiaalseks hüvanguks“ja „Uurimus ELi plokiahela taristu võimaluste ja teostatavuse kohta“,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia ja plokiahelad võivad olla kodanike mõjuvõimu suurendamise vahendiks, andes neile võimaluse omada kontrolli oma andmete üle ja otsustada, missuguseid andmeid nad soovivad arvestusraamatus jagada, ning võime valida, kes veel võib neid andmeid näha; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia ja plokiahelad võivad olla kodanike mõjuvõimu suurendamise vahendiks, andes neile võimaluse omada kontrolli oma andmete üle ja otsustada, missuguseid andmeid nad soovivad arvestusraamatus jagada, ning võime valida, kes veel võib neid andmeid näha;

| B. | arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia on üldotstarbeline tehnoloogia, mille abil on võimalik suurendada tehingute kulutõhusust, kaotades vahendajad ja vahendamiskulud, suurendades läbipaistvust ning kujundades ümber väärtusahelad ja parandades organisatsiooni tõhusust usaldusväärse detsentraliseerimise abil; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia on üldotstarbeline tehnoloogia, mille abil on võimalik suurendada tehingute kulutõhusust, kaotades vahendajad ja vahendamiskulud, suurendades läbipaistvust ning kujundades ümber väärtusahelad ja parandades organisatsiooni tõhusust usaldusväärse detsentraliseerimise abil;

| C. | arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia abil on võimalik vajalikke krüpteerimis- ja kontrollimehhanisme kasutades võtta kasutusele IT-põhine paradigma, mis võib demokratiseerida andmed ning parandada usaldust ja läbipaistvust ning anda turvalise ja tõhusa võimaluse tehingute tegemiseks; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia abil on võimalik vajalikke krüpteerimis- ja kontrollimehhanisme kasutades võtta kasutusele IT-põhine paradigma, mis võib demokratiseerida andmed ning parandada usaldust ja läbipaistvust ning anda turvalise ja tõhusa võimaluse tehingute tegemiseks;

| D. | arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia edendab kasutajate pseudonümiseerimist, kuid mitte nende anonüümseks muutmist; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia edendab kasutajate pseudonümiseerimist, kuid mitte nende anonüümseks muutmist;

| E. | arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia on veel edasiarenev tehnoloogia, mis eeldab innovatsioonisõbralikku, võimestavat ja julgustavat raamistikku, mis annaks õiguskindluse ja mille abil peetaks kinni tehnoloogianeutraalsuse põhimõttest, edendades samas tarbijate, investorite ja keskkonna kaitset, suurendades tehnoloogia sotsiaalset väärtust, vähendades digilõhet ja parandades kodanike digioskusi; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia on veel edasiarenev tehnoloogia, mis eeldab innovatsioonisõbralikku, võimestavat ja julgustavat raamistikku, mis annaks õiguskindluse ja mille abil peetaks kinni tehnoloogianeutraalsuse põhimõttest, edendades samas tarbijate, investorite ja keskkonna kaitset, suurendades tehnoloogia sotsiaalset väärtust, vähendades digilõhet ja parandades kodanike digioskusi;

| F. | arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia võib aidata luua läbipaistvust tagava raamistiku, vähendada korruptsiooni, tuvastada maksupettusi, võimaldada jälgida ebaseaduslikke makseid, hõlbustada rahapesuvastast poliitikat ning tuvastada vara omastamisi; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia võib aidata luua läbipaistvust tagava raamistiku, vähendada korruptsiooni, tuvastada maksupettusi, võimaldada jälgida ebaseaduslikke makseid, hõlbustada rahapesuvastast poliitikat ning tuvastada vara omastamisi;

| G. | arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia võimaldab tagada andmete terviklikkuse ning suutlikkus pakkuda rikkumise tuvastamist võimaldavat kontrolljälge teeb võimalikuks avaliku halduse uued mudelid ning aitab parandada ohutust; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia võimaldab tagada andmete terviklikkuse ning suutlikkus pakkuda rikkumise tuvastamist võimaldavat kontrolljälge teeb võimalikuks avaliku halduse uued mudelid ning aitab parandada ohutust;

| H. | arvestades, et regulatiivne lähenemisviis hajusraamatu tehnoloogiale peaks olema innovatsioonisõbralik ning tuginema tehnoloogianeutraalsuse põhimõttele, võimaldades ka luua innovatsioonisõbralikud ökosüsteemid ja innovatsioonikeskused; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et regulatiivne lähenemisviis hajusraamatu tehnoloogiale peaks olema innovatsioonisõbralik ning tuginema tehnoloogianeutraalsuse põhimõttele, võimaldades ka luua innovatsioonisõbralikud ökosüsteemid ja innovatsioonikeskused;

| I. | arvestades, et plokiahel on ainult üks hajusraamatu tehnoloogia liike; arvestades, et mõnes hajusraamatu tehnoloogia lahenduses säilitatakse kõik eraldiseisvad tehingud kronoloogilises järjekorras üksteisega seotud plokkidesse, et luua uus ahel, millega tagatakse andmete turvalisus ja terviklikkus; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et plokiahel on ainult üks hajusraamatu tehnoloogia liike; arvestades, et mõnes hajusraamatu tehnoloogia lahenduses säilitatakse kõik eraldiseisvad tehingud kronoloogilises järjekorras üksteisega seotud plokkidesse, et luua uus ahel, millega tagatakse andmete turvalisus ja terviklikkus;

| J. | arvestades, et küberrünnakutel usutakse olevat sellistele ahelatele väiksem mõju, kuna tsentraliseeritud versiooni asemel tuleb edukalt rünnata väga paljusid koopiaid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et küberrünnakutel usutakse olevat sellistele ahelatele väiksem mõju, kuna tsentraliseeritud versiooni asemel tuleb edukalt rünnata väga paljusid koopiaid;

| K. | arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia võib oluliselt edendada peamisi majandussektoreid ning avalike teenuste kvaliteeti, pakkudes tarbijatele ja kodanikele kõrgetasemelisi tehingute tegemise kogemusi ning vähendades neile tekkivaid kulusid; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia võib oluliselt edendada peamisi majandussektoreid ning avalike teenuste kvaliteeti, pakkudes tarbijatele ja kodanikele kõrgetasemelisi tehingute tegemise kogemusi ning vähendades neile tekkivaid kulusid;

| L. | arvestades, et horisontaalse reguleerimise ja horisontaalsete eeskirjade rakendamisega seotud küsimused ja probleemid sellistes valdkondades nagu andmekaitse või maksustamine võivad pärssida hajusraamatu tehnoloogia arengupotentsiaali ELis; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et horisontaalse reguleerimise ja horisontaalsete eeskirjade rakendamisega seotud küsimused ja probleemid sellistes valdkondades nagu andmekaitse või maksustamine võivad pärssida hajusraamatu tehnoloogia arengupotentsiaali ELis;

| M. | arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia rakendustel on potentsiaal muutuda kiiresti süsteemseteks, sarnaselt sellega, kuidas digitaalsed uuendused on muutnud põhjalikult teenuseid muudes sektorites, nt telekommunikatsioonis; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et hajusraamatu tehnoloogia rakendustel on potentsiaal muutuda kiiresti süsteemseteks, sarnaselt sellega, kuidas digitaalsed uuendused on muutnud põhjalikult teenuseid muudes sektorites, nt telekommunikatsioonis;

| N. | arvestades, et selle tehnoloogiaga seotud riskid ja probleemid ei ole veel täiel määral teada; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et selle tehnoloogiaga seotud riskid ja probleemid ei ole veel täiel määral teada;

Hajusraamatu tehnoloogia, detsentraliseerimine ja rakendused

| 1. | rõhutab, et hajusraamatu tehnoloogia vähendab vahendamiskulusid tehinguosaliste vahelises usalduslikus õhkkonnas ja võimaldab vastastikust väärtuse vahetamist, mis võib suurendada kodanike mõjuvõimu, lõhkuda varasemad mudelid, parandada teenuseid ja vähendada kulusid kogu väärtusahela ulatuses paljudes olulistes valdkondades; |
| --- | --- |

1.

| 2. | toonitab suurt mõju, mida hajusraamatu tehnoloogial põhinevad rakendused võiksid avaldada avaliku halduse struktuurile ja institutsioonide rollile, ning palub komisjonil teha uuring, milles hinnatakse avalike hajusraamatu tehnoloogial põhinevate võrgustike laiaulatuslikuma kasutuselevõtu võimalikke stsenaariume; |
| --- | --- |

2.

| 3. | toonitab hajusraamatu tehnoloogial põhinevate rakenduste suurt valikut, mis võib mõjutada kõiki majandussektoreid; |
| --- | --- |

3.

Energia- ja keskkonnasäästlikud rakendused

| 4. | rõhutab, et hajusraamatu tehnoloogia võib energiaturge ümber kujundada ja demokraatlikumaks muuta, võimaldades kodumajapidamistel toota keskkonnasäästlikku energiat ja seda vastastikku vahetada; toonitab, et niisugused tehnoloogiad tagavad elektrijaamade käitajatele, tarnijatele ja tarbijatele skaleeritavuse ja paindlikkuse; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toonitab, et hajusraamatu tehnoloogia võib toetada rohelise energia tootmist ja tarbimist ning see võiks parandada energiavahetuse tõhusust; märgib, et hajusraamatu tehnoloogia võib kujundada ümber võrgu toimimise ning võimaldada kogukondadel ja üksikisikutel pakkuda võrguteenuseid ning integreerida taastuvaid ressursse tõhusamalt; rõhutab ka, et hajusraamatu tehnoloogia võib luua alternatiive riigi poolt toetatavatele taastuvenergia investeerimisskeemidele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | märgib, et hajusraamatu tehnoloogia võib hõlbustada energiaülekande- ja jaotustaristu kasutamist ning luua elektrisõidukite ümber uue tehingute süsteemi; rõhutab, et hajusraamatu tehnoloogia parandab energiaaruandlust ja võimaldab taastuvenergia või süsinikuheite sertifikaatide täpset jälgimist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | rõhutab, et hajusraamatu tehnoloogia võib toetada vaeste maakogukondade elektrifitseerimist alternatiivsete makse- ja annetusmehhanismide kaudu; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust edendada tehnilisi lahendusi, mis tarbivad vähem energiat ja on üldiselt võimalikult keskkonnahoidlikud; toonitab, et mitmed konsensusmehhanismid, muu hulgas töö tõendamine (proof-of-work), kaaluloleva huvi tõendamine (proof-of-stake), volituste tõendamine (proof-of-authority) ja möödunud aja tõendamine (proof-of-elapsed-time) on erineva energiatarbimise vajadusega; kutsub komisjoni üles lisama energiatõhususe mõõde hajusraamatu tehnoloogiaga seotud tegevusse ja uurima uurimisalgatuste kaudu eri konsensusmehhanismide energiamõju ja energiatõhusust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et mitmesuguste väljatöötatavate konsensusmehhanismide raames hinnataks juhtimismudeleid, võttes arvesse võimalikku vajadust vahendussüsteemide, osalejate ja organisatsioonide järele, et kinnitada ja tõendada vahetuste autentsust ja hoida õigeaegselt ära pettuslik tegutsemine; |
| --- | --- |

9.

| 10. | toonitab, et hajusraamatu tehnoloogia võib luua uusi võimalusi ringmajanduse jaoks, stimuleerides ringlussevõttu ja tehes võimalikuks reaalajas usaldus- ja mainesüsteemid; |
| --- | --- |

10.

Transport

| 11. | toonitab hajusraamatu tehnoloogia potentsiaali liikuvuse ja logistika, sealhulgas sõidukite registreerimise ja haldamise, sõiduvahemaade kontrollimise, aruka kindlustuse ja elektrisõidukite laadimise valdkonnas; |
| --- | --- |

11.

Tervishoid

| 12. | rõhutab hajusraamatu tehnoloogia potentsiaali parandada tervishoiusektori andmete tõhusust ja kliinilisi uuringuid käsitlevat aruandlust, mis võimaldab kodanike/patsientide kontrolli all toimuvat digitaalset andmevahetust avalike ja eraasutuste vahel; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tunnistab potentsiaali parandada tervishoiusektori tõhusust elektrooniliste terviseandmete koostalitlusvõime, isikutuvastuse ja ravimite parema levitamise kaudu; |
| --- | --- |

13.

| 14. | märgib, et hajusraamatu tehnoloogia võimaldab kodanikel kontrollida oma terviseandmeid ja kasutada ära nende läbipaistvust ning valida, milliseid andmeid jagada, sh seoses andmete kasutamisega kindlustusandjate ja laiema tervishoiusüsteemi poolt; toonitab, et hajusraamatu tehnoloogia rakendused peaksid tagama tundlike terviseandmete privaatsuse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | palub komisjonil uurida hajusraamatu tehnoloogial põhinevaid kasutusjuhtumeid tervishoiusüsteemide haldamisel ning määrata kindlaks võrdlusalused juhtumid ja nõuded, mis võimaldavad kvaliteetset andmete sisestamist ja eri hajusraamatu koostalitlusvõimet, sõltuvalt süsteemist, asutuse tüübist ja tööprotsessidest; |
| --- | --- |

15.

Tarneahelad

| 16. | toonitab hajusraamatu tehnoloogia tähtsust tarneahelate parandamisel; märgib, et hajusraamatu tehnoloogia võib lihtsustada toodete ja nende koostisosade või komponentide päritolu edastamist ja seiret, parandades läbipaistvust, nähtavust ja vastavuskontrolli, ning tagada, et toote päritolukohas järgitakse jätkusuutlikkuse ja inimõiguste protokolle, millega vähendatakse ebaseaduslike kaupade tarneahelasse sisenemise ohtu ning tagatakse tarbijakaitse; märgib, et tolliametnikud võivad kasutada hajusraamatu tehnoloogiat võltsitud toodete kontrollimise tulemuslikkuse suurendamise vahendina; |
| --- | --- |

16.

Haridus

| 17. | rõhutab hajusraamatu tehnoloogia potentsiaali akadeemiliste kvalifikatsioonide tõendamise, krüpteeritud haridustõendite (nt plokiahela sertifikaadid) ja arvestuspunktide ülekandmise mehhanismide puhul; |
| --- | --- |

17.

| 18. | rõhutab, et puuduvad teadmised hajusraamatu tehnoloogia potentsiaali kohta ei julgusta Euroopa kodanikke kasutama innovaatilisi lahendusi oma ettevõtetes; |
| --- | --- |

18.

| 19. | toonitab vajadust luua hajusraamatu tehnoloogiale spetsialiseerunud innovatsioonikeskustena tegutsevaid mittetulundusühendusi, nt teaduskeskusi, et täita liikmesriikides asjaomase tehnoloogiaga seotud hariduslikku funktsiooni; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub komisjonil uurida võimalust luua kogu ELi hõlmav väga skaleeritav ja koostalitlusvõimeline võrgustik, milles kasutatakse ära liidu haridusasutuste tehnoloogilisi ressursse, et võtta see tehnoloogia kasutusele andmete ja teabe jagamiseks, aidates sellega kaasa akadeemiliste ja kutsekvalifikatsioonide tõhusamale tunnustamisele; ühtlasi julgustab liikmesriike kohandama ülikoolide spetsialiseeritud õppekavasid, et lisada neisse kujunemisjärgus tehnoloogiaid, nagu hajusraamatu tehnoloogiat käsitlev õpe; |
| --- | --- |

20.

| 21. | tunnistab, et selleks, et hajusraamatu tehnoloogia oleks usaldusväärne, tuleb parandada teadlikkust sellest tehnoloogiast ja selle mõistmist; palub liikmesriikidel teha seda sihtotstarbelise koolituse ja hariduse abil; |
| --- | --- |

21.

Loomemajandus ja autoriõigused

| 22. | rõhutab, et digiteeritud loomesisu puhul võib hajusraamatu tehnoloogia võimaldada jälgida ja hallata intellektuaalomandit ning aidata kaitsta autoriõigusi ja patente; toonitab, et hajusraamatu tehnoloogia võib anda loomingulistele töötajatele võimaluse saada avatud avaliku arvestusraamatu kaudu suurema omandiõiguse ja areneda loominguliselt, kuna selle arvestusraamatu abil on ka võimalik selgelt kindlaks teha omandi- ja autoriõigused; toonitab, et hajusraamatu tehnoloogia võiks ka aidata siduda autorid oma tööga, suurendades seeläbi turvalisust ja toimivust koostööl ja innovatsioonil põhinevates süsteemides, eriti sellistes valdkondades nagu kihtlisandustootmine ja 3D-printimine; |
| --- | --- |

22.

| 23. | märgib, et hajusraamatu tehnoloogia võib teenida autorite huve loomesisu eest tasu saamisel, muutes nende loomesisu kasutamise läbipaistvamaks ja jälgitavamaks ning vähendades vahendajaid; |
| --- | --- |

23.

Finantssektor

| 24. | toob esile hajusraamatu tehnoloogia olulisuse finantsvahenduses ja selle potentsiaali läbipaistvuse parandamisel ning tehingu- ja varjatud kulude vähendamisel parema andmehalduse ja protsesside ühtlustamise kaudu; juhib tähelepanu selle tehnoloogia kasutamisest finantssektorile tulenevatele võimalikele koostalitlusvõime probleemidele; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kiidab heaks teadusuuringud ja katsetused, mida suuremad finantsasutused on teinud hajusraamatu tehnoloogia suutlikkuse uurimiseks; toonitab, et selle tehnoloogia kasutamine võib mõjutada ka finantssektori taristut ja lõhkuda senise finantsvahenduse; |
| --- | --- |

25.

| 26. | palub komisjonil ja finantsasutustel jälgida kujunevaid suundumusi ja kasutusjuhte finantssektoris; |
| --- | --- |

26.

| 27. | toob esile krüptorahadega seotud volatiilsuse ja kindlusetuse; märgib, et krüptorahade kasutamisel toimivate alternatiivsete makseviiside ja väärtuse ülekandmise viiside teostatavust võib täiendavalt uurida; palub komisjonil ja Euroopa Keskpangal esitada tagasiside krüptorahade volatiilsuse allikate kohta, tuvastada ohud üldsuse jaoks ning uurida võimalusi lisada krüptorahad Euroopa maksesüsteemi; |
| --- | --- |

27.

Hajusraamatu tehnoloogia ökosüsteem

Iseseisvus, identiteet ja usaldus

| 28. | rõhutab, et hajusraamatu tehnoloogia võimaldab kasutajatel end identifitseerida, kuid nad saavad samal ajal kontrollida, milliseid isikuandmeid nad jagada soovivad; märgib, et paljud eri rakendused võivad võimaldada erinevat läbipaistvuse taset ja seetõttu on vaja, et need rakendused oleksid kooskõlas ELi õigusega; rõhutab ka, et avalikus arveraamatus on andmed pseudonümiseeritud ja mitte anonüümsed; |
| --- | --- |

28.

| 29. | rõhutab, et hajusraamatu tehnoloogia toetab uute mudelite esilekerkimist praeguse digitaalsete identiteetide kontseptsiooni ja ülesehituse muutmiseks; märgib, et sellest tulenevalt laiendatakse digitaalset identiteeti inimestele, organisatsioonidele ja objektidele ning sellega lihtsustatakse veelgi isikusamasuse tuvastamise protsesse, nagu „tunne oma klienti“, võimaldades seejuures isiklikku kontrolli andmete üle; |
| --- | --- |

29.

| 30. | rõhutab, et isikuandmete haldamine eeldab, et kasutajal on suutlikkus ja tehnilised teadmised ning oskused oma andmete haldamiseks; väljendab muret oma andmete väärkasutamise ohtude ja selle üle, et teadmiste puudumisega kaasneb oht lasta end petuskeemidega petta; |
| --- | --- |

30.

| 31. | rõhutab, et digitaalsed identiteedid on kõnealuse tehnoloogia tuleviku jaoks üliolulised; on seisukohal, et liikmesriigid peaksid vahetama parimaid tavasid selle kohta, kuidas tagada kõnealuste andmete turvalisus; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et kuigi hajusraamatu tehnoloogia edendab iseseisvat identiteeti, ei ole „õigus olla unustatud“kõnealuse tehnoloogiaga kergesti kohaldatav; |
| --- | --- |

32.

| 33. | rõhutab, et on äärmiselt oluline, et hajusraamatu tehnoloogia kasutamine oleks kooskõlas ELi andmekaitse õigusaktidega, eriti isikuandmete kaitse üldmäärusega; palub komisjonil ja Euroopa Andmekaitseinspektoril esitada selles küsimuses täiendavad suunised; |
| --- | --- |

33.

| 34. | rõhutab, et usalduse hajusraamatu tehnoloogia vastu teevad võimalikuks krüptograafilised algoritmid, mis asendavad kolmandast osapoolest vahendaja mehhanismiga, mis valideerib, kaitseb ja säilitab tehinguid; |
| --- | --- |

34.

| 35. | rõhutab, et usalduse loata plokiahelate vastu teevad võimalikuks krüptograafilised algoritmid, osalejad, võrgu ülesehitus ja struktuur ning asjaolu, et kolmandast osapoolest vahendajad saab asendada mehhanismiga, mis valideerib, kaitseb ja säilitab tehinguid ning kiirendab kliiringut ja arveldamist teatavate väärtpaberitehingute korral; märgib, et kaitsemeetmete tõhusus sõltub tehnoloogia nõuetekohasest rakendamisest, see aga eeldab tehnoloogilist arengut, mis tagab tõelise turvalisuse, suurendades nii usaldust; |
| --- | --- |

35.

Arukad lepingud

| 36. | rõhutab, et arukad lepingud on oluline element, mille hajusraamatu tehnoloogia võimalikuks teeb, ja need võivad toimida detsentraliseeritud rakenduste peamise võimaldajana; rõhutab, et komisjon peab teostama õigusliku mõju (nt kohtualluvusega seotud ohtude) ja võimalike muude tagajärgede põhjaliku hindamise; on arvamusel, et arukate lepingute potentsiaali uurimisel tuleks kasuks kasutusjuhtude seire; |
| --- | --- |

36.

| 37. | rõhutab, et õiguskindlus digitaalse krüptograafilise allkirja kehtivuse suhtes on määrava tähtsusega samm arukate lepingute hõlbustamise suunas; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub komisjoni üles edendama tehniliste standardite väljatöötamist koos selliste asjaomaste rahvusvaheliste organisatsioonidega nagu ISO, ITU ja CEN-CENELEC ning teostama arukate lepingute täidetavusega seoses eri liikmesriikides kehtiva õigusraamistiku süvaanalüüsi; juhul, kui sellisest analüüsist nähtuvad potentsiaalsed tõkked arukate lepingute kasutamisele digitaalsel ühtsel turul, palub komisjonil võtta asjakohaseid meetmeid, et hinnata, kas sellised tõkked on proportsionaalsed; märgib siiski, et arukate lepingutega seoses saab õiguskindlust suurendada liikmesriikide vahelise õigusliku koordineerimise või vastastikuse tunnustamise abil; |
| --- | --- |

38.

Koostalitlusvõime, standardimine ja skaleeritavus

| 39. | rõhutab, et on olemas terve rida eri tehnoloogiliste näitajate ning erinevate haldus- (loapõhised ja loavabad hajusraamatud) ja konsensusmehhanismidega hajusraamatu tehnoloogiaid; |
| --- | --- |

39.

| 40. | märgib, et tõhususe tagamiseks on väga oluline koostalitlusvõime i) hajusraamatu tehnoloogiate vahel, ii) samal hajusraamatu tehnoloogial põhinevate rakenduste vahel ja iii) hajusraamatu tehnoloogiate ja varasemate süsteemide vahel; |
| --- | --- |

40.

| 41. | peab tervitatavaks selliste organisatsioonide nagu ISO algatusi hajusraamatu tehnoloogia alaste standardite loomisel; kutsub komisjoni üles jätkama standardite kehtestamisel koostööd teiste rahvusvaheliste organisatsioonidega; |
| --- | --- |

41.

| 42. | rõhutab, kui oluline on võtta standardite kehtestamisel üleilmne lähenemisviis, et vältida innovaatiliste ettevõtjate EList väljareguleerimist; |
| --- | --- |

42.

| 43. | rõhutab, et usalduse loomine hajusraamatu tehnoloogiate kaudu nõuab arvukamaid tugevaid ja laiendatud hajusraamatuid, et vältida andmete koondumist väheste turuosaliste kätte, mis võib põhjustada kokkumängu; ergutab looma kogu ELis hajusraamatu tehnoloogia keskusi; |
| --- | --- |

43.

Taristu turvalisus

| 44. | tuletab meelde hajusraamatu tehnoloogia taristu kaitse olulisust ja soovitab, et sellest tehnoloogiast tegeliku kasu saamiseks ei tohi lubada valitseva seisundi kuritarvitamist; |
| --- | --- |

44.

| 45. | kutsub komisjoni üles jälgima tähelepanelikult tehnoloogia arengut (nt kvantarvutus), hindama tehnoloogilisi riske, toetama vastupanuvõimet küberründele või süsteemirikkele ja edendama ELi plokiahela vaatluskeskuse tegevuse osana andmekaitseprojekte, millega tagatakse hajusraamatu tehnoloogia platvormide jätkusuutlikkus; palub komisjonil eraldada selleks vastavad vahendid; |
| --- | --- |

45.

| 46. | ergutab pädevaid asutusi ja komisjoni töötama välja hajusraamatu tehnoloogia rakenduste stressitestid; |
| --- | --- |

46.

Hajusraamatu tehnoloogia strateegiline tähtsus avaliku taristu jaoks

| 47. | rõhutab hajusraamatu tehnoloogia potentsiaali avaliku sektori teenuste ja halduse tõhustamisel ja bürokraatia vähendamisel, eriti pidades silmas e-valitsuse tegevuskava jõustamist ja eelkõige digitaalse ühekordsuse põhimõtte kasutuselevõttu kogu ELis, mis vähendaks veelgi kodanike, ettevõtjate ja haldusasutuste halduskoormust; |
| --- | --- |

47.

| 48. | rõhutab hajusraamatu tehnoloogia potentsiaali detsentraliseerida valitsemist ja suurendada kodanike suutlikkust panna valitsused vastutama; kutsub komisjoni üles uurima võimalusi traditsiooniliste avalike teenuste, sealhulgas avalike registrite, kinnistusregistri, litsentsimise, kodanikele tunnistuste (nt sünni- ja abielutunnistuste) väljastamise ja rände haldamise digiteerimist ja detsentraliseerimist, eelkõige arendades konkreetseid kasutusjuhte ja katseprojekte; kutsub komisjoni üles uurima ühtlasi hajusraamatu tehnoloogia rakendusi, millega parandatakse andmevahetuse privaatsuse ja konfidentsiaalsusega seotud protsesse ning juurdepääsu detsentraliseeritud digitaalse identiteediga e-valitsuse teenustele; |
| --- | --- |

48.

| 49. | on teadlik hajusraamatu tehnoloogia rakendustega seotud riskidest, eelkõige loata plokiahela kasutamisest kuritegevuses, seahulgas maksudest kõrvalehoidumiseks, maksustamise vältimiseks ja rahapesuks, ning nõuab, et komisjon ja liikmesriigid jälgiksid ja käsitleksid neid probleeme pakilise küsimusena; kutsub selleks komisjoni üles uurima ka hajusraamatu tehnoloogia potentsiaali õiguskaitses, rahapesu ja varimajanduse tehingute jälgimisel ning maksujärelevalves; |
| --- | --- |

49.

| 50. | kutsub komisjoni üles jälgima hajusraamatu tehnoloogia potentsiaali ühiskondliku hüve suurendamisel ja hindama selle tehnoloogia sotsiaalset mõju; |
| --- | --- |

50.

| 51. | kutsub komisjoni üles looma hajusraamatu tehnoloogial põhinevaid platvorme, mis võimaldavad seirata ja jälgida ELi rahastuse eraldamist valitsusvälistele organisatsioonidele ning suurendada seega ELi abiprogrammide nähtavust ja abisaajate vastutust; |
| --- | --- |

51.

| 52. | arvestades hajusraamatu tehnoloogia pakutavaid tõhustamisvõimalusi, rõhutab ELi õigusega kooskõlas olevate hajusraamatu tehnoloogial põhinevate Euroopa avaliku sektori plokiahelate potentsiaali, kuna need võimaldaks detsentraliseeritud piiriüleseid tehinguid liikmesriikide vahel, hõlbustades seega turvalisemate ja tõrgeteta toimivate teenuste arendamist, korrapärast aruandlust ning andmetehinguid kodanike ja ELi institutsioonide vahel; |
| --- | --- |

52.

| 53. | rõhutab, et ELi avaliku sektori plokiahelad võimaldaksid suurendada läbipaistvust, ühtlustada kodanikele suunatud teabe töötlemist ja arendada Euroopa kodanike jaoks turvalisemaid teenuseid; rõhutab, et võimalik oleks kujundada liikmesriikide vahel jagatav loaga plokiahela võrgustik, et säilitada kodanike andmeid turvalisel ja paindlikul viisil; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palub komisjonil hinnata elektrooniliste hääletussüsteemide, sealhulgas hajusraamatu tehnoloogial põhinevate hääletussüsteemide turvalisust ja tõhusust nii era- kui ka avalikus sektoris; ergutab põhjalikumalt uurima kasutusjuhte; |
| --- | --- |

54.

VKEd, tehnosiire ja rahastamine

| 55. | väljendab heameelt hajusraamatu tehnoloogia potentsiaali üle parendada seniseid väärtusahelaid, kujundada ümber ärimudeleid ning seeläbi edendada innovatsioonipõhist jõukust; rõhutab, milline mõju on tarneahelate ühtlustamisel ja koostalitlusvõime suurendamisel ettevõtjate vahel; |
| --- | --- |

55.

| 56. | rõhutab, et avatud plokiahela protokollid võivad vähendada VKEde sisenemistõkkeid ja suurendada konkurentsi digitaalsetel turgudel; |
| --- | --- |

56.

| 57. | rõhutab, et VKEd võivad saada kasu vahendajate kaotamisest, kuna see vähendab tehingukulusid, vahenduskulusid ja bürokraatiat; märgib, et hajusraamatu tehnoloogia kasutamine nõuab investeeringuid spetsiaalsesse taristusse või suure võimsusega teenustesse; |
| --- | --- |

57.

| 58. | märgib, et innovaatilised VKEd ja idufirmad vajavad juurdepääsu rahastamisele, et arendada hajusraamatu tehnoloogial põhinevaid projekte; kutsub Euroopa Investeerimispanka ja Euroopa Investeerimisfondi üles looma rahastamisvõimalusi, millega toetatakse hajusraamatu tehnoloogia kasutamisel põhinevaid ettevõtjate püüdlusi, et kiirendada tehnosiiret; |
| --- | --- |

58.

| 59. | palub komisjonil teha koostööd partnerluses liikmesriikidega, et tagada nii aktiivsetele kui ka passiivsetele investoritele, kasutajatele ja kodanikele õiguskindlus, edendades samal ajal ühtlustamist liidus ja uurides hajusraamatu tehnoloogial põhinevate projektide üleeuroopalise passi kasutuselevõtmise ideed; |
| --- | --- |

59.

| 60. | rõhutab krüptoraha esmapakkumise (Initial Coin Offering (ICO)) kui alternatiivse investeerimisvahendi potentsiaali VKEde ja innovaatiliste idufirmade rahastamisel ning tehnosiirde kiirendamisel; märgib, et selguse puudumine ICO suhtes kohaldatava õigusraamistiku suhtes võib nende potentsiaali negatiivset mõjutada; tuletab meelde, et õiguskindlus on väga oluline investorite ja tarbijate paremaks kaitsmiseks ja ühekülgsest teabest, pettusest ning sellisest ebaseaduslikust tegevusest nagu rahapesu ja maksudest kõrvalehoidumine tulenevate riskide vähendamiseks, samuti muude riskide vähendamiseks, millele osutas Euroopa Väärtpaberiturujärelevalve (ESMA) oma 2017. aasta aruandes ICO kohta; palub komisjonil esitada suunised, standardid ja avalikustamisnõuded, eelkõige kasutus-tokenite (utility token) kohta, mis liigituvad rohkem eraldiseisvaks varaklassiks kui väärtpaberiks; |
| --- | --- |

60.

| 61. | rõhutab ICOga seotud riske; palub komisjonil ja asjaomastel reguleerivatel asutustel määrata kindlaks kriteeriumid, mis suurendavad investorite kaitset, ning esitada ICO algatajate avalikustamisnõuded ja kohustused; rõhutab, et õiguskindlus on ICO potentsiaali vallandamiseks ning pettuse ja negatiivsete turusignaalide vältimiseks otsustavalt tähtis; |
| --- | --- |

61.

| 62. | rõhutab, et ICO võib olla kapitaliturgude liidu lahutamatu osa; palub komisjonil uurida õiguslikke nõudeid, mis võimaldaks selle varaklassi kombineerimist muude finantsvahenditega VKEde rahastamise ja innovatsiooniprojektide tugevdamisel; |
| --- | --- |

62.

| 63. | palub komisjonil luua ICO jälgimiseks vaatluskeskuse ja andmebaasi, mis käsitleb ICO eripärasid ja taksonoomiat, tehes vahet väärtpaberi-tokenil (security token) ja kasutus-tokenil (utility token); teeb ettepaneku, et sellise vaatluskeskuse kasulikuks tulemuseks võiks olla regulatiivsete katsekeskkondade näidisraamistik ja käitumisjuhend koos standarditega, mis aitaksid liikmesriikidel uurida ICO võimalusi; |
| --- | --- |

63.

| 64. | väljendab heameelt komisjoni ja nõukogu otsuse üle lisada hajusraamatu tehnoloogiad EFSI 2.0 raames õiguspäraste rahastamisvaldkondade hulka; |
| --- | --- |

64.

Poliitika hajusandmebaasi tehnoloogiate edendamiseks Euroopas

| 65. | rõhutab, et mis tahes reguleeriv lähenemisviis hajusraamatu tehnoloogiale peaks olema innovatsiooni soosiv, võimaldama üleeuroopalise passi andmist ning juhinduma tehnoloogianeutraalsuse ja ärimudeli neutraalsuse põhimõtetest; |
| --- | --- |

65.

| 66. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles arendama ja jätkama digitaaloskustega seotud koolituse ja ümberõppe strateegiaid, mis suudaksid tagada Euroopa ühiskonna aktiivse ja kaasava osalemise paradigma muutumises; |
| --- | --- |

66.

| 67. | ergutab komisjoni ja liikmesriikide pädevaid asutusi suurendama kiiresti tehnilisi eksperditeadmisi ja regulatiivset suutlikkust, mis võimaldaks võtta kiiresti seadusandlikke või reguleerivaid meetmeid, kui see on asjakohane; |
| --- | --- |

67.

| 68. | rõhutab, et liit ei peaks reguleerima hajusraamatu tehnoloogiat kui sellist, vaid peaks püüdma kõrvaldada olemasolevad takistused plokiahelate rakendamiselt; väljendab heameelt komisjoni lähenemisviisi üle, mille puhul järgitakse kasutusjuhtude meetodit, et uurida hajusraamatu tehnoloogia kasutamist ja selle kasutajaid ümbritsevat reguleerivat keskkonda sektorite kaupa, ning palub komisjonil ja liikmesriikidel edendada reguleerimisviiside lähenemist ja ühtlustamist; |
| --- | --- |

68.

| 69. | palub komisjonil hinnata ja arendada Euroopa õigusraamistikku, et lahendada mis tahes kohtualluvusega seotud probleemid, mis võivad esile kerkida hajusraamatu tehnoloogia kasutamise petturlike ja kuritegelike juhtude puhul; |
| --- | --- |

69.

| 70. | märgib, et kasutusjuhtude kaasamine on oluline parimate tavade väljatöötamiseks hajusraamatu tehnoloogia ökosüsteemis ning selleks, et hinnata ja hallata mõju automatiseeritud protsesside kasutamisele; |
| --- | --- |

70.

| 71. | väljendab heameelt tulevikku suunatud teadusuuringute raamistike üle, mille eesmärk on hinnata paremini kujunemisjärgus tehnoloogiate potentsiaalseid võimalusi ja probleeme, et toetada paremate otsuste tegemist, ning väljendab konkreetselt heameelt komisjoni projekti „Blockchain4EU: plokiahel tööstuse ümberkujundamises“üle; |
| --- | --- |

71.

| 72. | palub komisjonil ja liikmesriikidel arendada ühisalgatusi, et suurendada teadlikkust ja koolitada kodanikke, ettevõtjaid ja avalikke haldusasutusi eesmärgiga lihtsustada kõnealuse tehnoloogia mõistmist ja kasutuselevõttu; |
| --- | --- |

72.

| 73. | rõhutab, kui oluline on teadustegevus hajusraamatu tehnoloogia valdkonnas ja investeeringud sellesse; märgib, et 2020. aasta järgses mitmeaastases finantsraamistikus tuleks tagada hajusraamatu tehnoloogial põhinevate teadusalgatuste ja -projektide rahastamine, sest vaja on hajusraamatu tehnoloogia alusuuringuid, sealhulgas teadusuuringuid võimalike riskide ja ühiskondliku mõju kohta; |
| --- | --- |

73.

| 74. | palub komisjonil suurendada teadlikkust hajusraamatu tehnoloogiatest, korraldada seoses selle tehnoloogiaga algatusi kodanike harimiseks ja leida lahendus liikmesriikidevahelise digilõhe probleemile; |
| --- | --- |

74.

| 75. | soovitab tihedalt koordineerida olemasolevaid ja tulevasi komisjoni teostatavaid hajusraamatu tehnoloogiaga seotud algatusi ja katseprojekte, võimaluse korral ELi plokiahela vaatluskeskuse egiidi all, et realiseerida koostoime mõju ja luua tõelist lisaväärtust, vältides samas kulukaid topeltstruktuure; kutsub komisjoni üles vahetama Euroopa Parlamendiga korrapäraselt teavet hajusraamatu tehnoloogiaga seotud katseprojektide valdkonnas tehtud edusammude üle; |
| --- | --- |

75.

| 76. | palub komisjonil teha poliitilisi algatusi, millega edendatakse ELi konkurentsivõimet hajusraamatu tehnoloogia valdkonnas; |
| --- | --- |

76.

| 77. | rõhutab, et liidul on suurepärane võimalus saada hajusraamatu tehnoloogia valdkonnas ülemaailmseks liidriks ning olla mõjus osaleja selle tehnoloogia arengu ja turgude ülemaailmsel kujundamisel koostöös liidu rahvusvaheliste partneritega; |
| --- | --- |

77.

o

o o

| 78. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile ja nõukogule. |
| --- | --- |

78.

---

(1)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2016)0228.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0211.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0023.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0408.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/15 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/15

---

P8_TA(2018)0374

ELi maa-, mägi- ja äärepoolseimate piirkondade tegevuskava

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta resolutsioon äärepoolsete ning maa- ja mägipiirkondade erivajadustega arvestamise kohta (2018/2720(RSP))

(2020/C 011/04)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 174,

| — | võttes arvesse oma 10. mai 2016. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika kohta ELi mägipiirkondades (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 10. mai 2016. aasta resolutsiooni ühtekuuluvuspoliitika kohta ELi mägipiirkondades (1),

| — | võttes arvesse oma 13. juuni 2017. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvuspoliitika põhielementide kohta pärast 2020. aastat (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. juuni 2017. aasta resolutsiooni ELi ühtekuuluvuspoliitika põhielementide kohta pärast 2020. aastat (2),

| — | võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Komisjoni seitsmenda aruande kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. aprilli 2018. aasta resolutsiooni majandusliku, sotsiaalse ja territoriaalse ühtekuuluvuse tugevdamise kohta Euroopa Liidus ja Euroopa Komisjoni seitsmenda aruande kohta (3),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et äärepoolsed ning maa- ja mägipiirkonnad moodustavad 80 % ELi territooriumist, seal elab 57 % elanikkonnast ning seal toodetakse 46 % kogulisandväärtusest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et äärepoolsed ning maa- ja mägipiirkonnad moodustavad 80 % ELi territooriumist, seal elab 57 % elanikkonnast ning seal toodetakse 46 % kogulisandväärtusest;

| B. | arvestades, et linnaväliste piirkondade SKP elaniku kohta moodustab 70 % ELi keskmisest, samas kui linnaelanikud elavad piirkondades, kus SKP elaniku kohta ulatub 123 %-ni ELi keskmisest; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et linnaväliste piirkondade SKP elaniku kohta moodustab 70 % ELi keskmisest, samas kui linnaelanikud elavad piirkondades, kus SKP elaniku kohta ulatub 123 %-ni ELi keskmisest;

| C. | arvestades, et töötuse määr linnavälistes piirkondades on ajavahemikul 2008–2012 tõusnud 7 %-lt 10,4 %-ni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et töötuse määr linnavälistes piirkondades on ajavahemikul 2008–2012 tõusnud 7 %-lt 10,4 %-ni;

| D. | arvestades, et neljandikul äärepoolsete ning maa- ja mägipiirkondade elanikkonnast puudub ligipääs internetile; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et neljandikul äärepoolsete ning maa- ja mägipiirkondade elanikkonnast puudub ligipääs internetile;

| E. | arvestades, et äärepoolseid ning maa- ja mägipiirkondi tuleb toetada, et aidata neil nende ees seisvate probleemidega toime tulla; arvestades, et üks selline probleem on rahvaarvu vähenemine maapiirkondades, kus eakaid inimesi (üle 65-aastaseid) on kogurahvastikust 20 % ning noori jääb pidevalt vähemaks; arvestades, et paljudele linnavälistes piirkondades elavatele kodanikele tuleks seetõttu tagada samasugused võimalused, nagu on linnades elavatel kodanikel; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et äärepoolseid ning maa- ja mägipiirkondi tuleb toetada, et aidata neil nende ees seisvate probleemidega toime tulla; arvestades, et üks selline probleem on rahvaarvu vähenemine maapiirkondades, kus eakaid inimesi (üle 65-aastaseid) on kogurahvastikust 20 % ning noori jääb pidevalt vähemaks; arvestades, et paljudele linnavälistes piirkondades elavatele kodanikele tuleks seetõttu tagada samasugused võimalused, nagu on linnades elavatel kodanikel;

| F. | arvestades, et teenindussektor hõlmab vaid 24 % tööst, mida tehakse linnavälistes piirkondades; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et teenindussektor hõlmab vaid 24 % tööst, mida tehakse linnavälistes piirkondades;

| G. | arvestades, et Euroopa majandus, linnad, tööstus (sealhulgas turism) ja kodanikud sõltuvad nendest piirkondadest väga palju toiduainete, maakasutuse, energia, vee, puhta õhu ja toorainete osas; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa majandus, linnad, tööstus (sealhulgas turism) ja kodanikud sõltuvad nendest piirkondadest väga palju toiduainete, maakasutuse, energia, vee, puhta õhu ja toorainete osas;

| H. | arvestades, et äärepoolsed ning maa- ja mägipiirkonnad asuvad sageli liikmesriikide piirialadel ja ELi välispiiri lähedal, ning arvestades, et nende piirkondade erivajaduste rahuldamiseks, ühtekuuluvuse edendamiseks ja heanaaberlike suhete toetamiseks tuleks täielikult kasutada ära võimalused, mida pakuvad piiriülene koostöö, makropiirkondlikud strateegiad ja olemasolevad vahendid, nagu Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et äärepoolsed ning maa- ja mägipiirkonnad asuvad sageli liikmesriikide piirialadel ja ELi välispiiri lähedal, ning arvestades, et nende piirkondade erivajaduste rahuldamiseks, ühtekuuluvuse edendamiseks ja heanaaberlike suhete toetamiseks tuleks täielikult kasutada ära võimalused, mida pakuvad piiriülene koostöö, makropiirkondlikud strateegiad ja olemasolevad vahendid, nagu Euroopa territoriaalse koostöö rühmitus (ETKR);

| I. | arvestades, et 40 Euroopa riigi esindajad on kirjutanud alla Venhorsti deklaratsioonile, mille Euroopa maapiirkondade parlament avaldas 2017. aastal ning mille eesmärk on edendada koostööd sellistes valdkondades nagu ühenduvus, infrastruktuur, teenused, kohaliku majanduse tugevdamine ning võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et 40 Euroopa riigi esindajad on kirjutanud alla Venhorsti deklaratsioonile, mille Euroopa maapiirkondade parlament avaldas 2017. aastal ning mille eesmärk on edendada koostööd sellistes valdkondades nagu ühenduvus, infrastruktuur, teenused, kohaliku majanduse tugevdamine ning võitlus vaesuse ja sotsiaalse tõrjutusega;

| 1. | rõhutab, et äärepoolsed ning maa- ja mägipiirkonnad on Euroopas tasakaalustatud piirkondliku arengu seisukohalt olulised ning neid tuleb tugevdada, arvestades nende erivajadustega kõigis ELi poliitikavaldkondades; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on arvamusel, et kohaliku arengu edendamine on möödapääsmatu selleks, et stabiliseerida ja tasakaalustada kohalike turgude, demograafiliste muutuste ja loodusvaradega seotud negatiivseid suundumusi; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab ELi poliitikameetmete kooskõlastamist maapiirkondade arengu tagamiseks; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et investeeringud, mida kasutatakse äärepoolsete ning maa- ja mägipiirkondade integreerimiseks kõikidesse poliitikavaldkondadesse, on vajalikud, et saavutada ELi prioriteedid, mis on muu hulgas seotud aruka, kestliku ja kaasava majanduskasvuga, toiduohutuse ja toiduga kindlustatusega, sotsiaalse kaasatuse, soolise võrdõiguslikkuse, kliimamuutuste, töökohtade loomise, digitaliseerimise ja tõhusa siseturuga; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab, et ELi äärepoolsete ning maa- ja mägipiirkondade tegevuskavaga edendataks sotsiaalmajanduslikku arengut, majanduskasvu ja mitmekesistamist, sotsiaalset heaolu, looduskaitset ning koostööd ja omavahelist ühendamist linnapiirkondadega, eesmärgiga toetada ühtekuuluvust ja hoida ära territoriaalse killustatuse ohtu; nõuab tungivalt arukate külade pakti loomist, et tagada tulemuslikum, integreeritum ja koordineeritum lähenemine maapiirkondi mõjutavale ELi poliitikale, kaasates sellesse kõik valitsustasandid, kohaldades subsidiaarsuse põhimõtet ning Amsterdami paktis sätestatud ELi linnade tegevuskava; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab ühtlasi, et ELi äärepoolsete ning maa- ja mägipiirkondade tegevuskavasse lisataks äärepoolsete ning maa- ja mägipiirkondade arengu strateegiline raamistik, mis on viidud kooskõlla mahajäänud ja perifeersetele piirkondadele suunatud strateegiatega, et saavutada maapiirkondadele avalduva mõju hindamise, arukate külade, avalike teenuste kättesaadavuse, digitaliseerimise, koolituse ja innovatsiooni eesmärgid; nõuab lisaks aruka koostöö ja partnerluste jõustamist maapiirkondade ja linnade keskuste vahel, et tasakaalustada maapiirkondade ja linnade vahelisi suhteid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | julgustab maapiirkondi ja -kogukondi töötama välja sarnaseid projekte nagu on arukate külade projekt, kasutades oma olemasolevaid tugevaid külgi ja eeliseid ning luues uusi võimalusi, mille seas on detsentraliseeritud teenused, energialahendused ning digitehnoloogiad ja uuendused; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab vajadust toetada maaturismi ja mägipiirkondade põllumajandusturismi edasiarendamist, säilitades samal ajal nende piirkondade eripärad, näiteks traditsioonid ja traditsioonilised kohalikud tooted, kuna turismil on suur mõju ühiskonnale, majandusele ja kultuurile; |
| --- | --- |

8.

| 9. | rõhutab vulkaaniliste mägipiirkondade ja vulkaanide potentsiaali, eeskätt seoses vulkanoloogia panusega taastuvenergia eesmärkide saavutamisse ning looduskatastroofide (nagu vulkaanipursked) ennetamisse ja ohjamisse; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kutsub komisjoni üles lisama tulevastesse seadusandlikesse ettepanekutesse sätted, milles võetakse arvesse nende piirkondade eripärasid, ja tagama ühtekuuluvuspoliitika piisav rahastamine pärast 2020. aastat, eriti Euroopa struktuuri- ja investeerimisfondidest; |
| --- | --- |

10.

| 11. | rõhutab, et Euroopa Maaelu Arengu Põllumajandusfond (EAFRD) aitab märkimisväärselt kaasa majanduslikule ja sotsiaalsele ühtekuuluvusele, eelkõige maapiirkondades, ning fondil on oluline territoriaalne mõõde; soovitab seetõttu, et EAFRDi kulutused oleksid jätkuvalt seotud ühtekuuluvuspoliitikaga, ühtlasi selleks, et soodustada integreeritud ja täiendavat rahastamist ning lihtsustada menetlusi toetusesaajate jaoks, et piirkonnad saaksid kasutada ELi eri allikaid rahastamisvõimaluste optimeerimiseks ja investeerida maapiirkondadesse; |
| --- | --- |

11.

| 12. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, Regioonide Komiteele ja liikmesriikidele. |
| --- | --- |

12.

---

(1)  ELT C 76, 28.2.2018, lk 11.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0254.

(3)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0105.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/18 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/18

---

P8_TA(2018)0375

Meediavabaduse halvenemine Valgevenes, eelkõige Harta 97 juhtum

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon meediavabaduse halvenemise kohta Valgevenes ja eelkõige Harta 97 juhtumi kohta (2018/2861(RSP))

(2020/C 011/05)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Valgevene kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki inimõiguste konventsioone, millega Valgevene on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste ülddeklaratsiooni ja kõiki inimõiguste konventsioone, millega Valgevene on ühinenud,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et 2016. aasta veebruaris tühistas EL enamiku Valgevene ametnike ja juriidiliste isikute vastaseid piiravaid meetmeid hea tahte märgina, mille eesmärk oli alustada kaasamispoliitikat, et ergutada Valgevenet järgima inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et 2016. aasta veebruaris tühistas EL enamiku Valgevene ametnike ja juriidiliste isikute vastaseid piiravaid meetmeid hea tahte märgina, mille eesmärk oli alustada kaasamispoliitikat, et ergutada Valgevenet järgima inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtteid;

| B. | arvestades, et EL on korduvalt rõhutanud, et ELi ja Valgevene suhteid saab edasi arendada üksnes siis, kui need põhinevad usaldusel ning sellistel väärtustel nagu demokraatia, õigusriik ja põhivabadused; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et EL on korduvalt rõhutanud, et ELi ja Valgevene suhteid saab edasi arendada üksnes siis, kui need põhinevad usaldusel ning sellistel väärtustel nagu demokraatia, õigusriik ja põhivabadused;

| C. | arvestades, et Valgevene praegune poliitika kahjustab neid väärtusi ning see ei võimalda ELil pakkuda Valgevenele ulatuslikumat osalemist idapartnerluses ja tihedamaid suhteid ega allkirjastada ELi ja Valgevene partnerluse prioriteete; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Valgevene praegune poliitika kahjustab neid väärtusi ning see ei võimalda ELil pakkuda Valgevenele ulatuslikumat osalemist idapartnerluses ja tihedamaid suhteid ega allkirjastada ELi ja Valgevene partnerluse prioriteete;

| D. | arvestades, et meediavabaduse ja sõnavabaduse olukord Valgevenes halveneb jätkuvalt, mida kinnitab sõltumatute uudisteportaalide ja ajakirjanike tõsine ahistamine, nagu BelTA juhtumi puhul; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et meediavabaduse ja sõnavabaduse olukord Valgevenes halveneb jätkuvalt, mida kinnitab sõltumatute uudisteportaalide ja ajakirjanike tõsine ahistamine, nagu BelTA juhtumi puhul;

| E. | arvestades, et Valgevene ametivõimud algatasid hiljuti ajakirjanike vastu suunatud politsei poolse ahistamiste ja hirmutamise laine; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Valgevene ametivõimud algatasid hiljuti ajakirjanike vastu suunatud politsei poolse ahistamiste ja hirmutamise laine;

| F. | arvestades, et organisatsiooni Piirideta Reporterid andmetel vahistati 2017. aastal üle 100 ajakirjaniku, enamikul juhtudel opositsiooni meeleavalduste kajastamise ajal; arvestades, et välismaal asuvate sõltumatute meediakanalite heaks töötavate vabakutseliste ajakirjanike ahistamine on saavutanud enneolematu taseme, mis tähendab, et kõnealused ajakirjanikud ei saa akrediteeringuid; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et organisatsiooni Piirideta Reporterid andmetel vahistati 2017. aastal üle 100 ajakirjaniku, enamikul juhtudel opositsiooni meeleavalduste kajastamise ajal; arvestades, et välismaal asuvate sõltumatute meediakanalite heaks töötavate vabakutseliste ajakirjanike ahistamine on saavutanud enneolematu taseme, mis tähendab, et kõnealused ajakirjanikud ei saa akrediteeringuid;

| G. | arvestades, et juhtiv sõltumatu uudiste veebisait Charter97.org, mis keskendub inimõigustele ja opositsioonilistele eesmärkidele ning on saanud oma nime Harta 97 järgi, mille puhul on tegemist 1997. aasta deklaratsiooniga, milles nõutakse Valgevenes demokraatiat ja mille allkirjastasid ajakirjanikud, opositsioonipoliitikud ja õiguste aktivistid, oli sunnitud viima oma asukoha üle Poola Varssavisse, kus ta on pärast seda, kui Valgevene ametivõimud saidi mitu korda blokeerisid, tegutsenud alates 2011. aastast, mil politsei otsis nende kontorid kaks korda läbi ja konfiskeeris seadmed; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et juhtiv sõltumatu uudiste veebisait Charter97.org, mis keskendub inimõigustele ja opositsioonilistele eesmärkidele ning on saanud oma nime Harta 97 järgi, mille puhul on tegemist 1997. aasta deklaratsiooniga, milles nõutakse Valgevenes demokraatiat ja mille allkirjastasid ajakirjanikud, opositsioonipoliitikud ja õiguste aktivistid, oli sunnitud viima oma asukoha üle Poola Varssavisse, kus ta on pärast seda, kui Valgevene ametivõimud saidi mitu korda blokeerisid, tegutsenud alates 2011. aastast, mil politsei otsis nende kontorid kaks korda läbi ja konfiskeeris seadmed;

| H. | arvestades, et alates 24. jaanuarist 2018 blokeeriti juurdepääs Harta 97 veebisaidile Valgevenes määramata ajaks ilma kohtumenetluseta, esitades ebamäärased süüdistused, mis käsitlevad „ohtu riiklikele huvidele“; arvestades, et Harta 97 peatoimetaja Natalja Radina sõnul vähenes Harta 97 veebisaidi blokeerimisele järgnenud kuul saidi külastajate arv Valgevenes 70 %; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alates 24. jaanuarist 2018 blokeeriti juurdepääs Harta 97 veebisaidile Valgevenes määramata ajaks ilma kohtumenetluseta, esitades ebamäärased süüdistused, mis käsitlevad „ohtu riiklikele huvidele“; arvestades, et Harta 97 peatoimetaja Natalja Radina sõnul vähenes Harta 97 veebisaidi blokeerimisele järgnenud kuul saidi külastajate arv Valgevenes 70 %;

| I. | arvestades, et Natalja Radina on saanud tapmisähvardusi; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Natalja Radina on saanud tapmisähvardusi;

| J. | arvestades, et 16. aprillil 2018 blokeerisid Venemaa ametivõimud juurdepääsu Harta 97 veebisaidile ka Venemaa Föderatsiooni territooriumil; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et 16. aprillil 2018 blokeerisid Venemaa ametivõimud juurdepääsu Harta 97 veebisaidile ka Venemaa Föderatsiooni territooriumil;

| K. | arvestades, et Harta 97 Aleh Bjabenin leiti 2010. aasta septembris oma Minski linna lähedal asuvas kodus pooduna; arvestades, et Valgevenes sündinud Pavel Šeremet, kes oli Harta 97 taga oleva organisatsiooni eestkõneleja, hukkus 2016. aasta juulis Ukraina pealinnas Kiievis toimunud autopommirünnakus; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et Harta 97 Aleh Bjabenin leiti 2010. aasta septembris oma Minski linna lähedal asuvas kodus pooduna; arvestades, et Valgevenes sündinud Pavel Šeremet, kes oli Harta 97 taga oleva organisatsiooni eestkõneleja, hukkus 2016. aasta juulis Ukraina pealinnas Kiievis toimunud autopommirünnakus;

| L. | arvestades, et 2018. aasta augusti alguses korraldasid Valgevene ametivõimud läbiotsimised mitme sõltumatu Valgevene meediakanali toimetuses alates portaalist Tut.by, millele järgnesid BelaPAN, realty.by, Belaruskaja Navuka ja Kultura; arvestades, et läbiotsimiste tulemusel vahistati ja peeti kinni ajakirjanikke, sealhulgas Tut.by peatoimetaja, ning neid süüdistati ebaseaduslikus juurdepääsus riigiomandis oleva uudisteagentuuri BelTA esitatud veebipõhisele teabele ja selle teabe kasutamises; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et 2018. aasta augusti alguses korraldasid Valgevene ametivõimud läbiotsimised mitme sõltumatu Valgevene meediakanali toimetuses alates portaalist Tut.by, millele järgnesid BelaPAN, realty.by, Belaruskaja Navuka ja Kultura; arvestades, et läbiotsimiste tulemusel vahistati ja peeti kinni ajakirjanikke, sealhulgas Tut.by peatoimetaja, ning neid süüdistati ebaseaduslikus juurdepääsus riigiomandis oleva uudisteagentuuri BelTA esitatud veebipõhisele teabele ja selle teabe kasutamises;

| M. | arvestades, et 7. augustil 2018 algatas Valgevene juurdluskomitee ajakirjanike ja mitmete veebipõhiste allikate toimetajate vastu kriminaalseadustiku artikkel 349 lõike 2 alusel kriminaalmenetluse, mille tulemusel võib karistada kuni kaheaastase vangistusega (arvutipõhisele teabele muust isiklikust huvist ajendatud ebaseaduslik juurdepääs, mis tekitas olulist kahju), ning vahistas 18 ajakirjanikku, kellest seitse peeti kahtlustatavatena kolmeks päevaks kinni; arvestades, et on esinenud ajakirjanike ja nende sugulaste survestamise ning luureteenistuse ja politseiga koostööle sundimise juhtumeid; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et 7. augustil 2018 algatas Valgevene juurdluskomitee ajakirjanike ja mitmete veebipõhiste allikate toimetajate vastu kriminaalseadustiku artikkel 349 lõike 2 alusel kriminaalmenetluse, mille tulemusel võib karistada kuni kaheaastase vangistusega (arvutipõhisele teabele muust isiklikust huvist ajendatud ebaseaduslik juurdepääs, mis tekitas olulist kahju), ning vahistas 18 ajakirjanikku, kellest seitse peeti kahtlustatavatena kolmeks päevaks kinni; arvestades, et on esinenud ajakirjanike ja nende sugulaste survestamise ning luureteenistuse ja politseiga koostööle sundimise juhtumeid;

| N. | arvestades, et massimeedia seaduse viimaste muudatustega, mis võeti vastu 2018. aasta juunis, laiendatakse valitsuse kontrolli veebipõhistele meediakanalitele; arvestades, et nende muudatustega, mis jõustuvad 1. detsembril 2018, kehtestatakse täiendavad bürokraatlikud takistused veebisaitidele, mida soovitakse registreerida ametlike veebipõhiste meediakanalitena; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et massimeedia seaduse viimaste muudatustega, mis võeti vastu 2018. aasta juunis, laiendatakse valitsuse kontrolli veebipõhistele meediakanalitele; arvestades, et nende muudatustega, mis jõustuvad 1. detsembril 2018, kehtestatakse täiendavad bürokraatlikud takistused veebisaitidele, mida soovitakse registreerida ametlike veebipõhiste meediakanalitena;

| O. | arvestades, et veebisaite, mis otsustavad vaatamata uutele õigusaktidele ennast mitte registreerida või ei vasta uutele kriteeriumidele, keeldutakse valitsusasutuste puhul akrediteerimast, millega veelgi enam tsenseeritakse ajakirjandust; arvestades, et nii registreeritud kui ka registreerimata veebipõhised meediakanalid on ühtlasi kohustatud registreerima kommentaare esitavate inimeste nimed; arvestades, et registreeritud veebipõhiste meediakanalite omanikud vastutavad õiguslikult ka kommentaaride sisu eest; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et veebisaite, mis otsustavad vaatamata uutele õigusaktidele ennast mitte registreerida või ei vasta uutele kriteeriumidele, keeldutakse valitsusasutuste puhul akrediteerimast, millega veelgi enam tsenseeritakse ajakirjandust; arvestades, et nii registreeritud kui ka registreerimata veebipõhised meediakanalid on ühtlasi kohustatud registreerima kommentaare esitavate inimeste nimed; arvestades, et registreeritud veebipõhiste meediakanalite omanikud vastutavad õiguslikult ka kommentaaride sisu eest;

| P. | arvestades, et uute õigusaktide kohaselt tuleb veebifoorumite kõikide postituste ja kommentaaride autorite isik kindlaks teha ning veebisaidi omanikud peavad neid kommentaare modereerima; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et uute õigusaktide kohaselt tuleb veebifoorumite kõikide postituste ja kommentaaride autorite isik kindlaks teha ning veebisaidi omanikud peavad neid kommentaare modereerima;

| Q. | arvestades, et Valgevene inimõiguste olukorraga tegelev ÜRO eriraportöör Miklós Haraszti ja OSCE meediavabaduse esindaja Harlem Désir on väljendanud seisukohta, et need seadusemuudatused kujutavad endast sõnavabaduse ja teabele juurdepääsu vastuvõetamatut piiramist; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Valgevene inimõiguste olukorraga tegelev ÜRO eriraportöör Miklós Haraszti ja OSCE meediavabaduse esindaja Harlem Désir on väljendanud seisukohta, et need seadusemuudatused kujutavad endast sõnavabaduse ja teabele juurdepääsu vastuvõetamatut piiramist;

| R. | arvestades, et Valgevene on 155. kohal organisatsiooni Piirideta Reporterid 2017. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksis, millega hinnatakse igal aastal 180 riigis ajakirjandusvabaduse taset; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Valgevene on 155. kohal organisatsiooni Piirideta Reporterid 2017. aasta maailma ajakirjandusvabaduse indeksis, millega hinnatakse igal aastal 180 riigis ajakirjandusvabaduse taset;

| S. | arvestades, et alates 2018. aasta algusest on Valgevene ajakirjanikke, kelle õigus koguda, säilitada ja levitada teavet on tagatud põhiseadusega, trahvitud akrediteeringuta välismaise massimeediaga koostöö tegemise eest rohkem kui 70 korda ning trahvide kogusumma ulatub üle 60 000 Valgevene rubla; arvestades, et haldusrikkumiste seadustiku artikli 22 lõikest 9 on saanud tõhus vahend, mille abil ahistada sõltumatuid ajakirjanikke ja meediakanaleid, nagu Belsat TV, mis on alates 2011. aastast tegutsenud Poolast; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et alates 2018. aasta algusest on Valgevene ajakirjanikke, kelle õigus koguda, säilitada ja levitada teavet on tagatud põhiseadusega, trahvitud akrediteeringuta välismaise massimeediaga koostöö tegemise eest rohkem kui 70 korda ning trahvide kogusumma ulatub üle 60 000 Valgevene rubla; arvestades, et haldusrikkumiste seadustiku artikli 22 lõikest 9 on saanud tõhus vahend, mille abil ahistada sõltumatuid ajakirjanikke ja meediakanaleid, nagu Belsat TV, mis on alates 2011. aastast tegutsenud Poolast;

| T. | arvestades, et Valgevene on ainus Euroopa riik, kus ikka veel viiakse täide surmanuhtlusi; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et Valgevene on ainus Euroopa riik, kus ikka veel viiakse täide surmanuhtlusi;

| U. | arvestades, et Valgevene ametivõimud kasutavad Valgevenes konkreetsete inimrühmade puhul alusetut vangistamist ja meelevaldset kinnipidamist, kinnipidamise korral ilmajätmist nõuetekohasest hooldusest ja kontaktist pereliikmetega, riigi korraldusel füüsilist ja psüühilist vägivalda, valelike ja võltsitud süüdistustega vastutusele võtmist ning nende eest süüdimõistmist, ebaproportsionaalseid rahalisi karistusi, halduskaristusi ja muid karistusvorme; arvestades, et need inimrühmad hõlmavad poliitvange (sealhulgas Mihhail Žamtšužnõ ja Zmitser Palijenka), tuntud poliitilisi vastaseid, inimõiguslasi, kodanikuühiskonna aktiviste, keskkonna-, valitsusväliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide aktiviste, sõltumatuid blogijaid, ajakirjanikke ja toimetajaid, rahumeelseid meeleavaldajaid mitmesugustest valdkondadest ja eelkõige sõltumatute ametiühingute aktiviste (sealhulgas Henadź Fiadõnitš ja Ihar Komlik); |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Valgevene ametivõimud kasutavad Valgevenes konkreetsete inimrühmade puhul alusetut vangistamist ja meelevaldset kinnipidamist, kinnipidamise korral ilmajätmist nõuetekohasest hooldusest ja kontaktist pereliikmetega, riigi korraldusel füüsilist ja psüühilist vägivalda, valelike ja võltsitud süüdistustega vastutusele võtmist ning nende eest süüdimõistmist, ebaproportsionaalseid rahalisi karistusi, halduskaristusi ja muid karistusvorme; arvestades, et need inimrühmad hõlmavad poliitvange (sealhulgas Mihhail Žamtšužnõ ja Zmitser Palijenka), tuntud poliitilisi vastaseid, inimõiguslasi, kodanikuühiskonna aktiviste, keskkonna-, valitsusväliste ja kodanikuühiskonna organisatsioonide aktiviste, sõltumatuid blogijaid, ajakirjanikke ja toimetajaid, rahumeelseid meeleavaldajaid mitmesugustest valdkondadest ja eelkõige sõltumatute ametiühingute aktiviste (sealhulgas Henadź Fiadõnitš ja Ihar Komlik);

| 1. | mõistab teravalt hukka ajakirjanike ja sõltumatu meedia esindajate pideva ahistamise ja kinnipidamise Valgevenes; nõuab tungivalt, et ametivõimud lõpetaksid ajakirjanike ja sõltumatu meedia igasuguse kohtuliku ahistamise, hirmutamise ja ähvardamise ning võimaldaksid kõikidel uudisteportaalidel vabalt tegutseda; |
| --- | --- |

1.

| 2. | peab lubamatuks, et Valgevene ametivõimud blokeerivad 2018. aasta jaanuarist saadik uudiste veebisaiti Harta 97; kordab oma üleskutset Valgevene ametivõimudele tühistada viivitamata ja tingimusteta Valgevenes uudiste veebisaidile internetis juurdepääsu blokeerimine; |
| --- | --- |

2.

| 3. | mõistab karmilt hukka meediaseaduse muudatused, mida kasutatakse interneti üle kontrolli tugevdamiseks; väljendab veel kord tõsist muret Valgevene sõltumatute ja opositsiooniliste veebisaitide ning meediakanalite ja ajakirjanike halveneva olukorra pärast; |
| --- | --- |

3.

| 4. | on seisukohal, et sõltumatud meediakanalid ei kujuta endast ametiasutuste jaoks ohtu, vaid on kontrolli- ja tasakaalustussüsteemi oluline element, keda valitsus peaks nägema võimaliku kriitilise partnerina, mitte vaenlasena; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et Valgevene jätkab repressiivset ja ebademokraatlikku poliitikat ajakirjanike, juristide, poliitiliste aktivistide, inimõiguste kaitsjate, kodanikuühiskonna aktivistide, ametiühingutegelaste ja muude isikute vastu, keda peetakse ohuks valitsevale poliitilisele korrale; rõhutab, et sellised repressioonid takistavad tihedamat suhtlust ELiga ja ulatuslikumat osalemist idapartnerluses; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab oma üleskutset Valgevene ametivõimudele tõhustada demokraatia põhimõtete, õigusriigi, inimõiguste ja põhivabaduste järgimist, sealhulgas ausa ja erapooletu ajakirjanduse austamist kooskõlas inimõiguste ülddeklaratsiooni ning Valgevene ratifitseeritud rahvusvaheliste ja piirkondlike inimõigustealaste õigusaktidega; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub ELi institutsioone üles lisama ELi ja Valgevene partnerluse prioriteetide hulka konkreetseid viiteid meedia sõltumatusele ning sõna- ja kogunemisvabadusele; kutsub Euroopa välisteenistust ja liikmesriike üles tagama, et ELi abiprogrammid ja kahepoolse koostöö muud vormid, sealhulgas finantsabi, oleksid kindlasti seotud selgete ja käegakatsutavate sammudega demokratiseerimise ja avatuse suunas, mis hõlmab põhjalikku valimisreformi ja meediavabaduse täielikku austamist; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kutsub Euroopa välisteenistust ja komisjoni üles jätkama Valgevenes ja väljaspool selle piire tegutsevate kodanikuühiskonna organisatsioonide toetamist; rõhutab sellega seoses vajadust toetada kõiki sõltumatuid teabeallikaid, mis on seotud Valgevene ühiskonnaga, kaasa arvatud meediaringhääling valgevene keeles ning välismaised kanalid, nagu Harta 97 ja Belsat TV; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal tähelepanelikult jälgida meediavabaduse olukorda Valgevenes koostöös Valgevene küsimustega tegeleva ÜRO alalise raportööriga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et Valgevene ametivõimud võimaldaksid poliitilistel ja avalikel organisatsioonidel täielikult ja takistamatult tegutseda ning tunnistaksid kehtetuks kriminaalseadustiku artikli 193/1, mis piirab rahumeelse kogunemise ja ühinemise vabadust; |
| --- | --- |

10.

| 11. | nõuab tungivalt poliitvangide Mihhail Žamtšužnõ ja Zmitser Palijenka tingimusteta ja viivitamatut vabastamist ning kõigi endiste poliitvangide täielikku rehabiliteerimist; kutsub ametivõime üles lubama kõigil sõltumatutel ametiühingutel täita takistamatult oma seaduslikku ja keskset rolli kodanikuühiskonnas; peab kahetsusväärseks, et 24. augustil 2018 mõisteti sõltumatu ametiühingu REP aktivistidele Henadź Fiadõnitšile ja Ihar Komlikile karistuseks neli aastat vabaduse piiramist; |
| --- | --- |

11.

| 12. | tunnustab tööd, mida on teinud praegune inimõiguste olukorraga Valgevenes tegelev ÜRO eriraportöör Miklós Haraszti ning juhib tema õigusjärglase Anaïs Marini tähelepanu mitmesugustele võimu kuritarvitamistele, üksikisikute ja kollektiivsete vabaduste piiramisele ning kodanikuühiskonna, sõltumatute ametiühingute ja meedia represseerimisele, nagu on selgesti välja toodud Miklós Haraszti aruannetes; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nõuab seda silmas pidades, et Valgevene ametivõimud tunnustaksid viivitamata inimõiguste olukorraga Valgevenes tegeleva ÜRO eriraportööri mandaati, ning et komisjon, Euroopa Investeerimispank ja Euroopa Rekonstruktsiooni- ja Arengupank seoksid mis tahes edasise rahalise või tehnilise abi Valgevenele eespool esitatud tingimuste täitmisega, säilitades samal ajal ELi võime rahastada otse Valgevene kodanikuühiskonda; |
| --- | --- |

13.

| 14. | on endiselt mures Ostrovetsi tuumaelektrijaama ehitamise pärast; võtab teadmiseks 3. juulil 2018 avaldatud aruande vastupidavustestide kohta ja soovitused ning nõuab, et vastupidavustestide soovituste rakendamine seataks ELi ja Valgevene vahelise koostöö edenemise ning eelkõige ELi ja Valgevene partnerluse prioriteetide allkirjastamise eeltingimuseks; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Valgevene presidendile ja valitsusele. |
| --- | --- |

15.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/21 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/21

---

P8_TA(2018)0376

Araabia Ühendemiraadid, eriti inimõiguste kaitsja Ahmed Mansoori juhtum

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon Araabia Ühendemiraatide ning eelkõige inimõiguste kaitsja Ahmed Mansoori olukorra kohta (2018/2862(RSP))

(2020/C 011/06)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, sealhulgas 26. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Araabia Ühendemiraatides (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone, sealhulgas 26. oktoobri 2012. aasta resolutsiooni inimõiguste olukorra kohta Araabia Ühendemiraatides (1),

| — | võttes arvesse inimõiguste allkomisjoni esimehe 4. juuni 2018. aasta avaldust, milles mõistetakse hukka Ahmed Mansoorile mõistetud kümneaastane vanglakaristus, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste allkomisjoni esimehe 4. juuni 2018. aasta avaldust, milles mõistetakse hukka Ahmed Mansoorile mõistetud kümneaastane vanglakaristus,

| — | võttes arvesse Araabia Ühendemiraatide põhiseaduse artiklit 30, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Araabia Ühendemiraatide põhiseaduse artiklit 30,

| — | võttes arvesse Araabia inimõiguste hartat, millega Araabia Ühendemiraadid on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Araabia inimõiguste hartat, millega Araabia Ühendemiraadid on ühinenud,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava aastatel 2015–2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku ja tegevuskava aastatel 2015–2019,

| — | võttes arvesse nõukogu 16. oktoobri 2017. aasta järeldusi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava vahearuande kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 16. oktoobri 2017. aasta järeldusi inimõiguste ja demokraatia tegevuskava vahearuande kohta,

| — | võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu 2004. aastal ja mida ajakohastati 2008. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse inimõiguste kaitsjaid käsitlevaid ELi suuniseid, mis võeti vastu 2004. aastal ja mida ajakohastati 2008. aastal,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ekspertide 12. juuni 2018. aasta avaldust, milles nõutakse vangistatud inimõiguste kaitsja Ahmed Mansoori viivitamatut vabastamist, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ekspertide 12. juuni 2018. aasta avaldust, milles nõutakse vangistatud inimõiguste kaitsja Ahmed Mansoori viivitamatut vabastamist,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ning Pärsia lahe araabia riikide koostöönõukogu Brüsselis toimunud 25. ühisnõukogu ja ministrite kohtumise kaasjuhatajate 18. juuli 2016. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ning Pärsia lahe araabia riikide koostöönõukogu Brüsselis toimunud 25. ühisnõukogu ja ministrite kohtumise kaasjuhatajate 18. juuli 2016. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Araabia Ühendemiraadid on ühinenud, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse piinamise ning muu julma, ebainimliku või inimväärikust alandava kohtlemise ja karistamise vastast konventsiooni ning kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, millega Araabia Ühendemiraadid on ühinenud,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et Araabia Ühendemiraatide julgeolekutöötajad vahistasid Ahmed Mansoori 2017. aasta märtsis; arvestades, et ta on silmapaistev inimõiguslane ning inimõiguste kaitsjate Martin Ennalsi nimelise 2015. aasta autasu laureaat; arvestades, et Ahmed Mansoor võis olla viimane Araabia Ühendemiraatidesse jäänud inimõiguste kaitsja, kellel oli võimalik avalikult võime kritiseerida; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Araabia Ühendemiraatide julgeolekutöötajad vahistasid Ahmed Mansoori 2017. aasta märtsis; arvestades, et ta on silmapaistev inimõiguslane ning inimõiguste kaitsjate Martin Ennalsi nimelise 2015. aasta autasu laureaat; arvestades, et Ahmed Mansoor võis olla viimane Araabia Ühendemiraatidesse jäänud inimõiguste kaitsja, kellel oli võimalik avalikult võime kritiseerida;

| B. | arvestades, et Araabia Ühendemiraatide välisasjade ja rahvusvahelise koostöö ministri 29. märtsi 2017. aasta avalduses öeldi, et elektrooniliste kuritegude prokuratuur andis korralduse hr Ahmed Mansoori vahistamiseks süüdistatuna internetis väära ja eksitava teabe levitamises viha ja sektantluse külvamise eesmärgil; arvestades, et sellest ja teistest Araabia Ühendemiraatide ametiasutuste ametlikest avaldustest nähtub, et tema vahistamise, kohtu alla andmise ja süüdimõistmise ainuke põhjus seisnes tema internetisõnavõttude sisus ning et talle esitatud süüdistus seisneb Araabia Ühendemiraatide repressiivse küberkuritegevuse seaduse väidetavas rikkumises – selle seaduse põhjal on riigi ametivõimud sundinud vaikima inimõiguslased ning mõistnud riigi valitsejaid kritiseerinud isikutele pikad vanglakaristused ja rängad rahatrahvid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Araabia Ühendemiraatide välisasjade ja rahvusvahelise koostöö ministri 29. märtsi 2017. aasta avalduses öeldi, et elektrooniliste kuritegude prokuratuur andis korralduse hr Ahmed Mansoori vahistamiseks süüdistatuna internetis väära ja eksitava teabe levitamises viha ja sektantluse külvamise eesmärgil; arvestades, et sellest ja teistest Araabia Ühendemiraatide ametiasutuste ametlikest avaldustest nähtub, et tema vahistamise, kohtu alla andmise ja süüdimõistmise ainuke põhjus seisnes tema internetisõnavõttude sisus ning et talle esitatud süüdistus seisneb Araabia Ühendemiraatide repressiivse küberkuritegevuse seaduse väidetavas rikkumises – selle seaduse põhjal on riigi ametivõimud sundinud vaikima inimõiguslased ning mõistnud riigi valitsejaid kritiseerinud isikutele pikad vanglakaristused ja rängad rahatrahvid;

| C. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo hinnangul võidi Ahmed Mansoor vahistada ja teda salaja vangis hoida kättemaksuks ÜRO inimõigusmehhanismides osalemise eest ja sotsiaalmeedias, sealhulgas Twitteris väljendatud seisukohtade ning selle eest, et ta oli niisuguste organisatsioonide nagu Pärsia lahe inimõiguste keskus aktiivne liige; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku büroo hinnangul võidi Ahmed Mansoor vahistada ja teda salaja vangis hoida kättemaksuks ÜRO inimõigusmehhanismides osalemise eest ja sotsiaalmeedias, sealhulgas Twitteris väljendatud seisukohtade ning selle eest, et ta oli niisuguste organisatsioonide nagu Pärsia lahe inimõiguste keskus aktiivne liige;

| D. | arvestades, et rühm ÜRO inimõiguste eksperte on kutsunud Araabia Ühendemiraatide valitsust üles hr Mansoori vabastama ning nimetanud tema vahistamist otseseks rünnakuks, mis on suunatud inimõiguslaste seadusliku tegevuse vastu Araabia Ühendemiraatides; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et rühm ÜRO inimõiguste eksperte on kutsunud Araabia Ühendemiraatide valitsust üles hr Mansoori vabastama ning nimetanud tema vahistamist otseseks rünnakuks, mis on suunatud inimõiguslaste seadusliku tegevuse vastu Araabia Ühendemiraatides;

| E. | arvestades, et 29. mail 2018 mõisteti Ahmed Mansoor 10 aastaks vangi selle eest, et ta pärast rängalt ebaõiglast kohtuistungit Abu Dhabis kasutas Twitteri sõnavõttudes oma sõnavabadust; arvestades, et talle mõisteti ka trahv üks miljon AÜE dirhemit (232 475 eurot) ja ta peab pärast vanglast vabanemist jääma kolmeks aastaks järelevalve alla; arvestades, et hr Mansoor on kohtuotsuse edasi kaevanud, kuid apellatsiooni menetlemise aeg ei ole veel teada; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et 29. mail 2018 mõisteti Ahmed Mansoor 10 aastaks vangi selle eest, et ta pärast rängalt ebaõiglast kohtuistungit Abu Dhabis kasutas Twitteri sõnavõttudes oma sõnavabadust; arvestades, et talle mõisteti ka trahv üks miljon AÜE dirhemit (232 475 eurot) ja ta peab pärast vanglast vabanemist jääma kolmeks aastaks järelevalve alla; arvestades, et hr Mansoor on kohtuotsuse edasi kaevanud, kuid apellatsiooni menetlemise aeg ei ole veel teada;

| F. | arvestades, et pärast hr Mansoori vahistamist 2017. aasta märtsis olevat tal keelatud mis tahes sidepidamine oma perega ning sestsaadik on tema naisel olnud vaid neljal korral lubatud teda külastada; arvestades, et teadete kohaselt on ta vahistamisest saadik üksikvangistuses ja teda olevat piinatud; arvestades, et Araabia Ühendemiraatide ametivõimude teatel hoitakse teda Al Sadri vanglas Abu Dhabis; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et pärast hr Mansoori vahistamist 2017. aasta märtsis olevat tal keelatud mis tahes sidepidamine oma perega ning sestsaadik on tema naisel olnud vaid neljal korral lubatud teda külastada; arvestades, et teadete kohaselt on ta vahistamisest saadik üksikvangistuses ja teda olevat piinatud; arvestades, et Araabia Ühendemiraatide ametivõimude teatel hoitakse teda Al Sadri vanglas Abu Dhabis;

| G. | arvestades, et ilmselt ei ole hr Mansoor saanud ise valida sõltumatut advokaati, ehkki valitsuse väitel võib ta seda teha; arvestades, et vastavalt Araabia inimõiguste harta (mille Araabia Ühendemiraadid on ratifitseerinud) artiklile 16 on õigus advokaadiga kohtuda iga vahistatud isiku põhiõigus; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ilmselt ei ole hr Mansoor saanud ise valida sõltumatut advokaati, ehkki valitsuse väitel võib ta seda teha; arvestades, et vastavalt Araabia inimõiguste harta (mille Araabia Ühendemiraadid on ratifitseerinud) artiklile 16 on õigus advokaadiga kohtuda iga vahistatud isiku põhiõigus;

| H. | arvestades, et Araabia Ühendemiraatide ametivõimud on üle kuue aasta Ahmed Mansoori ahistanud ja taga kiusanud, teda on korduvalt füüsiliselt rünnatud, tappa ähvardatud ning allutatud füüsilisele ja elektroonilisele järelevalvele; arvestades, et 2011. aastal määrati talle pärast seitsmekuulist eelvangistust ebaõiglaseks hinnatud kohtuistungil kolmeaastane vanglakaristus „ametiisikute solvamise“eest; arvestades, et kaheksa kuud hiljem vabanes ta presidendi amnestiaga, kuid ametivõimud ei tagastanud talle passi, mis tähendas sisulist reisikeeldu; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et Araabia Ühendemiraatide ametivõimud on üle kuue aasta Ahmed Mansoori ahistanud ja taga kiusanud, teda on korduvalt füüsiliselt rünnatud, tappa ähvardatud ning allutatud füüsilisele ja elektroonilisele järelevalvele; arvestades, et 2011. aastal määrati talle pärast seitsmekuulist eelvangistust ebaõiglaseks hinnatud kohtuistungil kolmeaastane vanglakaristus „ametiisikute solvamise“eest; arvestades, et kaheksa kuud hiljem vabanes ta presidendi amnestiaga, kuid ametivõimud ei tagastanud talle passi, mis tähendas sisulist reisikeeldu;

| I. | arvestades, et enne vahistamist oli hr Mansoor üks 133 isikust, kes kirjutasid alla petitsioonile, milles nõuti Araabia Ühendemiraatides ühetaolisi ja otseseid valimisi ning valitsuse nõuandekogule, Föderaalsele Rahvusnõukogule seadusandliku võimu andmist; arvestades, et hr Mansoor haldas ka Al-Hiwar al-Emarati nimelist netifoorumit, millel kritiseeriti Araabia Ühendemiraatide juhte ja poliitikat; arvestades, et ta kuulub organisatsiooni Human Rights Watch Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika nõuandekomiteesse ning on tegev ÜRO inimõigusmehhanismides; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et enne vahistamist oli hr Mansoor üks 133 isikust, kes kirjutasid alla petitsioonile, milles nõuti Araabia Ühendemiraatides ühetaolisi ja otseseid valimisi ning valitsuse nõuandekogule, Föderaalsele Rahvusnõukogule seadusandliku võimu andmist; arvestades, et hr Mansoor haldas ka Al-Hiwar al-Emarati nimelist netifoorumit, millel kritiseeriti Araabia Ühendemiraatide juhte ja poliitikat; arvestades, et ta kuulub organisatsiooni Human Rights Watch Lähis-Ida ja Põhja-Aafrika nõuandekomiteesse ning on tegev ÜRO inimõigusmehhanismides;

| J. | arvestades, et inimõiguste küsimustes sõna võtnud Araabia Ühendemiraatide elanikke ähvardab tõsiselt meelevaldne vahistamine, vangistus ja piinamine; arvestades, et põhiseaduse muutmist ja inimõigusvaldkonna reformimist nõudvaid aktiviste represseeritakse jätkuvalt; arvestades, et kodanikuühiskonna liikmete ründamine, sealhulgas püüded inimõiguslasi, ajakirjanikke, juriste ja teisi vaikima sundida, vangistada või ahistada on viimastel aastatel üha sagenenud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et inimõiguste küsimustes sõna võtnud Araabia Ühendemiraatide elanikke ähvardab tõsiselt meelevaldne vahistamine, vangistus ja piinamine; arvestades, et põhiseaduse muutmist ja inimõigusvaldkonna reformimist nõudvaid aktiviste represseeritakse jätkuvalt; arvestades, et kodanikuühiskonna liikmete ründamine, sealhulgas püüded inimõiguslasi, ajakirjanikke, juriste ja teisi vaikima sundida, vangistada või ahistada on viimastel aastatel üha sagenenud;

| K. | arvestades, et ÜRO kohtunike ja advokaatide sõltumatuse eriraportöör teatas 2014. aastal, pärast Araabia Ühendemiraatide külastamist, et riikliku julgeolekuga seotud kohtuasjades osalevatele advokaatidele on survet avaldatud ning neid on ahistatud ja ähvardatud; arvestades, et ta taunis asjaolu, et kohtusüsteem oli sisuliselt endiselt valitsuse täitevvõimu kontrolli all; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ÜRO kohtunike ja advokaatide sõltumatuse eriraportöör teatas 2014. aastal, pärast Araabia Ühendemiraatide külastamist, et riikliku julgeolekuga seotud kohtuasjades osalevatele advokaatidele on survet avaldatud ning neid on ahistatud ja ähvardatud; arvestades, et ta taunis asjaolu, et kohtusüsteem oli sisuliselt endiselt valitsuse täitevvõimu kontrolli all;

| L. | arvestades, et on ilmnenud, et mitmed ELi liikmesriigid on andnud loa eksportida mitmesuguseid küberjärelevalve tehnoloogiaid varem rängalt inimõigusi rikkunud riikidesse, sealhulgas Araabia Ühendemiraatidesse; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et on ilmnenud, et mitmed ELi liikmesriigid on andnud loa eksportida mitmesuguseid küberjärelevalve tehnoloogiaid varem rängalt inimõigusi rikkunud riikidesse, sealhulgas Araabia Ühendemiraatidesse;

| M. | arvestades, et Araabia Ühendemiraatides kohaldatakse jätkuvalt surmanuhtlust; arvestades, et 2017. aastal hukati üks inimene ja praegu ootab surmanuhtluse täideviimist 19 isikut; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et Araabia Ühendemiraatides kohaldatakse jätkuvalt surmanuhtlust; arvestades, et 2017. aastal hukati üks inimene ja praegu ootab surmanuhtluse täideviimist 19 isikut;

| 1. | mõistab kindlalt hukka Ahmed Mansoori ja kõigi teiste inimõiguste kaitsjate ahistamise, tagakiusamise ja kinnipidamise üksnes nende inimõigustealase töö ning väljendusvabaduse õiguse kasutamise eest internetis ja mujal; nõuab tungivalt, et Araabia Ühendemiraatide ametivõimud viiksid läbi põhjalikud ja erapooletud uurimised rünnakute puhul kodanikuühiskonna osaliste vastu, et võtta selliste tegude toimepanijad vastutusele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub, et ametivõimud vabastaksid hr Mansoori viivitamata ja tingimusteta, ja et kõikidest tema vastu esitatud süüdistustest loobutaks, kuna ta on meelsusvang, keda peetakse kinni ainult selle eest, et ta kasutas rahumeelselt oma õigust väljendusvabadusele, sealhulgas inimõigustealase töö abil; nõuab samuti kõigi Araabia Ühendemiraatide meelsusvangide kohest ja tingimusteta vabastamist ning nende vastu esitatud süüdistuste tagasivõtmist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | väljendab oma sügavat muret teadete pärast, nagu oleks Ahmed Mansoori kinnipidamise ajal piinatud või väärkoheldud, ja et teda peetakse üksikvangistuses; nõuab tungivalt, et ametivõimud neid väiteid uuriksid ning annaksid talle viivitamatu ja korrapärase võimaluse kohtuda advokaadi ja perega ning saada ravi, mida ta võib-olla vajab; tuletab Araabia Ühendemiraatide ametivõimudele meelde, et pikaajaline ja tähtajatu üksikvangistus võib rahvusvahelise inimõigustealase õiguse seisukohast kujutada endast mõnd piinamise vormi või muud julma, ebainimlikku või alandavat kohtlemist, ja et vahistamiskäsu või mis tahes kohtuliku kontrolli puudumine tema vahistamisel ja kinnipidamisel kujutab endast rahvusvahelise inimõigustealase õiguse kohase nõuetekohase menetluse põhimõtete rikkumist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub, et Araabia Ühendemiraatide ametivõimud tagaksid, et kinnipeetute suhtes, keda arvatakse olevat seadust rikkunud, kohaldataks nõuetekohast menetlust ning nad saaksid osaleda rahvusvahelistele normidele vastavas vabas ja õiglases kohtupidamises; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub, et Araabia Ühendemiraadid vaataksid läbi küberkuritegusid käsitleva föderaalseaduse, et viia see kooskõlla rahvusvaheliste normidega, mis on seotud igaühe õigusega otsida, saada, levitada ja anda teavet ja ideesid teistele, õigusega arvamus-, väljendus- ja teabevabadusele, juurdepääsuga internetile ja õigusega eraelu puutumatusele; nõuab tungivalt, et Araabia Ühendemiraatide ametivõimud muudaksid terrorismivastase võitluse seadust, 2012. aasta küberkuritegude seadust ja föderaalseadust nr 2/2008, mida on korduvalt kasutatud selleks, et esitada süüdistusi inimõiguste kaitsjatele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub, et Araabia Ühendemiraatide ametivõimud lõpetaksid igasuguse inimeste ahistamise ning viivitamatult tühistaksid inimõiguste kaitsjate suhtes kehtestatud reisikeelu, ja nõuab, et nad tagaksid kõikidel juhtudel, et Araabia Ühendemiraatide inimõiguste kaitsjad saaksid viia ellu oma legitiimset inimõigustealast tegevust nii kohapeal kui ka riigist väljaspool, ilma et nad peaksid kartma kättemaksu; |
| --- | --- |

6.

| 7. | nõuab, et kogu ELis keelataks Araabia Ühendemiraatidele müüa või sinna eksportida mis tahes sellist liiki julgeolekuvarustust, mida saab kasutada või mida selles riigis kasutatakse represseerimiseks, sealhulgas interneti jälgimise tehnoloogiat, samuti sellist varustust ajakohastada või hooldada; väljendab muret asjaolu pärast, et teatavat kahesuguse kasutusega küberseiretehnoloogiat kasutatakse üha sagedamini aktivistide ja ajakirjanike vastu; peab sellega seoses kiiduväärseks ELi institutsioonide jätkuvaid jõupingutusi kahesuguse kasutusega kaupade ekspordikontrolli eeskirjade ajakohastamiseks; |
| --- | --- |

7.

| 8. | väljendab muret asjaolu pärast, et üha arvukamalt karistatakse inimesi selle eest, et nad teevad koostööd ÜRO ja selle eri organitega; nõuab tungivalt, et Araabia Ühendemiraatide ametivõimud lõpetaksid mitmesuguste ÜRO inimõiguste mehhanismide töös osalevate inimeste takistamise ja ahistamise; nõuab lisaks tungivalt, et ametivõimud lubaksid ÜRO ekspertidel, rahvusvaheliste vabaühenduste töötajatel ja ELi ametnikel hr Mansoori külastada; |
| --- | --- |

8.

| 9. | nõuab, et Araabia Ühendemiraatides oleks rohkem vabadusi; rõhutab, kui oluline on, et Araabia Ühendemiraadid täidaksid rahvusvahelise inimõigustealase õiguse raames võetud kohustusi, ja nõuab tungivalt, et ametivõimud tagaksid sõna-, mõtte ja väljendusvabaduse kaitse internetis ja mujal kõikidele oma riigi kodanikele, ja et nad järgiksid kõiki sätteid ÜRO deklaratsioonis inimõiguste kaitsjate kohta, eelkõige selle artiklit 1, artikli 6 punkti a ja artikli 12 lõiget 2; toonitab, et neid vabadusi tagatakse mitte ainult universaalsete inimõigustealaste õigusaktidega, vaid ka Araabia inimõiguste hartaga, millega Araabia Ühendemiraadid on ühinenud; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub Araabia Ühendemiraatidel kinnitada kavatsust täita inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel kõige kõrgemaid standardeid, ratifitseerides kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelise pakti ja selle fakultatiivprotokollid ning esitades alalise küllakutse kõikidele ÜRO erimenetluste volitatud esindajatele; |
| --- | --- |

10.

| 11. | palub, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, EL ja selle liikmesriigid asuksid kindlale avalikule seisukohale niisuguse inimõiguste ränga rikkumise suhtes ning nõuaksid sealhulgas igasuguse suhtlemise käigus Araabia Ühendemiraatide ametivõimudega hr Mansoori vabastamist; nõuab tungivalt, et ELi delegatsioon Abu Dhabis annaks Ahmed Mansoorile kogu vajalikku tuge, kaasa arvatud vanglakülastused, kohtuistungite jälgimine ning õigus- või muud liiki abi andmine, mida tal võib vaja minna; palub, et Euroopa välisteenistus annaks Euroopa Parlamendile aru meetmete kohta, mida ELi delegatsioon on seni võtnud, et hr Mansoori toetada; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub, et Euroopa välisteenistus teeks ettepaneku ELi sihipäraste meetmete kohta, mis on seotud inimõiguste tõsiste rikkumistega, ja et liikmesriigid need vastu võtaksid; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab uuesti, et on surmanuhtluse vastu igasugustel asjaoludel, ning nõuab surmanuhtlusele moratooriumi kuulutamist eesmärgiga see kaotada; |
| --- | --- |

13.

| 14. | ergutab jätkuvat dialoogi ELi, selle liikmesriikide ja Araabia Ühendemiraatide vahel; on seisukohal, et Euroopa Parlamendi ja selle Pärsia lahe partnerite regulaarsed parlamentidevahelised kohtumised kujutavad endast tähtsat foorumit konstruktiivse ja avameelse dialoogi pidamiseks ühist huvi pakkuvate probleemide üle; rõhutab, et parlamentidevahelistel aruteludel peaks lisaks julgeoleku- ja kaubandusküsimustele keskenduma ka inimõiguste austamisele kui äärmiselt tähtsale teemale; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon Araabia Ühendemiraatide valitsusele ja parlamendile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile, ELi inimõiguste eriesindajale, liikmesriikide parlamentidele ja valitsustele, ÜRO inimõiguste ülemvolinikule ning Pärsia lahe koostöönõukogu liikmesriikide valitsustele; nõuab käesoleva resolutsiooni tõlkimist araabia keelde. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT C 72 E, 11.3.2014, lk 40.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/25 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/25

---

P8_TA(2018)0377

Uiguuride ja kasahhide massiline meelevaldne kinnipidamine Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon uiguuride ja kasahhide massilise meelevaldse kinnipidamise kohta Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas (2018/2863(RSP))

(2020/C 011/07)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Hiinas, eriti 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni Hiina kohta: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamine (1), 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Kashgari (Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond, Hiina) olukorra ja kultuuripärandi kohta (2), 6. juuli 2017. aasta resolutsiooni Nobeli preemia laureaadi Liu Xiaobo ja Lee Ming-che juhtumite kohta (3), 15. detsembri 2016. aasta resolutsiooni Larung Gari Tiibeti budismi akadeemia ja Ilham Tohti juhtumite kohta (4) ning 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete seisu kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone olukorra kohta Hiinas, eriti 26. novembri 2009. aasta resolutsiooni Hiina kohta: vähemuste õigused ja surmanuhtluse rakendamine (1), 10. märtsi 2011. aasta resolutsiooni Kashgari (Xinjiangi Uiguuri autonoomne piirkond, Hiina) olukorra ja kultuuripärandi kohta (2), 6. juuli 2017. aasta resolutsiooni Nobeli preemia laureaadi Liu Xiaobo ja Lee Ming-che juhtumite kohta (3), 15. detsembri 2016. aasta resolutsiooni Larung Gari Tiibeti budismi akadeemia ja Ilham Tohti juhtumite kohta (4) ning 12. septembri 2018. aasta resolutsiooni ELi ja Hiina suhete seisu kohta (5),

| — | võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 36, millega tagatakse kõigile kodanikele õigus usuvabadusele, ning artiklit 4, millega kaitstakse vähemusrahvuste õigusi, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Hiina Rahvavabariigi põhiseaduse artiklit 36, millega tagatakse kõigile kodanikele õigus usuvabadusele, ning artiklit 4, millega kaitstakse vähemusrahvuste õigusi,

| — | võttes arvesse 2003. aastal alustatud ELi ja Hiina strateegilist partnerlust ning komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 22. juuni 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi uue Hiinat käsitleva strateegia elemendid“(JOIN(2016)0030), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2003. aastal alustatud ELi ja Hiina strateegilist partnerlust ning komisjoni ja Euroopa välisteenistuse 22. juuni 2016. aasta ühisteatist Euroopa Parlamendile ja nõukogule „ELi uue Hiinat käsitleva strateegia elemendid“(JOIN(2016)0030),

| — | võttes arvesse ELi ja Hiina inimõigustealase dialoogi 36. vooru, mis toimus 9.–10. juulil 2018 Pekingis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi ja Hiina inimõigustealase dialoogi 36. vooru, mis toimus 9.–10. juulil 2018 Pekingis,

| — | võttes arvesse märkusi, mille ÜRO inimõiguste ülemvolinik Michelle Bachelet tegi 10. septembril 2018 toimunud ÜRO Inimõiguste Nõukogu 39. istungjärgul oma pöördumises, milles ta väljendas sügavat muret ümberkasvatuslaagrite pärast ning palus Hiina valitsusel lubada sõltumatute uurijate juurdepääsu, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse märkusi, mille ÜRO inimõiguste ülemvolinik Michelle Bachelet tegi 10. septembril 2018 toimunud ÜRO Inimõiguste Nõukogu 39. istungjärgul oma pöördumises, milles ta väljendas sügavat muret ümberkasvatuslaagrite pärast ning palus Hiina valitsusel lubada sõltumatute uurijate juurdepääsu,

| — | võttes arvesse hiljutist üldist süüdistuskirja, mille 2018. aasta mais saatis Hiina valitsusele isikute sunniviisilise või tahtevastase kadumise ÜRO töörühm, kes väljendas muret olukorra pideva halvenemise ja meelevaldselt kinnipeetavate uiguuride arvu suurenemise pärast, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse hiljutist üldist süüdistuskirja, mille 2018. aasta mais saatis Hiina valitsusele isikute sunniviisilise või tahtevastase kadumise ÜRO töörühm, kes väljendas muret olukorra pideva halvenemise ja meelevaldselt kinnipeetavate uiguuride arvu suurenemise pärast,

| — | võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 16. detsembri 1966. aasta kodaniku- ja poliitiliste õiguste rahvusvahelist pakti,

| — | võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 1948. aasta inimõiguste ülddeklaratsiooni,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 135 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 4,

| A. | arvestades, et universaalsete inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte edendamine ja järgimine peaks jätkuvalt olema ELi ja Hiina pikaajaliste suhete keskmes, mis on kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Hiina väljendatud huviga järgida neid omaenda rahvusvahelises ja arengukoostöös; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et universaalsete inimõiguste, demokraatia ja õigusriigi põhimõtte edendamine ja järgimine peaks jätkuvalt olema ELi ja Hiina pikaajaliste suhete keskmes, mis on kooskõlas ELi võetud kohustusega toetada neid väärtusi oma välistegevuses ning Hiina väljendatud huviga järgida neid omaenda rahvusvahelises ja arengukoostöös;

| B. | arvestades, et president Xi Jinpingi võimuletulekust alates on inimõiguste olukord Hiinas veelgi halvenenud ning valitsuse vaenulikkus rahumeelse teisitimõtlemise, väljendus- ja usuvabaduse ning õigusriigi põhimõtte suhtes on suurenenud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et president Xi Jinpingi võimuletulekust alates on inimõiguste olukord Hiinas veelgi halvenenud ning valitsuse vaenulikkus rahumeelse teisitimõtlemise, väljendus- ja usuvabaduse ning õigusriigi põhimõtte suhtes on suurenenud;

| C. | arvestades, et olukord Xinjiangis, kus elab umbes 11 miljonit uiguuri ja etnilist kasahhi, on viimastel aastatel kiiresti halvenenud, kuna absoluutne kontroll Xinjiangi üle on seatud tähtsaimaks prioriteediks, samal ajal kui täiendavaid probleeme tekitavad uiguuride poolt Xinjiangis või väidetavalt seoses Xinjiangiga toime pandud perioodilised terrorirünnakud; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et olukord Xinjiangis, kus elab umbes 11 miljonit uiguuri ja etnilist kasahhi, on viimastel aastatel kiiresti halvenenud, kuna absoluutne kontroll Xinjiangi üle on seatud tähtsaimaks prioriteediks, samal ajal kui täiendavaid probleeme tekitavad uiguuride poolt Xinjiangis või väidetavalt seoses Xinjiangiga toime pandud perioodilised terrorirünnakud;

| D. | arvestades, et ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee on tsiteerinud hinnanguid, mille kohaselt peetakse Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas terrorismi ja usuäärmusluse vastu võitlemise ettekäändel ilma süüdistuse või kohtuprotsessita kinni mitutkümmend tuhandet kuni rohkem kui miljonit uiguuri; arvestades, et see tähendaks tänapäeva maailmas suurimat etnilisse vähemusse kuuluvate elanike massivangistust; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et ÜRO rassilise diskrimineerimise likvideerimise komitee on tsiteerinud hinnanguid, mille kohaselt peetakse Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas terrorismi ja usuäärmusluse vastu võitlemise ettekäändel ilma süüdistuse või kohtuprotsessita kinni mitutkümmend tuhandet kuni rohkem kui miljonit uiguuri; arvestades, et see tähendaks tänapäeva maailmas suurimat etnilisse vähemusse kuuluvate elanike massivangistust;

| E. | arvestades, et USA Kongressi Hiinat käsitlev täitevkomisjon on samuti väitnud, et on usaldusväärset teavet, mille kohaselt uiguure, kasahhe ja teisi peamiselt islamiusulisi etnilisi vähemusi Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas on meelevaldselt kinni peetud ja piinatud, nende usutavadele ja kultuurile on kehtestatud erakordsed piirangud ning kasutatakse kõikjale tungivat digitaalset jälgimissüsteemi, mis jälgib igapäevaelu kõiki aspekte näotuvastuskaamerate, mobiiltelefonide skannimise, DNA kogumise ning politsei laialdase ja pealetükkiva kohalolekuga; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et USA Kongressi Hiinat käsitlev täitevkomisjon on samuti väitnud, et on usaldusväärset teavet, mille kohaselt uiguure, kasahhe ja teisi peamiselt islamiusulisi etnilisi vähemusi Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas on meelevaldselt kinni peetud ja piinatud, nende usutavadele ja kultuurile on kehtestatud erakordsed piirangud ning kasutatakse kõikjale tungivat digitaalset jälgimissüsteemi, mis jälgib igapäevaelu kõiki aspekte näotuvastuskaamerate, mobiiltelefonide skannimise, DNA kogumise ning politsei laialdase ja pealetükkiva kohalolekuga;

| F. | arvestades, et teadete kohaselt hoitakse kinnipeetavaid halbades tingimustes, neile tehakse poliitilist ajupesu, kaasa arvatud kohustuslikud patriotismikursused, ning neid sunnitakse lahti ütlema oma etnilisest ja usulisest identiteedist; arvestades, et viimasel ajal on tulnud teateid vangistuses aset leidnud surmajuhtumite, sealhulgas enesetappude kohta; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et teadete kohaselt hoitakse kinnipeetavaid halbades tingimustes, neile tehakse poliitilist ajupesu, kaasa arvatud kohustuslikud patriotismikursused, ning neid sunnitakse lahti ütlema oma etnilisest ja usulisest identiteedist; arvestades, et viimasel ajal on tulnud teateid vangistuses aset leidnud surmajuhtumite, sealhulgas enesetappude kohta;

| G. | arvestades, et teadete kohaselt on tuhanded lapsed lahutatud oma vahematest, keda peetakse meelevaldselt kinni kinnipidamislaagrites, ning neid lapsi hoitakse ülerahvastatud lastekodudes, isegi juhul, kui laagris peetakse kinni ainult üht vanematest; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et teadete kohaselt on tuhanded lapsed lahutatud oma vahematest, keda peetakse meelevaldselt kinni kinnipidamislaagrites, ning neid lapsi hoitakse ülerahvastatud lastekodudes, isegi juhul, kui laagris peetakse kinni ainult üht vanematest;

| H. | arvestades, et 13. augustil 2018 Genfis toimunud ÜRO kuulamisel tõrjus Hiina delegatsioon tagasi ÜRO ekspertide süüdistused, et nad peavad uiguuri moslemeid kinni Xinjiangi lääneosas asuvates ümberkasvatuslaagrites; arvestades, et on olemas ulatuslikud tõendid kõnealuste rajatiste ehitamise ja ajakohastamise kohta; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 13. augustil 2018 Genfis toimunud ÜRO kuulamisel tõrjus Hiina delegatsioon tagasi ÜRO ekspertide süüdistused, et nad peavad uiguuri moslemeid kinni Xinjiangi lääneosas asuvates ümberkasvatuslaagrites; arvestades, et on olemas ulatuslikud tõendid kõnealuste rajatiste ehitamise ja ajakohastamise kohta;

| I. | arvestades, et mitmele välisajakirjanikule on avaldatud survet, et nad ei kajastaks tundlikke teemasid, nagu uiguuride inimõigused ja kinnipidamislaagrite kasutamine, sealhulgas mõnel juhul pressikaardi uuendamisest keeldumise teel; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et mitmele välisajakirjanikule on avaldatud survet, et nad ei kajastaks tundlikke teemasid, nagu uiguuride inimõigused ja kinnipidamislaagrite kasutamine, sealhulgas mõnel juhul pressikaardi uuendamisest keeldumise teel;

| J. | arvestades, et mitte kuskil mujal maailmas ei jälgita elanikke nii täpselt nagu Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas; arvestades, et provintsivalitsus on võtnud täiendavalt tööle kümneid tuhandeid turvatöötajaid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et mitte kuskil mujal maailmas ei jälgita elanikke nii täpselt nagu Xinjiangi Uiguuri autonoomses piirkonnas; arvestades, et provintsivalitsus on võtnud täiendavalt tööle kümneid tuhandeid turvatöötajaid;

| K. | arvestades, et andmeid kogutakse integreeritud ühisoperatsioonide platvormi abil, mis salvestab elanikkonna kohta ka lisaandmeid, sealhulgas iga üksiku Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna elaniku tarbimisharjumusi, pangatehinguid, tervislikku seisundit ja DNA-profiili; arvestades, et piirkonnas elavatel moslemitel peab olema mobiiltelefonis nuhkvararakendus, mille paigaldamata jätmine on õiguserikkumine; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et andmeid kogutakse integreeritud ühisoperatsioonide platvormi abil, mis salvestab elanikkonna kohta ka lisaandmeid, sealhulgas iga üksiku Xinjiangi Uiguuri autonoomse piirkonna elaniku tarbimisharjumusi, pangatehinguid, tervislikku seisundit ja DNA-profiili; arvestades, et piirkonnas elavatel moslemitel peab olema mobiiltelefonis nuhkvararakendus, mille paigaldamata jätmine on õiguserikkumine;

| L. | arvestades, et vahetud tunnistused ja usaldusväärsed akadeemilised uuringud on osutanud, et tahtlikult võetakse sihikule uiguurid, kellel on sidemeid inimestega välismaal või kellel on usulised veendumused; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et vahetud tunnistused ja usaldusväärsed akadeemilised uuringud on osutanud, et tahtlikult võetakse sihikule uiguurid, kellel on sidemeid inimestega välismaal või kellel on usulised veendumused;

| M. | arvestades, et välismaal elavaid uiguure on survestatud Hiinasse naasma, sageli vastuvõtvate riikide toel; arvestades, et välismaal asuvad Hiina saatkonnad on keeldunud paljude uiguuride passe uuendamast, mis on toonud kaasa ebakindluse töö ja õpingute alal; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et välismaal elavaid uiguure on survestatud Hiinasse naasma, sageli vastuvõtvate riikide toel; arvestades, et välismaal asuvad Hiina saatkonnad on keeldunud paljude uiguuride passe uuendamast, mis on toonud kaasa ebakindluse töö ja õpingute alal;

| N. | arvestades, et Hiina valitsus on pidevalt lükanud tagasi isikute sunniviisilise või tahtevastase kadumise ÜRO töörühma ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ning teiste ÜRO erimenetluste volitatud esindajate taotlused saata Xinjiangi sõltumatud uurijad; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et Hiina valitsus on pidevalt lükanud tagasi isikute sunniviisilise või tahtevastase kadumise ÜRO töörühma ja ÜRO inimõiguste ülemvoliniku ning teiste ÜRO erimenetluste volitatud esindajate taotlused saata Xinjiangi sõltumatud uurijad;

| O. | arvestades, et uiguuri majandusprofessorile Ilham Tohtile, kes peeti kinni 2014. aasta jaanuaris, mõisteti 23. septembril 2014 eluaegne vangistus väidetava separatismi süüdistuse alusel; arvestades, et kinni peeti ka Ilham Tohti seitse endist üliõpilast ja neile mõisteti kolme kuni kaheksa aasta pikkused vanglakaristused väidetava koostöö eest Tohtiga; arvestades, et Ilham Tohti on alati separatismi ja vägivalla tagasi lükanud ning otsinud uiguuri kultuuri austamisel põhinevat lepitust; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et uiguuri majandusprofessorile Ilham Tohtile, kes peeti kinni 2014. aasta jaanuaris, mõisteti 23. septembril 2014 eluaegne vangistus väidetava separatismi süüdistuse alusel; arvestades, et kinni peeti ka Ilham Tohti seitse endist üliõpilast ja neile mõisteti kolme kuni kaheksa aasta pikkused vanglakaristused väidetava koostöö eest Tohtiga; arvestades, et Ilham Tohti on alati separatismi ja vägivalla tagasi lükanud ning otsinud uiguuri kultuuri austamisel põhinevat lepitust;

| 1. | on sügavalt mures eri vähemuste, eriti uiguuride ja kasahhide suhtes kehtestatava üha rõhuvama režiimi pärast, milles piiratakse üha enam nende põhiseadusega tagatud õigusi kultuurilisele väljendusvabadusele, usu-, sõna- ja väljendusvabadusele ning rahumeelse kogunemise ja ühinemisvabadusele; nõuab ametivõimudelt nimetatud põhivabaduste austamist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub Hiina valitsusel viivitamata lõpetada uiguuri ja kasahhi vähemusse kuuluvate isikute massilised meelevaldsed kinnipidamised, sulgeda kõik vangilaagrid ja kinnipidamiskeskused ning vabastada viivitamata ja tingimusteta kõik kinnipeetavad; on sügavalt mures arvukate väidete pärast halbade tingimuste, piinamiste ja surmajuhtumite kohta laagrites; tuletab Hiina ametivõimudele meelde, et ümberkasvatusasutustel ei ole mingit õiguslikku alust; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on sügavalt häiritud teadetest Muhammad Salih Hajimi, Abdulnehed Mehsumi, Ayhan Memeti ja teiste eakate uiguuri akadeemikute ja kogukonnajuhtide surma kohta kinnipidamislaagrites; |
| --- | --- |

3.

| 4. | väljendab sügavat muret meetmete pärast, mida riik rakendab piirkonna „laiaulatusliku järelevalve“tagamiseks Hiina elektroonilise jälgimissüsteemi „Skynet“paigaldamisega suurematesse linnapiirkondadesse, GPS-jälitusseadmete paigaldamisega mootorsõidukitele, näotuvastusskannerite kasutamisega kontrollpunktides, raudtee- ja bensiinijaamades ning Xinjiangi politsei verekogumistegevusega, et laiendada veelgi Hiina DNA-andmebaasi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | rõhutab, et valitsuse kontroll ja kodanike andmete massiline sunniviisiline kogumine on ennekõike suunatud uiguuride, kasahhide ja teiste etniliste vähemuste vastu, millega rikutakse rahvusvahelisest õigusest tulenevat diskrimineerimise keeldu; |
| --- | --- |

5.

| 6. | nõuab, et Hiina valitsus avaldaks asjaomastele perekondadele viivitamata kõik andmed Xinjiangis sunniviisiliselt kadunuks jäänud isikute kohta, sealhulgas nende nimed, asukoha ja praeguse seisundi; |
| --- | --- |

6.

| 7. | on sügavalt mures Hiina 2015. aasta terrorismivastase seaduse ja nn äärmusluse kõrvaldamise määruse pärast, milles terroriakti mõiste määratletakse äärmiselt laialt; palub seetõttu Hiinal teha selget vahet rahumeelse teisitimõtlemise ja vägivaldse äärmusluse vahel; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kordab oma üleskutset Hiina valitsusele vabastada viivitamata ja tingimusteta uiguuri õpetlane Ilham Tohti ja kõik teised, keda peetakse kinni ainuüksi väljendusvabaduse rahumeelse kasutamise eest, ning kuni nende vabastamiseni tagada neile regulaarne ja piiramatu kokkusaamisvõimalus oma pere ja nende endi valitud advokaatidega; nõuab samuti Eli Mamuti, Hailaite Niyazi, Memetjan Abdulla, Abduhelil Zununi ja Abdukerim Abduweli vabastamist, mida EL nõudis Pekingis 9.–10. juulil 2018 toimunud ELi ja Hiina inimõigustealase dialoogi 36. vooru käigus; |
| --- | --- |

8.

| 9. | palub tungivalt komisjoni asepresidendil ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgel esindajal, Euroopa välisteenistusel ja liikmesriikidel jälgida tähelepanelikult Xinjiangis inimõiguste alal toimuvat, sealhulgas uiguuride, kasahhide ja teiste etniliste vähemuste üha kasvavat represseerimist valitsuse poolt, ning saata tugev sõnum Hiina valitsuse kõige kõrgemale tasandile, et lõpetada inimõiguste rängad rikkumised; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub Hiina ametivõimudel võimaldada ajakirjanikele ja rahvusvahelistele vaatlejatele vaba ja takistamatu pääs Xinjiangi provintsi; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tuletab ELile ja liikmesriikidele meelde vajadust tõstatada Xinjiangis aset leidvate inimõiguste rikkumiste küsimus suhtluses Hiina ametivõimudega, sealhulgas riigijuhtide tasandil, mis on kooskõlas ELi pühendumusega edastada suhetes Hiinaga tugev, selge ja ühehäälne sõnum, sealhulgas iga-aastase inimõigustealase dialoogi käigus ning peatsel Aasia-Euroopa tippkohtumisel; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab sügavat muret seoses teadetega uiguuride ahistamise kohta välismaal Hiina ametivõimude poolt, eesmärgiga panna neid tegutsema informaatoritena teiste uiguuride vastu, pöörduma tagasi Xinjiangi või sundida neid vaikima olukorrast piirkonnas, kasutades mõnikord selleks ka nende pereliikmete kinnipidamist; |
| --- | --- |

12.

| 13. | tervitab Saksamaa ja Rootsi otsust peatada kõikide etniliste uiguuride, kasahhide ja teiste turgi moslemite väljasaatmine Hiinasse, arvestades meelevaldse kinnipidamise, piinamise ja muu väärkohtlemise ohtu, mis neid võib seal oodata, ning palub kõigil teistel liikmesriikidel seda eeskuju järgida ja kiirendada nende turgi moslemite varjupaigataotluste läbivaatamist, keda ähvardab sunniviisiline Hiinasse tagasisaatmine; palub ELi liikmesriikidel kasutada sobival viisil oma riigi seadusi selleks, et uurida Hiina valitsuse hirmutamistegevust turgi moslemi diasporaa kogukondade vastu Euroopas; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab Hiinale meelde tema inimõiguste alaseid kohustusi, mille Hiina on võtnud paljudele rahvusvahelistele lepingutele allakirjutamisega, ning asjaolu, et Hiinalt eeldatakse nende kohustuste täitmist; |
| --- | --- |

14.

| 15. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Hiina Rahvavabariigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

15.

---

(1)  ELT C 285 E, 21.10.2010, lk 80.

(2)  ELT C 199 E, 7.7.2012, lk 185.

(3)  ELT C 334, 19.9.2018, lk 137.

(4)  ELT C 238, 6.7.2018, lk 108.

(5)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0343.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/28 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/28

---

P8_TA(2018)0378

Riigihangete strateegia pakett

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon riigihangete strateegia paketi kohta (2017/2278(INI))

(2020/C 011/08)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2017. aasta teatist „Kuidas rakendada Euroopa riigihanked kogu Euroopa teenistusse“(COM(2017)0572), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2017. aasta teatist „Kuidas rakendada Euroopa riigihanked kogu Euroopa teenistusse“(COM(2017)0572),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2017. aasta teatist „Investeerimise soodustamine suurte taristuprojektide hankeaspektide vabatahtliku eelhindamise kaudu“(COM(2017)0573), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2017. aasta teatist „Investeerimise soodustamine suurte taristuprojektide hankeaspektide vabatahtliku eelhindamise kaudu“(COM(2017)0573),

| — | võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2017. aasta soovitust (EL) 2017/1805 riigihankevaldkonna kutseliseks muutmise kohta „Riigihankevaldkonna kutseliseks muutmise raamistiku ülesehitamine“(C(2017)6654) (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 3. oktoobri 2017. aasta soovitust (EL) 2017/1805 riigihankevaldkonna kutseliseks muutmise kohta „Riigihankevaldkonna kutseliseks muutmise raamistiku ülesehitamine“(C(2017)6654) (1),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/24/EL riigihangete kohta ja direktiivi 2004/18/EÜ kehtetuks tunnistamise kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/25/EL, milles käsitletakse vee-, energeetika-, transpordi- ja postiteenuste sektoris tegutsevate üksuste riigihankeid ja millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 2004/17/EÜ (3),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 26. veebruari 2014. aasta direktiivi 2014/23/EL kontsessioonilepingute sõlmimise kohta (4),

| — | võttes arvesse komisjoni 17. mai 2017. aasta aruannet Euroopa ühtse hankedokumendi (ESPD) praktilise kohaldamise läbivaatamise kohta (COM(2017)0242), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 17. mai 2017. aasta aruannet Euroopa ühtse hankedokumendi (ESPD) praktilise kohaldamise läbivaatamise kohta (COM(2017)0242),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/55/EL, mis käsitleb e-arveldamist riigihangete puhul (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. aprilli 2014. aasta direktiivi 2014/55/EL, mis käsitleb e-arveldamist riigihangete puhul (5),

| — | võttes arvesse komisjoni 11. oktoobri 2017. aasta aruannet e-arveldamise Euroopa standardi hindamise kohta kooskõlas direktiiviga 2014/55/EL (COM(2017)0590), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 11. oktoobri 2017. aasta aruannet e-arveldamise Euroopa standardi hindamise kohta kooskõlas direktiiviga 2014/55/EL (COM(2017)0590),

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. veebruari 2018. aasta arvamust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 14. veebruari 2018. aasta arvamust,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 52, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 52,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta (A8-0229/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit, rahvusvahelise kaubanduse komisjoni arvamust ning keskkonna-, rahvatervise- ja toiduohutuse komisjoni muudatusettepanekutena esitatud seisukohta (A8-0229/2018),

| A. | arvestades, et riigihangete täielikku potentsiaali konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse ülesehitamisel ei ole veel ära kasutatud, ning arvestades, et enam kui 250 000 riigiasutust liidus kulutab igal aastal teenuste, ehitustööde ja vahendite ostmisele ligikaudu 14 % SKPst ehk peaaegu 2 000 miljardit eurot; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et riigihangete täielikku potentsiaali konkurentsivõimelise sotsiaalse turumajanduse ülesehitamisel ei ole veel ära kasutatud, ning arvestades, et enam kui 250 000 riigiasutust liidus kulutab igal aastal teenuste, ehitustööde ja vahendite ostmisele ligikaudu 14 % SKPst ehk peaaegu 2 000 miljardit eurot;

| B. | arvestades, et riigihangete käigus kulutatakse märkimisväärne summa maksumaksjate raha, mistõttu need hanked peavad toimuma eetiliselt, läbipaistvalt ja terviklikult ning nii kulude kui ka kvaliteedi mõttes võimalikult tõhusal viisil, et pakkuda kodanikele kvaliteetseid kaupu ja teenuseid; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et riigihangete käigus kulutatakse märkimisväärne summa maksumaksjate raha, mistõttu need hanked peavad toimuma eetiliselt, läbipaistvalt ja terviklikult ning nii kulude kui ka kvaliteedi mõttes võimalikult tõhusal viisil, et pakkuda kodanikele kvaliteetseid kaupu ja teenuseid;

| C. | arvestades, et nõuetekohaselt rakendatud riigihanke-eeskirjad on tugevama ühtse turu ning ELi ettevõtete kasvu ja töökohtade suurendamise oluline vahend liidus ja et riigihangete arukas kasutamine võib olla strateegiline vahend, millega saavutada ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärgid ning kiirendada üleminekut jätkusuutlikumatele tarneahelatele ja ärimudelitele; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et nõuetekohaselt rakendatud riigihanke-eeskirjad on tugevama ühtse turu ning ELi ettevõtete kasvu ja töökohtade suurendamise oluline vahend liidus ja et riigihangete arukas kasutamine võib olla strateegiline vahend, millega saavutada ELi aruka, jätkusuutliku ja kaasava majanduskasvu eesmärgid ning kiirendada üleminekut jätkusuutlikumatele tarneahelatele ja ärimudelitele;

| D. | arvestades, et riigihankeid ja kontsessioone käsitlevate ELi eeskirjade ülevõtmisel on ELi õiguse täielik ülevõtmine ja rakendamine hädavajalikud, et muuta riigihangete lepingute saamiseks pakkumuste esitamine väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks lihtsamaks ja odavamaks, järgides täielikult ELi läbipaistvus- ja konkurentsipõhimõtteid; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et riigihankeid ja kontsessioone käsitlevate ELi eeskirjade ülevõtmisel on ELi õiguse täielik ülevõtmine ja rakendamine hädavajalikud, et muuta riigihangete lepingute saamiseks pakkumuste esitamine väikeste ja keskmise suurusega ettevõtjate jaoks lihtsamaks ja odavamaks, järgides täielikult ELi läbipaistvus- ja konkurentsipõhimõtteid;

| E. | arvestades, et komisjon korraldas 3. oktoobril 2017 sihtotstarbelise avaliku arutelu innovatsiooniga seotud riigihangete suuniste projekti kohta ning 7. detsembril 2017 sihtotstarbelise avaliku arutelu komisjoni sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete suuniste ulatuse ja struktuuri kohta; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon korraldas 3. oktoobril 2017 sihtotstarbelise avaliku arutelu innovatsiooniga seotud riigihangete suuniste projekti kohta ning 7. detsembril 2017 sihtotstarbelise avaliku arutelu komisjoni sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete suuniste ulatuse ja struktuuri kohta;

| F. | arvestades, et 2016. aasta uurimuse kohaselt kasutasid vastavalt komisjoni teatisele COM(2017)0572 ainult neli liikmesriiki riigihangete kõigis peamistes etappides digitaaltehnoloogiat, nagu e-teavitamine, e-juurdepääs hankedokumentidele, e-esitamine, e-hindamine, pakkumuste e-valimine, e-tellimine, e-arveldamine ja e-maksed; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 2016. aasta uurimuse kohaselt kasutasid vastavalt komisjoni teatisele COM(2017)0572 ainult neli liikmesriiki riigihangete kõigis peamistes etappides digitaaltehnoloogiat, nagu e-teavitamine, e-juurdepääs hankedokumentidele, e-esitamine, e-hindamine, pakkumuste e-valimine, e-tellimine, e-arveldamine ja e-maksed;

| G. | arvestades, et Euroopa poolaasta 2017. aasta novembri riigihangete-teemalise teabelehe kohaselt suurenes ainult ühe pakkumusega hankemenetluste arv 2006–2016. aastal 14 %-lt 29 %-ni, ja arvestades, et komisjoni teatise COM(2017)0572 kohaselt „võidavad VKEd ainult 45 % ELi künnist ületanud hangete summast, mis on oluliselt alla VKEde osakaalu majanduses“; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa poolaasta 2017. aasta novembri riigihangete-teemalise teabelehe kohaselt suurenes ainult ühe pakkumusega hankemenetluste arv 2006–2016. aastal 14 %-lt 29 %-ni, ja arvestades, et komisjoni teatise COM(2017)0572 kohaselt „võidavad VKEd ainult 45 % ELi künnist ületanud hangete summast, mis on oluliselt alla VKEde osakaalu majanduses“;

| H. | arvestades, et 2014. aasta direktiividega kehtestatud uued eeskirjad peaksid aitama rakendada Euroopa 2020. aasta kestliku, sotsiaalsema, innovatiivse ja kaasava majanduse strateegiat, hõlbustades riigihankemenetlusi ja kehtestades ulatuslikumad kontrollid; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et 2014. aasta direktiividega kehtestatud uued eeskirjad peaksid aitama rakendada Euroopa 2020. aasta kestliku, sotsiaalsema, innovatiivse ja kaasava majanduse strateegiat, hõlbustades riigihankemenetlusi ja kehtestades ulatuslikumad kontrollid;

| I. | arvestades, et komisjoni teatise COM(2017)0572 kohaselt on 55 % hankemenetlustes endiselt ainsaks kriteeriumiks madalaim hind, mitte näiteks strateegilised sotsiaalsed ja keskkonnakriteeriumid; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et komisjoni teatise COM(2017)0572 kohaselt on 55 % hankemenetlustes endiselt ainsaks kriteeriumiks madalaim hind, mitte näiteks strateegilised sotsiaalsed ja keskkonnakriteeriumid;

| J. | arvestades, et Euroopa Liit on võtnud endale kohustuse täita Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärgid; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Liit on võtnud endale kohustuse täita Ühinenud Rahvaste Organisatsiooni kestliku arengu eesmärgid;

| K. | arvestades, et ääretult oluline on tarnijate kindlustunne, et liidu riigihankesüsteemid tagavad lihtsad ja juurdepääsetavad digitaalsed menetlused, täieliku läbipaistvuse ning andmete tervikluse ja turvalisuse; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et ääretult oluline on tarnijate kindlustunne, et liidu riigihankesüsteemid tagavad lihtsad ja juurdepääsetavad digitaalsed menetlused, täieliku läbipaistvuse ning andmete tervikluse ja turvalisuse;

Õigusraamistik ja rakendamine

| 1. | väljendab heameelt muude kui seadusandlike meetmete üle, mille komisjon on esitanud peaaegu neli aastat pärast liidu riigihangete õigusraamistiku põhjalikku läbivaatamist, ning ootab, et see annab hoogu tõhusamale rakendamisele; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on sügavalt pettunud, et paljudes liikmesriikides on riigihankeid käsitlevate 2014. aasta direktiivide ülevõtmine väga aeglane ja esineb palju viivitusi, ning peab kahetsusväärseks, et komisjon pidi mõne liikmesriigi vastu rikkumismenetluse algatama; nõuab tungivalt, et kõigis liikmesriikides viidaks ülevõtmine ilma edasiste viivitusteta kiiresti lõpule; |
| --- | --- |

2.

| 3. | peab murettekitavaks järgmisi tähtaegu, mis on direktiividega kehtestatud elektroonilise hanke kasutuselevõtmiseks ning liikmesriikide täielikuks e-hankele ja e-arveldamisele üleminekuks; rõhutab, kui oluline on, et liikmesriikide digitaalsetes tegevuskavades oleks ette nähtud e-hankele täieliku ülemineku edendamine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub komisjonil innovatsiooniga seotud riigihangete suunised ja sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete suunised kiiresti valmis saada, et soodustada vastavate õigusnormide rakendamist liikmesriikides; |
| --- | --- |

4.

| 5. | palub komisjonil juhendeid ja muid vahendeid, mis on ette nähtud liikmesriikide abistamiseks riigihankeraamistiku rakendamisel, paremini, selgemalt, juurdepääsetavamalt ja kasutajasõbralikumalt struktureerida, et selles valdkonnas tegutsevad isikud saaksid hea ülevaate, ning samas pöörata tähelepanu ka kasutatavatele keeltele; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kiidab heaks 2018. aasta veebruaris avaldatud uued riigihankesuunised selle valdkonna osalejatele, mille eesmärk on aidata riikliku, piirkondliku ja kohaliku tasandi riigiametnikel tagada ELi rahastatavate projektide puhul tõhusad ja läbipaistvad riigihankemenetlused; |
| --- | --- |

6.

Strateegiline ja kooskõlastatud hange

| 7. | juhib tähelepanu asjaolule, et liidu praegused õigusaktid võimaldavad varasemast rohkem kasutada riigihankeid strateegilise vahendina ELi poliitiliste eesmärkide edendamiseks, ja innustab liikmesriike sellest saadavaid eeliseid võimalikult tõhusalt ära kasutama; tuletab meelde, et riigihanked on oluline vahend ka piirkondlikul ja kohalikul tasandil, et täiendada kohalikke ja piirkondlikke strateegiaid ning ergutada avalikke arutelusid ja konsultatsioone toodete ja teenuste lõppkasutajatega; |
| --- | --- |

7.

| 8. | nõuab, et laialdaselt kasutataks innovatiivseid hankeid aruka, keskkonnahoidliku ja kaasava majanduskasvu saavutamiseks ning ringmajanduse tõhustamiseks; rõhutab ringmajanduse tähtsust ja sellega seoses uute riigihankedirektiividega pakutavaid uusi võimalusi kaupade ja teenuste korduskasutamise, parandamise, ümbertöötlemise ja uuendamise ning muude jätkusuutlike ja ressursitõhusate toodete ja lahenduste osas; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub liikmesriike üles kasutama riigihankeid strateegiliselt, et edendada arukat, jätkusuutlikku ja kaasavat majanduskasvu, sealhulgas VKEde ja sotsiaalsete ettevõtete jaoks; toonitab, et selleks peavad liikmesriigid süstemaatiliselt algatama niisuguse poliitika kõrgeimal tasandil ning toetama avaliku halduse valdkonnas tegutsejaid ja hankijaid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | juhib tähelepanu selliste hanketingimuste tähtsusele, mis ei ole liiga koormavad, et kõigil ettevõtjatel, sealhulgas VKEdel, oleks võimalik riigihankelepinguid saada; |
| --- | --- |

10.

| 11. | peab kiiduväärseks näiteid riiklike riigihankestrateegiate vastuvõtmisest ning innustab rohkem liikmesriike riigihankesüsteemide kaasajastamiseks ja lihtsustamiseks ning sellest tulenevalt ka nende tõhususe suurendamiseks seda eeskuju järgima; rõhutab, et riigihanked on avaliku sektori haldusasutuste eri sektoreid ühendav teemavaldkond, mistõttu on lisaks koordineerimisele oluline ka juhtimisstruktuur, mis kaasab peamised sidusrühmad nii, et olulisi otsuseid saaks teha koostööpõhisemalt ning et kõik osalised oleksid nendega nõus; |
| --- | --- |

11.

| 12. | väljendab heameelt selle üle, et paljud liikmesriigid on sätestanud kvaliteedikriteeriumide kasutamise (sealhulgas parima hinna ja kvaliteedi suhe), ning innustab seda põhimõtet süstemaatiliselt rakendama; innustab avaliku sektori hankijaid kohaldama muid kriteeriume kui üksnes madalaim hind või kulutõhusus ning võtma arvesse kvaliteediga seonduvaid, keskkonna- ja/või sotsiaalseid aspekte; |
| --- | --- |

12.

| 13. | nendib, et mõnel juhul võib madala hinna puhul olla tegemist innovatiivsete lahenduste ja tõhusa juhtimisega, kuid peab murettekitavaks, et paljudes liikmesriikides on lepingu sõlmimise peamiseks kriteeriumiks liiga tihti madalaim hind, ilma et võetaks arvesse kvaliteeti, jätkusuutlikkuse ja sotsiaalse kaasatuse aspekti, mistõttu kutsub komisjoni ja liikmesriike üles selle olukorra põhjust analüüsima ja sellest aru andma ning pakkuma vajaduse korral välja sobilikke lahendusi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | kutsub liikmesriike üles tagama, et riigihanketavad on kooskõlas puuetega inimeste õiguste konventsiooniga; kutsub liikmesriike üles innustama selles küsimuses konsulteerimist puuetega inimeste ja nende esindusorganisatsioonidega; |
| --- | --- |

14.

| 15. | nõuab, et võetaks vastu hankeprotsessi eri osalejate Euroopa riigihangete eetikakoodeks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | toonitab, et oluline on, et hankijad peaksid võimaluse korral ostuotsuste tegemisel silmas toodete kogu olelusringi, sealhulgas nende mõju keskkonnale, ja palub komisjonil aidata luua metoodika olelusringi kulude arvestamise kontseptsiooni rakendamiseks; |
| --- | --- |

16.

| 17. | juhib tähelepanu sellele, et uuenduslikkusega seotud, sotsiaal-majanduslikud ja keskkonnaalased kaalutlused on riigihankelepingute sõlmimisel põhjendatud kriteeriumid, kuid et hankijad saavad taotleda rohelisi, innovatsioonialaseid või sotsiaalseid eesmärke ka hästi läbi mõeldud tehnilise kirjelduse abil ja võimaldades mittediskrimineerival viisil pakkuda eri variante, tingimusel et need on seotud lepingu esemega ning proportsionaalsed selle väärtuse ja eesmärkidega; |
| --- | --- |

17.

| 18. | tuletab meelde, et liidu riigihangete õigusraamistikuga kohustatakse liikmesriike tagama, et töövõtjad ja alltöövõtjad täidavad täielikult keskkonna-, sotsiaal- ja tööõiguse sätteid, mis on kohaldatavad seal, kus töid tehakse, teenuseid osutatakse või kaupu toodetakse või tarnitakse, nagu on sätestatud kohaldatavates rahvusvahelistes konventsioonides, liidu ja riiklikes õigusaktides ning riigi õiguse ja tavade alusel sõlmitud kollektiivlepingutes; palub komisjonil tagada, et liikmesriigid täidavad seda kohustust 2014. aasta direktiivide ülevõtmisel ja kohaldamisel, ning aidata kaasa parimate tavade vahetamisele selles valdkonnas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | tõdeb, et pakkumuste kvalitatiivseks hindamiseks on vaja oskuslikke hankijaid, ning kutsub komisjoni üles liikmesriike abistama, levitades hindamismetoodikat ja -tavasid, eelkõige seminaride ja kursuste korraldamisega; rõhutab, et selline abi peaks olema kättesaadav kõigil haldustasanditel, kus hankeid tehakse; |
| --- | --- |

19.

| 20. | juhib tähelepanu sellele, et sotsiaalselt vastutustundlikes riigihangetes tuleb arvesse võtta tarneahelaid ning tänapäevase orjuse, sotsiaalse dumpingu ja inimõiguste rikkumistega seotud ohte; märgib, et tuleb teha jõupingutusi tagamaks, et riigihangete teel ostetavad kaubad ja teenused ei oleks toodetud inimõigusi rikkuval viisil; kutsub komisjoni üles lisama oma sotsiaalselt vastutustundlike riigihangete suunistesse sisulised sätted eetika kohta tarneahelates; |
| --- | --- |

20.

| 21. | avaldab heameelt, et mitu liikmesriiki on teinud jõupingutusi selliste ametiasutuste loomiseks, mis vastutavad hangete kooskõlastamise eest, ning tõdeb, et see aitab viia hanked läbi strateegiliselt ja tõhusalt; |
| --- | --- |

21.

| 22. | nõuab, et rohkem liikmesriike kasutaks keskse hanke ja riigihangete koondamise eeliseid, ning nendib, et kesksed hankeasutused võiksid kiirendada ja peaksid kiirendama eksperditeadmiste, parimate tavade ja innovatsiooni levitamist; |
| --- | --- |

22.

| 23. | rõhutab, et eelkõige innovatsiooni edendamiseks on oluline, et hankijad teevad koostööd turuga ja kasutavad hanke-eelset etappi järgmisteks etappideks valmistumisel piisavalt ära; on veendunud, et ka eelhange on VKEde osalemise toetamisel oluline etapp; |
| --- | --- |

23.

| 24. | on seisukohal, et uus partnerlusmenetlus aitab innovatsiooni edendada, ja innustab hankijaid tegema turuga koostööd, et välja töötada uuenduslik metoodika ning uuenduslikud tooted, tööd ja teenused, mida veel ei ole; väljendab sellega seoses heameelt asjaolu üle, et praeguseks on algatatud 17 innovatsioonipartnerluse menetlust; |
| --- | --- |

24.

| 25. | kiidab heaks komisjoni kavandatava suurte taristuprojektide hankeaspektide eelhindamise ja palub komisjonil kiiresti tööle panna kasutajatugi, teavitusmehhanism ning teabevahetusmehhanism, tagades samas täieliku konfidentsiaalsuse; |
| --- | --- |

25.

Digiteerimine ja hankemenetluste tõhus haldamine

| 26. | peab kahetsusväärseks, et riigihangete valdkonnas on digitaaltehnoloogiale üleminek liidus aeglane, ning kutsub liikmesriike üles tegema jõupingutusi menetluste kiireks digiteerimiseks ja e-protsesside kasutuselevõtmiseks kõigis peamistes etappides, alates hanketeatest, juurdepääsust hankemenetlustele ja pakkumuste esitamisest kuni hindamise, lepingu sõlmimise, tellimise, arvete esitamise ja tasumiseni; |
| --- | --- |

26.

| 27. | kutsub komisjoni ja liikmesriike üles võtma hiljemalt 2018. aasta lõpuks kasutusele e-vormid; |
| --- | --- |

27.

| 28. | tuletab meelde, et e-hanked pakuvad palju olulisi eeliseid, nagu kõigi poolte märkimisväärne kokkuhoid, lihtsamad ja lühemad protsessid, väiksem bürokraatia ja halduskoormus, suurem läbipaistvus, rohkem innovatsiooni ning VKEde parem juurdepääs riigihanketurgudele; |
| --- | --- |

28.

| 29. | on komisjoniga nõus, et lepinguregistrid võivad olla kulutõhus lepingute haldamise vahend, mis aitab parandada läbipaistvust, terviklikkust ja andmete kvaliteeti ning riigihankeid paremini juhtida; |
| --- | --- |

29.

| 30. | kutsub komisjoni üles kaaluma võimalust siduda riiklikud lepinguregistrid pakkumiskutsete elektroonilise andmebaasiga (TED), et kaotada hankijate kohustus avaldada sama teave kahes süsteemis; |
| --- | --- |

30.

| 31. | juhib tähelepanu probleemidele, mis võivad pakkujatel ja eeskätt VKEdel tekkida tõendite ja allkirjade nõuetest tingituna, ning pooldab sellega seoses mõõdukaid nõudeid ning ühekordsuse põhimõtte täielikku rakendamist, et vähendada koormust pakkujatele; |
| --- | --- |

31.

| 32. | rõhutab, et kõigil liikmesriikidel peaks olema võimalik esitada kõiki vajalikke andmeid riigihangete läbiviimise kohta, sh andmeid pakkumuste, menetluste ja lepingute kohta ning statistilist teavet, muu hulgas selleks, et komisjonil oleks võimalik hinnata ühtset turgu hanke valdkonnas; |
| --- | --- |

32.

| 33. | kutsub liikmesriike üles edendama avatud vormingus andmete innovatiivset kasutamist, kuna sellised andmed on valitsustele olulised oma avaliku halduse juhtimiseks ning selleks, et ettevõtjad saaksid selliste andmetega seotud majanduslikust potentsiaalist kasu, edendades samal ajal riigihangetega tegelevates institutsioonides ja asutustes läbipaistvust ja vastutust; toob esile, et selliste andmete avaldamisel tuleb alati arvesse võtta proportsionaalsuse põhimõtet ning see peab olema kooskõlas ELi andmekaitset ja ärisaladust käsitleva õigustikuga; |
| --- | --- |

33.

Ühtne turg ja parem juurdepääs hankele

| 34. | tuletab meelde, et riigihankemenetluste puhul on esmatähtis võistupakkumine, ning juhib kahetsusega tähelepanu sellele, et viimastel aastatel on konkurents liidus riigihangete valdkonnas vähenenud; nõuab tungivalt, et liikmesriigid, kus on palju ainult ühe pakkujaga pakkumiskutseid, tegeleksid selle probleemiga; |
| --- | --- |

34.

| 35. | kutsub liikmesriike üles kasutama rohkem ühishankemenetlusi, sh piiriüleseid menetlusi, mida soodustavad muudetud ELi eeskirjad, ja palub komisjonil pakkuda selles valdkonnas igakülgset tuge; on seisukohal, et sellised menetlused ei tohiks siiski tuua kaasa niisuguse mahuga lepinguid, et VKEd jäetakse tegelikult välja juba protsessi kõige varasemates etappides; |
| --- | --- |

35.

| 36. | peab kahetsusväärseks, et VKEdel ja sotsiaalsetel ettevõtetel on ikka veel probleeme riigihangetele juurdepääsuga, ning palub komisjonil hinnata 2014. aasta direktiividega ette nähtud meetmete tõhusust ja pakkuda vajaduse korral välja uued lahendused; |
| --- | --- |

36.

| 37. | palub, et komisjon esitaks parlamendile aruande rakendamise kohta direktiivi 2014/24/EL artiklis 46 sätestatud põhimõtte „täida või selgita“alusel, millega nõutakse, et hankijad esitaksid peamised põhjused, miks nad otsustasid lepingut osadeks mitte jaotada, mida tuleb hankedokumentides või eraldi aruandes süstemaatiliselt selgitada; |
| --- | --- |

37.

| 38. | kutsub liikmesriike üles toetama VKEde osalemist hangetes, näiteks võimaluse korral hangete kohustusliku osadeks jaotamise või pakkumismenetlustes osalemiseks nõutud käibe piiramise teel; rõhutab, et riigihankelepingute osadeks jaotamine soodustab konkurentsi turul ja vähendab ühest tarnijast sõltumise ohtu; palub komisjonil ja liikmesriikidel töötada välja VKEde nõustamisteenused ja koolitused, et parandada nende osalemist hankeprotsessides; |
| --- | --- |

38.

| 39. | palub komisjonil analüüsida eelkõige keelebarjäärist tingitud ning halduslikke, õiguslikke või muid takistusi piiriüleses riigihankes ja pakkuda välja lahendusi või sekkuda, et tagada toimiv piiriülene hankimine; |
| --- | --- |

39.

| 40. | rõhutab, kui oluline on tagada ostetud kaupade ja teenuste koostalitlusvõime ning vältida pakkujaga seotust, ning palub komisjonil selles valdkonnas meetmed välja pakkuda; |
| --- | --- |

40.

| 41. | tunneb kahetsust, et puuduvad selged ja koondatud andmed riigihangete kohta ELis, ning nendib, et usaldusväärsed andmed riigihangetele juurdepääsu kohta on vajalikud riigiasutuste usaldusväärsuse kontrollimiseks ning aitavad võidelda pettuse ja korruptsiooni vastu; |
| --- | --- |

41.

| 42. | aktsepteerib õiguskaitsedirektiivi hindamistulemusi ja komisjoni otsust mitte teha ettepanekut õigusakti muutmiseks, kuid nõuab riiklike kontrolliasutuste koostöö jätkumist ning komisjonilt rohkem suuniseid direktiivide kohta; |
| --- | --- |

42.

| 43. | peab kahetsusväärseks, et kaitsealaseid riigihankeid käsitlev direktiiv ei ole veel soovitud tulemusi saavutanud, eeskätt riigiüleste taristuprojektide puhul, ning kutsub komisjoni ja liikmesriike üles tegema suuremaid jõupingutusi hetkel kohaldatavate eeskirjade paremaks rakendamiseks; |
| --- | --- |

43.

| 44. | toonitab, kui oluline on, et riigihankemenetlused oleksid läbipaistvad ja mittediskrimineerivad; tuletab meelde nõuetekohaste kaebuse esitamise menetluste olemasolu ning kaebuse esitamise juhiste kättesaadavuse tähtsust; |
| --- | --- |

44.

Rahvusvahelised riigihanked

| 45. | nõuab liidu meetmeid, et parandada ELi tarnijate juurdepääsu kolmandate riikide riigihanketurgudele, kuna liidu riigihanketurg on üks avatumaid maailmas; |
| --- | --- |

45.

| 46. | väljendab muret ebaõiglase konkurentsi pärast riigihankemenetlustes, mis tuleneb riigi sekkumisest kolmandate riikide konkurentide puhul, eelkõige elektrisõidukite ja patareide turul; on seisukohal, et kaubanduse kaitsemeetmete ja riigihangete tavade sidumine on vajalik; |
| --- | --- |

46.

| 47. | rõhutab, et riigihanketurgudel on suur majanduslik tähtsus, kuna hangetega seotud kulud moodustavad hinnanguliselt 20 % ülemaailmsest SKPst, ning rõhutab, et kolmandate riikide riigihanketurgudele pääsu parandamine ja Euroopa äriühingutele võrdsete tingimuste tagamine võib seetõttu oluliselt hoogustada kaupade ja teenustega kauplemist ning tuua ELi ja kolmandate riikide maksumaksjate jaoks kaasa suurema valiku ja parema väärtuse; |
| --- | --- |

47.

| 48. | juhib tähelepanu sellele, et kolmandate riikide riigihanketurud on ELi pakkujatele sageli de jure ja/või de facto suletud; ergutab komisjoni koguma ja esitama paremaid andmeid rahvusvaheliste riigihankemenetluste kohta; tuletab meelde, et komisjoni hinnangul on rohkem kui pool maailma riigihangete turust praegu vabale rahvusvahelisele konkurentsile suletud protektsionistlike meetmete tõttu, mida kasutatakse kogu maailmas üha rohkem, samas kui ligikaudu 352 miljardi eurose väärtusega ELi riigihangete turg on WTO riigihankelepinguga ühinenud riikidele avatud; rõhutab, et EL peab selle tasakaalustamatusega tegelema, kasutamata protektsionistlikke meetmeid; palub komisjonil tagada, et Euroopa äriühingutele antakse sarnane turulepääs, nagu on meie välismaistel konkurentidel ELi turul, ning märgib, et kavandatav rahvusvaheliste hangete instrument (IPI) võib teatavatel tingimustel olla vahendiks, mille abil suurendada turulepääsu võimalusi; |
| --- | --- |

48.

| 49. | peab tervitatavaks, et üks kuuest esmatähtsast valdkonnast komisjoni riigihangetealases tegevuses on hanketurgudele pääsu parandamine; rõhutab, et kolmandate riikide riigihanketurgudele pääsu parandamine, sealhulgas piirkondlikul tasandil, on kaubandusläbirääkimistel ELi tungiv soov, sest paljud ELi ettevõtjad on mitmesugustes majandusharudes väga konkurentsivõimelised; rõhutab, et kõik tulevased kaubanduslepingud peaksid hõlmama riigihankeid, et maksimeerida Euroopa äriühingute osalemist välismaistes pakkumismenetlustes; kutsub komisjoni üles tagama, et ELi vabakaubanduslepingutes sisalduvaid riigihanketurgu käsitlevaid sätteid järgitakse ja rakendatakse nõuetekohaselt; tuletab meelde, et kaubanduslepinguid tuleks kasutada selleks, et parandada pääsu kolmandate riikide hanketurgudele, ning tuletab meelde, et selline parem juurdepääs ja täiustatud eeskirjad tänapäevase, tõhusa ja läbipaistva hankemenetluse kohta (mis on otsustava tähtsusega selleks, et saavutada avaliku sektori raha parem kasutamine) peaksid olema kõikide ELi sõlmitavate kaubanduslepingute põhilised aspektid, võttes seejuures täielikult arvesse liidu riigihankedirektiivides sätestatud õiguspäraseid avaliku poliitika eesmärke; rõhutab, et kolmandate riikide ettevõtjad peavad täitma Euroopa sotsiaalseid ja keskkonnakriteeriumeid riigihankelepingute sõlmimiseks, nagu on sätestatud direktiivides 2014/23/EL, 2014/24/EL ja 2014/25/EL, ning ergutab kooskõlas sellega kasutama selliste lepingute sõlmimiseks majanduslikult soodsaima pakkumuse kriteeriumeid; märgib, et kahepoolsed ja allpiirkondlikud vabakaubanduslepingud ei taga alati täielikku pääsu hanketurgudele; palub komisjonil pidada läbirääkimisi suurima võimaliku pääsu üle kolmandate riikide riigihanketurgudele; |
| --- | --- |

49.

| 50. | rõhutab, et kolmandate riikide riigihanketurgude avamise strateegiates tuleb tegeleda konkreetselt VKEde takistuste ja erivajadustega, et lihtsustada nende turulepääsu, kuna nad on kolmandate riikide riigihanketurgudele jõudmisel eriti ebasoodsas olukorras, samuti tuleb nõuetekohaselt arvesse võtta kolmandatest riikidest pärit uute konkurentide mõju VKEdele; kutsub komisjoni üles toetama kaubanduslepingutes VKE-sõbralikke hankemenetlusi (sealhulgas piiriülesed algatused ja hangete osadeks jaotamine); rõhutab eelkõige VKEde jaoks kaasnevat võimalikku kasu, mida pakub digiteerimine ja e-riigihangete kasutamine kõigis kolmandate riikidega korraldatavates riigihankemenetlustes; |
| --- | --- |

50.

| 51. | juhib tähelepanu sellele, et suured tärkava turumajandusega riigid, nagu Brasiilia, Hiina, India ja Venemaa, ei ole riigihankeid käsitleva mõnepoolse lepinguga (GPA) veel ühinenud, ning palub komisjonil ergutada ja soodustada kolmandate riikide jõupingutusi GPAga ühinemiseks, sest mitmepoolsed ja mõnepoolsed lepingud on parim viis pikas perspektiivis võrdsete tingimuste loomiseks; rõhutab, et ambitsioonikate hankesätetega kahepoolsed kaubanduslepingud, milles järgitakse GPA aluspõhimõtteid, võivad olla hüppelauaks mitmepoolse koostöö tugevdamisel; |
| --- | --- |

51.

| 52. | rõhutab GPA olulisust mitte ainult de jure juurdepääsu andmisel kolmandate riikide riigihanketurgudele, vaid ka hankemenetluste läbipaistvuse ja prognoositavuse suurendamisel; ergutab komisjoni edendama ülemaailmsete ühtlustatud standardite väljatöötamist läbipaistvate riigihangete jaoks, sest see on oluline vahend korruptsiooni vastu võitlemiseks; palub komisjonil konkreetsemalt püüda lisada kaubanduslepingutesse riigihangete ühiseid eeskirju käsitlevad sätted, mis võimaldavad teatada korruptsioonist, lihtsustavad menetlusi ning suurendavad ausust ja läbipaistvust pakkujate jaoks; |
| --- | --- |

52.

Professionaalsuse suurendamine

| 53. | kiidab heaks komisjoni soovitused professionaalsuse suurendamise kohta ja kutsub liikmesriike üles töötama esmajoones välja riiklikud kavad; teeb ettepaneku eristada igas kavas hankimisviisid, eriti seetõttu, et suurte taristulepingute puhul saaks VKEde juurdepääsu teenuste ja digitaalse taristuga seotud hangetele hõlbustada teistmoodi; |
| --- | --- |

53.

| 54. | palub komisjonil teha ettepanek, kuidas liidu fondidest rahaliselt toetada asjakohaseid professionaalsuse suurendamise meetmeid liikmesriikides; |
| --- | --- |

54.

| 55. | tunneb kahetsust, et riigihangete teostajate professionaalsuse tase on madal ning kutsub liikmesriike üles parandama riigihankemenetluste kõikides etappides osalejate pädevust; |
| --- | --- |

55.

| 56. | toonitab, et nii hankijad kui ka tarnijad vajavad asjakohast väljaõpet, et tegutseda edukalt hanke kõigis etappides, ning et tähelepanu tuleb pöörata riigihalduse kõigi tasandite professionaalsemaks muutmisele ning kvaliteedi-, sotsiaalsetele ja keskkonnaalastele kriteeriumidele; on veendunud, et paremaid tulemusi on võimalik saavutada, kui avaliku sektori asutused kaaluksid paremini, mida ja kuidas hankida; ilma et see piiraks läbirääkimistega hankemenetluse kohaldamist, avaldab kahetsust, et sageli võidavad riigihanked suuremate kogemustega ettevõtjad, kes abistavad hankelepingu kavandamise etapis ja kellel on seetõttu paremad võimalused lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

56.

| 57. | palub liikmesriikidel ergutada ülikoole täiustama Euroopa riigihankeõigust käsitlevaid ülikoolikursusi ning parandama riigihangete korraldajate (sh VKEdes töötavate erialainimeste) koolitust ja karjäärijuhtimist, samuti kättesaadavate IT-vahendite väljatöötamist ja kasutuselevõttu; toetab asjakohaste tehniliste ja arvutialaste oskuste omandamiseks Euroopa ühise raamistiku loomist; |
| --- | --- |

57.

o

o o

| 58. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele. |
| --- | --- |

58.

---

(1)  ELT L 259, 7.10.2017, lk 28.

(2)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 65.

(3)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 243.

(4)  ELT L 94, 28.3.2014, lk 1.

(5)  ELT L 133, 6.5.2014, lk 1.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/36 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/36

---

P8_TA(2018)0382

ELi panus seoses siduva ÜRO vahendi loomisega rahvusvaheliste korporatsioonide tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon ELi panuse kohta seoses siduva ÜRO vahendi loomisega rahvusvaheliste korporatsioonide ja muude piiriüleste tunnustega ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas (2018/2763(RSP))

(2020/C 011/09)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 21 ja 23, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu lepingu artikleid 2, 3, 21 ja 23,

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni Euroopa Parlamendi 2010. aasta soovituste rakendamise kohta seoses sotsiaalsete ja keskkonnastandardite, inimõiguste ja ettevõtja sotsiaalse vastutusega (1),

| — | võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni ühise kaubanduspoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 30. mai 2018. aasta resolutsiooni ühise kaubanduspoliitika rakendamise aastaaruande kohta (2),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 207 ja 208, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikleid 207 ja 208,

| — | võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012. aastal, ning nõukogus 20. juulil 2015 vastu võetud inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ELi inimõiguste ja demokraatia strateegilist raamistikku, mille välisasjade nõukogu võttis vastu 25. juunil 2012. aastal, ning nõukogus 20. juulil 2015 vastu võetud inimõiguste ja demokraatia tegevuskava aastateks 2015–2019,

| — | võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, mille ÜRO Inimõiguste Nõukogu kinnitas oma 16. juuni 2011. aasta resolutsioonis 17/4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid, mille ÜRO Inimõiguste Nõukogu kinnitas oma 16. juuni 2011. aasta resolutsioonis 17/4,

| — | võttes arvesse komisjoni strateegiat „Kaubandus kõigile“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni strateegiat „Kaubandus kõigile“,

| — | võttes arvesse komisjoni valdkondlikke suuniseid ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise kohta (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni valdkondlikke suuniseid ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise kohta (3),

| — | võttes arvesse komisjoni talituste 14. juuli 2015. aasta töödokumenti ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise hetkeseisu kohta (SWD(2015)0144), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni talituste 14. juuli 2015. aasta töödokumenti ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise hetkeseisu kohta (SWD(2015)0144),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) arvamust õiguskaitse kättesaadavuse parandamise kohta ettevõtluse ja inimõiguste valdkonnas ELi tasandil („Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level“) (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti (FRA) arvamust õiguskaitse kättesaadavuse parandamise kohta ettevõtluse ja inimõiguste valdkonnas ELi tasandil („Improving access to remedy in the area of business and human rights at the EU level“) (4),

| — | võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 26. juuni 2014. aasta resolutsiooni 26/9, milles ta otsustas luua valitsustevahelise avatud töörühma, mis käsitleb rahvusvahelisi ettevõtteid ja teisi äriettevõtteid seoses inimõigustega ning mille ülesanne on koostada rahvusvaheline siduv õigusakt, mis reguleerib rahvusvahelises inimõigustealases õiguses rahvusvaheliste ettevõtete ja teiste ettevõtete tegevust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Inimõiguste Nõukogu 26. juuni 2014. aasta resolutsiooni 26/9, milles ta otsustas luua valitsustevahelise avatud töörühma, mis käsitleb rahvusvahelisi ettevõtteid ja teisi äriettevõtteid seoses inimõigustega ning mille ülesanne on koostada rahvusvaheline siduv õigusakt, mis reguleerib rahvusvahelises inimõigustealases õiguses rahvusvaheliste ettevõtete ja teiste ettevõtete tegevust,

| — | võttes arvesse ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee (CESCR) üldist märkust nr 24 (2017) majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelisest paktist tulenevate riigi kohustuste kohta ettevõtlusvaldkonnas (E/C.12/GC/24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste komitee (CESCR) üldist märkust nr 24 (2017) majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste rahvusvahelisest paktist tulenevate riigi kohustuste kohta ettevõtlusvaldkonnas (E/C.12/GC/24),

| — | võttes arvesse Maastrichti põhimõtteid riikide eksterritoriaalsete kohustuste kohta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste valdkonnas (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maastrichti põhimõtteid riikide eksterritoriaalsete kohustuste kohta majanduslike, sotsiaalsete ja kultuuriliste õiguste valdkonnas (5),

| — | võttes arvesse ÜRO ülemaailmset kokkulepet (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO ülemaailmset kokkulepet (6),

| — | võttes arvesse OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD suuniseid rahvusvahelistele ettevõtetele,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, mis vaadati läbi 2017. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Tööorganisatsiooni kolmepoolset deklaratsiooni rahvusvaheliste ettevõtete ja sotsiaalpoliitika põhimõtete kohta, mis vaadati läbi 2017. aastal,

| — | võttes arvesse OECD hoolsuskohustuse suuniseid rõiva- ja jalatsisektorile, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD hoolsuskohustuse suuniseid rõiva- ja jalatsisektorile,

| — | võttes arvesse UNICEFi välja töötatud laste õiguste ja ettevõtluspõhimõtteid, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse UNICEFi välja töötatud laste õiguste ja ettevõtluspõhimõtteid,

| — | võttes arvesse 20. juunil 2016. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi äritegevuse ja inimõiguste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. juunil 2016. aastal vastu võetud nõukogu järeldusi äritegevuse ja inimõiguste kohta,

| — | võttes arvesse ISO standardit 26000 (juhis sotsiaalseks vastutuseks), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ISO standardit 26000 (juhis sotsiaalseks vastutuseks),

| — | võttes arvesse OECD hoolsuskohustuse suuniseid vastutustundliku ettevõtluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse OECD hoolsuskohustuse suuniseid vastutustundliku ettevõtluse kohta,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (7), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 12. detsembri 2012. aasta määrust (EL) nr 1215/2012 kohtualluvuse ning kohtuotsuste tunnustamise ja täitmise kohta tsiviil- ja kaubandusasjades (7),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtete ja kontsernide poolt (8), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiivi 2014/95/EL, millega muudetakse direktiivi 2013/34/EL seoses mitmekesisust käsitleva teabe ja muu kui finantsteabe avalikustamisega teatavate suurettevõtete ja kontsernide poolt (8),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (9), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. mai 2017. aasta määrust (EL) 2017/821, millega kehtestatakse konflikti- ja riskipiirkondadest pärit tina, tantaali, volframi ja nende maakide ning kulla liidu importijatele tarneahelaga seotud hoolsuskohustus (9),

| — | võttes arvesse 2. märtsil 2016. aastal vastu võetud Euroopa Nõukogu soovitust liikmesriikidele inimõiguste ja ettevõtluse kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. märtsil 2016. aastal vastu võetud Euroopa Nõukogu soovitust liikmesriikidele inimõiguste ja ettevõtluse kohta,

| — | võttes arvesse oma 13. märtsi 2018. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta ELi kaubanduslepingutes (10), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. märtsi 2018. aasta resolutsiooni soolise võrdõiguslikkuse kohta ELi kaubanduslepingutes (10),

| — | võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2016. aastal ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (11), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 13. detsembri 2017. aasta resolutsiooni aastaaruande kohta, mis käsitleb inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2016. aastal ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas (11),

| — | võttes arvesse oma 16. novembri 2017. aasta resolutsiooni ELi Aafrika-strateegia kui arengu kiirendaja kohta (12), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 16. novembri 2017. aasta resolutsiooni ELi Aafrika-strateegia kui arengu kiirendaja kohta (12),

| — | võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni rõivasektorit käsitleva ELi juhtalgatuse kohta (13), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 27. aprilli 2017. aasta resolutsiooni rõivasektorit käsitleva ELi juhtalgatuse kohta (13),

| — | võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa arengukonsensuse läbivaatamise kohta (14), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. veebruari 2017. aasta resolutsiooni Euroopa arengukonsensuse läbivaatamise kohta (14),

| — | võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse ja ELi kaubanduspoliitika mõju kohta ülemaailmsetele väärtusahelatele (15), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 12. septembri 2017. aasta resolutsiooni rahvusvahelise kaubanduse ja ELi kaubanduspoliitika mõju kohta ülemaailmsetele väärtusahelatele (15),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (16), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 20. oktoobri 2010. aasta määrust (EL) nr 995/2010, milles sätestatakse puitu ja puittooteid turule laskvate ettevõtjate kohustused (16),

| — | võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (17), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. novembri 2010. aasta resolutsiooni ettevõtete sotsiaalse vastutuse kohta rahvusvahelistes kaubanduskokkulepetes (17),

| — | võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta (18), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. detsembri 2016. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas ning Euroopa Liidu poliitikat selles valdkonnas käsitleva 2015. aasta aruande kohta (18),

| — | võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamise kohta (19), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 22. novembri 2016. aasta resolutsiooni arengukoostöö tulemuslikkuse suurendamise kohta (19),

| — | võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (20), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 25. oktoobri 2016. aasta resolutsiooni juriidilise isiku vastutuse kohta inimõiguste raskete rikkumiste puhul kolmandates riikides (20),

| — | võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes (21), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 5. juuli 2016. aasta resolutsiooni inimkaubanduse vastase võitluse kohta ELi välissuhetes (21),

| — | võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni erasektori ja arengu kohta (22), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 14. aprilli 2016. aasta resolutsiooni erasektori ja arengu kohta (22),

| — | võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (23), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma 17. detsembri 2015. aasta resolutsiooni inimõigusi ja demokraatiat maailmas 2014. aastal käsitleva aruande ja Euroopa Liidu poliitika kohta selles valdkonnas (23),

| — | võttes arvesse uuringut, mille Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjon ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise kohta tellis (24), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse uuringut, mille Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjon ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise kohta tellis (24),

| — | võttes arvesse küsimusi, mida ELi panuse kohta seoses siduva ÜRO vahendi loomisega rahvusvaheliste ettevõtete ja muude piiriüleste tunnustega ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas on esitatud komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile ja nõukogule (O-000074/2018 – B8-0402/2018, O-000075/2018 – B8-0403/2018 ja O-000078/2018 – B8-0404/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse küsimusi, mida ELi panuse kohta seoses siduva ÜRO vahendi loomisega rahvusvaheliste ettevõtete ja muude piiriüleste tunnustega ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas on esitatud komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, komisjonile ja nõukogule (O-000074/2018 – B8-0402/2018, O-000075/2018 – B8-0403/2018 ja O-000078/2018 – B8-0404/2018),

| — | võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse arengukomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 128 lõiget 5 ja artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et EL rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine; arvestades, et ELi rahvusvaheline tegevus (sh selle arengu- ja kaubanduspoliitika) peab tuginema nendele põhimõtetele ja olema kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega, nagu on sätestatud Lissaboni lepingu artiklis 208; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 kohaselt tuleb poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet järgida kõigis ELi välispoliitikameetmetes; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et EL rajaneb sellistel väärtustel nagu inimväärikuse austamine, vabadus, demokraatia, võrdsus, õigusriik ja inimõiguste austamine; arvestades, et ELi rahvusvaheline tegevus (sh selle arengu- ja kaubanduspoliitika) peab tuginema nendele põhimõtetele ja olema kooskõlas poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttega, nagu on sätestatud Lissaboni lepingu artiklis 208; arvestades, et Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 208 kohaselt tuleb poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõtet järgida kõigis ELi välispoliitikameetmetes;

| B. | arvestades, et Euroopa Liit on ühteaegu õigustloov jõud ja majandusjõud; arvestades, et seetõttu peab EL andma parimate tavade levitamisel ja üleilmsete normide koostamisel teistele eeskuju; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liit on ühteaegu õigustloov jõud ja majandusjõud; arvestades, et seetõttu peab EL andma parimate tavade levitamisel ja üleilmsete normide koostamisel teistele eeskuju;

| C. | arvestades, et kestliku arengu tegevuskava 2030 tuleb ellu viia nii, et majandusarengu kõrval pööratakse tähelepanu ka sotsiaalsele õiglusele, heale valitsemistavale, inimõiguste, sh sotsiaalsete õiguste ja inimväärse kohtlemise õiguse austamisele, kõigile inimestele vabaduse tagamisele ja ning kõrgetele tööõigus- ja keskkonnanormidele; arvestades, et kestlik areng, kaubandus ja inimõigused võivad üksteist mõjutada ja vastastikku tugevdada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et kestliku arengu tegevuskava 2030 tuleb ellu viia nii, et majandusarengu kõrval pööratakse tähelepanu ka sotsiaalsele õiglusele, heale valitsemistavale, inimõiguste, sh sotsiaalsete õiguste ja inimväärse kohtlemise õiguse austamisele, kõigile inimestele vabaduse tagamisele ja ning kõrgetele tööõigus- ja keskkonnanormidele; arvestades, et kestlik areng, kaubandus ja inimõigused võivad üksteist mõjutada ja vastastikku tugevdada;

| D. | arvestades, et inimõiguste tagamine on eelkõige riikide kohustus; arvestades, et kuigi riigid ei ole erasektoris toime pandud inimõiguste rikkumise eest otse vastutavad, võivad nad rikkuda rahvusvahelisest inimõigustealasest õigusest tulenevaid kohustusi, kui rikkumises saab süüdistada riiki või kui riik ei täida hoolsuskohustust erasektoris rikkumisi vältida ja uurida, nende eest karistada ja tekitatud kahju korvata; arvestades, et riikidel on üldjuhul endal õigus otsustada, milliste meetmete, eeskirjade jm õigusaktide ning õiguskaitseabinõude abil eesmärgid saavutada; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et inimõiguste tagamine on eelkõige riikide kohustus; arvestades, et kuigi riigid ei ole erasektoris toime pandud inimõiguste rikkumise eest otse vastutavad, võivad nad rikkuda rahvusvahelisest inimõigustealasest õigusest tulenevaid kohustusi, kui rikkumises saab süüdistada riiki või kui riik ei täida hoolsuskohustust erasektoris rikkumisi vältida ja uurida, nende eest karistada ja tekitatud kahju korvata; arvestades, et riikidel on üldjuhul endal õigus otsustada, milliste meetmete, eeskirjade jm õigusaktide ning õiguskaitseabinõude abil eesmärgid saavutada;

| E. | arvestades, et hoolsuskohustuse põhimõttele on viidatud rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud OECD suunistes (25); |
| --- | --- |

E.

arvestades, et hoolsuskohustuse põhimõttele on viidatud rahvusvahelistele ettevõtetele mõeldud OECD suunistes (25);

| F. | arvestades, et riigid peaksid inimõigustega seotud kohustusi täitma oma territooriumil ja/või oma jurisdiktsioonis; arvestades, et riigid peaksid selgelt välja ütlema, et inimõiguste kaitsmise kohustuse täitmiseks on vaja õigusnorme, millega tagada, et kõik riigi territooriumil ja/või jurisdiktsioonis asuvad ettevõtted austavad inimõigusi kogu oma tegevuses ja inimõigusi asutatakse ka ettevõtete tütarettevõtetes, kontrollitavates äriühingutes ja tarneahelaüksustes, olenemata sellest, millises maailma paigas nad asuvad; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et riigid peaksid inimõigustega seotud kohustusi täitma oma territooriumil ja/või oma jurisdiktsioonis; arvestades, et riigid peaksid selgelt välja ütlema, et inimõiguste kaitsmise kohustuse täitmiseks on vaja õigusnorme, millega tagada, et kõik riigi territooriumil ja/või jurisdiktsioonis asuvad ettevõtted austavad inimõigusi kogu oma tegevuses ja inimõigusi asutatakse ka ettevõtete tütarettevõtetes, kontrollitavates äriühingutes ja tarneahelaüksustes, olenemata sellest, millises maailma paigas nad asuvad;

| G. | arvestades, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, mille Inimõiguste Nõukogu kiitis heaks ühehäälselt, on endiselt lähteraamistik, mille alusel vältida ja leevendada ohtu, et ettevõtluse tagajärjel inimõiguste olukord halveneb, ja arvestades, et uuringust, mille Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjon 2017. aastal ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise kohta tellis, nähtub selgelt, et ELi liikmesriigid on nende juhtpõhimõtete rakendamisel jõudnud maailmas kõige kaugemale, sest ELis on vastuvõetud või menetlemisel olevaid riiklikke tegevuskavu kõige rohkem; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtted, mille Inimõiguste Nõukogu kiitis heaks ühehäälselt, on endiselt lähteraamistik, mille alusel vältida ja leevendada ohtu, et ettevõtluse tagajärjel inimõiguste olukord halveneb, ja arvestades, et uuringust, mille Euroopa Parlamendi inimõiguste allkomisjon 2017. aastal ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete rakendamise kohta tellis, nähtub selgelt, et ELi liikmesriigid on nende juhtpõhimõtete rakendamisel jõudnud maailmas kõige kaugemale, sest ELis on vastuvõetud või menetlemisel olevaid riiklikke tegevuskavu kõige rohkem;

| H. | arvestades, et need ÜRO juhtpõhimõtted kehtivad kõikidele riikidele ja kõikidele, nii rahvusvahelistele kui ka teistele ettevõtetele, olenemata ettevõtte suurusest, majandussektorist, asukohast, omanikest ja struktuurist, ning põhinevad ÜRO kaitse-, austamis- ja õiguskaitseraamistiku kolmel järgmisel sambal: 1) riik on kohustatud inimest kaitsma kolmandate isikute, st ettevõtete toime pandud inimõiguste rikkumise eest, 2) ettevõtted kannavad inimõiguste austamise eest sotsiaalset vastutust ja 3) nii kohtulikud kui ka kohtuvälised mõjusad õiguskaitsevahendid peavad olema ohvritele paremini kättesaadavad; rõhutab, et kuigi ÜRO juhtpõhimõtted ei ole õiguslikult siduvad, tunnustavad ja toetavad neid ometi paljud, nende alusel kujundatakse ettevõtluse ja inimõigustega seotud rahvusvahelise tasandi poliitikat ja tunnistatakse, et riigid on kohustatud inimõigusi ja põhivabadusi austama, kaitsma ja tagama, ettevõtted on ühiskonna spetsialiseeritud koostisosad, millel on kindlad ülesanded, mille täitmisel tuleb neil järgida kõiki kohaldatavaid õigusakte ja austada inimõigusi, ning õiguste rikkumisel ja kohutuste täitmata jätmisel tuleb nende suhtes kohaldada õiglasi ja mõjusaid õiguskaitsevahendeid; arvestades, et olemasolevate tõendite põhjal võib väita, et riikides, kus neid juhtpõhimõtteid rakendatakse, on ettevõtlusega seotud inimõiguste rikkumise oht väiksem; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et need ÜRO juhtpõhimõtted kehtivad kõikidele riikidele ja kõikidele, nii rahvusvahelistele kui ka teistele ettevõtetele, olenemata ettevõtte suurusest, majandussektorist, asukohast, omanikest ja struktuurist, ning põhinevad ÜRO kaitse-, austamis- ja õiguskaitseraamistiku kolmel järgmisel sambal: 1) riik on kohustatud inimest kaitsma kolmandate isikute, st ettevõtete toime pandud inimõiguste rikkumise eest, 2) ettevõtted kannavad inimõiguste austamise eest sotsiaalset vastutust ja 3) nii kohtulikud kui ka kohtuvälised mõjusad õiguskaitsevahendid peavad olema ohvritele paremini kättesaadavad; rõhutab, et kuigi ÜRO juhtpõhimõtted ei ole õiguslikult siduvad, tunnustavad ja toetavad neid ometi paljud, nende alusel kujundatakse ettevõtluse ja inimõigustega seotud rahvusvahelise tasandi poliitikat ja tunnistatakse, et riigid on kohustatud inimõigusi ja põhivabadusi austama, kaitsma ja tagama, ettevõtted on ühiskonna spetsialiseeritud koostisosad, millel on kindlad ülesanded, mille täitmisel tuleb neil järgida kõiki kohaldatavaid õigusakte ja austada inimõigusi, ning õiguste rikkumisel ja kohutuste täitmata jätmisel tuleb nende suhtes kohaldada õiglasi ja mõjusaid õiguskaitsevahendeid; arvestades, et olemasolevate tõendite põhjal võib väita, et riikides, kus neid juhtpõhimõtteid rakendatakse, on ettevõtlusega seotud inimõiguste rikkumise oht väiksem;

| I. | arvestades, et ÜRO ülemaailmses kokkuleppes kutsutakse rahvusvahelisi ettevõtteid üles austama, toetama ja jõustama oma mõjusfääris inimõiguste, tööõigusnormide, keskkonna ja korruptsioonivastase võitlusega seotud põhiväärtusi, seadma endale nende väärtuste tagamise kohustuseks ja võtma neid oma äritegevuses vabatahtlikult arvesse; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO ülemaailmses kokkuleppes kutsutakse rahvusvahelisi ettevõtteid üles austama, toetama ja jõustama oma mõjusfääris inimõiguste, tööõigusnormide, keskkonna ja korruptsioonivastase võitlusega seotud põhiväärtusi, seadma endale nende väärtuste tagamise kohustuseks ja võtma neid oma äritegevuses vabatahtlikult arvesse;

| J. | arvestades, et rahvusvahelised ettevõtted on majanduse globaliseerumises, finantsteenuste valdkonnas ja rahvusvahelises kaubanduses suurimaid mõjujõude ning neilt nõutakse kõigi kohaldatavate õigusaktide ja kehtivate rahvusvaheliste lepingute täitmist ning inimõiguste austamist; arvestades, et need ettevõtted ja ainult ühes riigis tegutsevad ettevõtted võivad vahel inimõigusi rikkuda või sellele kaasa aidata ja rikkuda kaitsetute rühmade (nt vähemuste, põlisrahvaste, naiste ja laste) õigusi või süvendada keskkonnaprobleeme; arvestades, et teisalt võivad nad soodsalt mõjutada inimõiguste, demokraatia, keskkonnanormide ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamist; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et rahvusvahelised ettevõtted on majanduse globaliseerumises, finantsteenuste valdkonnas ja rahvusvahelises kaubanduses suurimaid mõjujõude ning neilt nõutakse kõigi kohaldatavate õigusaktide ja kehtivate rahvusvaheliste lepingute täitmist ning inimõiguste austamist; arvestades, et need ettevõtted ja ainult ühes riigis tegutsevad ettevõtted võivad vahel inimõigusi rikkuda või sellele kaasa aidata ja rikkuda kaitsetute rühmade (nt vähemuste, põlisrahvaste, naiste ja laste) õigusi või süvendada keskkonnaprobleeme; arvestades, et teisalt võivad nad soodsalt mõjutada inimõiguste, demokraatia, keskkonnanormide ja ettevõtete sotsiaalse vastutuse edendamist;

| K. | arvestades, et rahvusvaheliste ettevõtete õigused ja kohustused ei ole tasakaalus ning eriti puudutab see investeeringute kaitse lepinguid, millega antakse investoritele palju õigusi, nt õigus õiglasele ja võrdsele kohtlemisele, millele vastukaaluks aga ei pruugi nendes lepingutes olla siduvat ja jõustatavat kohustust austada kogu tarneahelas inimõigusi ning täita tööõigusnorme ja keskkonnaalaseid õigusakte; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et rahvusvaheliste ettevõtete õigused ja kohustused ei ole tasakaalus ning eriti puudutab see investeeringute kaitse lepinguid, millega antakse investoritele palju õigusi, nt õigus õiglasele ja võrdsele kohtlemisele, millele vastukaaluks aga ei pruugi nendes lepingutes olla siduvat ja jõustatavat kohustust austada kogu tarneahelas inimõigusi ning täita tööõigusnorme ja keskkonnaalaseid õigusakte;

| L. | arvestades, et tunnistatakse, et Euroopa ettevõtted, kes tegutsevad üleilmselt ja on mittediskrimineeriva ettevõtluskultuuriga teistele eeskujuks, avaldavad inimõigustele pikaajalist positiivset mõju; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et tunnistatakse, et Euroopa ettevõtted, kes tegutsevad üleilmselt ja on mittediskrimineeriva ettevõtluskultuuriga teistele eeskujuks, avaldavad inimõigustele pikaajalist positiivset mõju;

| M. | arvestades, et EL on oma poliitikavaldkondade sisemise/välise sidususe saavutamiseks võtnud juhtrolli selles, et läbi rääkida ja ellu viia paljusid üleilmset vastutust käsitlevaid algatusi, millega toetatakse ja austatakse rahvusvahelisi ettevõtluse ja inimõigustega seotud norme; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on ühtlasi kohustunud järgima paljusid dokumente, eelkõige ÜRO 2011. aasta äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning Euroopa Nõukogu 2016. aasta soovitust inimõiguste ja ettevõtluse kohta; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et EL on oma poliitikavaldkondade sisemise/välise sidususe saavutamiseks võtnud juhtrolli selles, et läbi rääkida ja ellu viia paljusid üleilmset vastutust käsitlevaid algatusi, millega toetatakse ja austatakse rahvusvahelisi ettevõtluse ja inimõigustega seotud norme; arvestades, et EL ja selle liikmesriigid on ühtlasi kohustunud järgima paljusid dokumente, eelkõige ÜRO 2011. aasta äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtteid ning Euroopa Nõukogu 2016. aasta soovitust inimõiguste ja ettevõtluse kohta;

| N. | arvestades, et viimastel aastatel on EL ja selle liikmesriigid hakanud vastu võtma õigusakte, mille otstarve on suurendada ettevõtete vastutust, ja lisama inimõigustega seotud hoolsuskohustust õigusaktidesse; arvestades, et tänu nendele meetmetele on nüüd võimalik kehtestada üleilmseid norme, neid saab aga veelgi täiustada, näiteks on vastu võetud ELi konfliktimineraalide määrus, muud kui finantsaruandlust käsitlev ELi direktiiv ja ELi puidumäärus; arvestades, et vaatamata Euroopa Parlamendi korduvale nõudmisele ei ole komisjon soostunud esitama õigusakte muude sektorite (nt rõivasektor) kohta; arvestades, et kuna liikmesriikide seadusandlikke algatusi on väga palju, võivad tingimused olla ELis mõjutud ja ebavõrdsed; arvestades, et mõistlik lahendus võiks olla ÜRO siduv kokkulepe; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et viimastel aastatel on EL ja selle liikmesriigid hakanud vastu võtma õigusakte, mille otstarve on suurendada ettevõtete vastutust, ja lisama inimõigustega seotud hoolsuskohustust õigusaktidesse; arvestades, et tänu nendele meetmetele on nüüd võimalik kehtestada üleilmseid norme, neid saab aga veelgi täiustada, näiteks on vastu võetud ELi konfliktimineraalide määrus, muud kui finantsaruandlust käsitlev ELi direktiiv ja ELi puidumäärus; arvestades, et vaatamata Euroopa Parlamendi korduvale nõudmisele ei ole komisjon soostunud esitama õigusakte muude sektorite (nt rõivasektor) kohta; arvestades, et kuna liikmesriikide seadusandlikke algatusi on väga palju, võivad tingimused olla ELis mõjutud ja ebavõrdsed; arvestades, et mõistlik lahendus võiks olla ÜRO siduv kokkulepe;

| O. | arvestades, et isikud, kes on kannatanud ELi ettevõtete kaastegevusel toimunud inimõiguste rikkumise tõttu, võivad vastavalt määrusele (EL) nr 1215/2012 nõuda hüvitust oma koduriigi kohtute kaudu; arvestades, et selle määruse sätetega nõutakse tugevama rahvusvahelise raamistiku loomist, et parandada kohtute tõhusust kahju kannatanute suhtes ning teisalt tagada ELis ja väljaspool ELi asuvatele äriühingutele võrdsed tingimused; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et isikud, kes on kannatanud ELi ettevõtete kaastegevusel toimunud inimõiguste rikkumise tõttu, võivad vastavalt määrusele (EL) nr 1215/2012 nõuda hüvitust oma koduriigi kohtute kaudu; arvestades, et selle määruse sätetega nõutakse tugevama rahvusvahelise raamistiku loomist, et parandada kohtute tõhusust kahju kannatanute suhtes ning teisalt tagada ELis ja väljaspool ELi asuvatele äriühingutele võrdsed tingimused;

| P. | arvestades, et ikka veel puudub terviklik arusaam ettevõtete vastutusest inimõiguste rikkumise eest; arvestades, et isikud, kes on kannatanud rahvusvaheliste ettevõtete kaastegevusel toimunud inimõiguste rikkumise tõttu, puutuvad kokku mitmesuguste takistustega, mis raskendavad õiguskaitsevahendite, sealhulgas kohtuliku õiguskaitse ja juhtumi kordumise välistamise garantii kättesaadavust; arvestades, et sellised õiguskaitsevahendite kasutamist takistavad tegurid kujutavad endast samuti rasket inimõiguste rikkumist; arvestades, et seoses liikmesriikide hoolsuskohustuse levikuga aitaks terviklik arusaam tagada õiguskindluse nii ettevõtete kui ka üksikisikute jaoks; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et ikka veel puudub terviklik arusaam ettevõtete vastutusest inimõiguste rikkumise eest; arvestades, et isikud, kes on kannatanud rahvusvaheliste ettevõtete kaastegevusel toimunud inimõiguste rikkumise tõttu, puutuvad kokku mitmesuguste takistustega, mis raskendavad õiguskaitsevahendite, sealhulgas kohtuliku õiguskaitse ja juhtumi kordumise välistamise garantii kättesaadavust; arvestades, et sellised õiguskaitsevahendite kasutamist takistavad tegurid kujutavad endast samuti rasket inimõiguste rikkumist; arvestades, et seoses liikmesriikide hoolsuskohustuse levikuga aitaks terviklik arusaam tagada õiguskindluse nii ettevõtete kui ka üksikisikute jaoks;

| Q. | arvestades, et sooline ebavõrdsus väljendub selles, et naised on inimõiguste rikkumise vastu sageli eriti kaitsetud ning kogevad õiguskaitsevahendeid otsides eriti suuri takistusi; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et sooline ebavõrdsus väljendub selles, et naised on inimõiguste rikkumise vastu sageli eriti kaitsetud ning kogevad õiguskaitsevahendeid otsides eriti suuri takistusi;

| R. | arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2017. aastal avaldatud arvamuses märgitakse, et ELis või väljaspool seda ettevõtetega seotud inimõiguste rikkumiste puhul saaks kohtuliku ja kohtuvälise õiguskaitse kättesaadavuse tagamiseks rohkem ära teha, muu hulgas anda kannatanutele rohkem abi kohtutesse pöördumiseks ja kollektiivhagi esitamise võimaluse kasutamiseks, kergendades sellega tõendamiskohustuse täitmist ja ergutades ettevõtteid – ka emaettevõtteid, kes on seotud inimõiguste järgimisega tütarettevõtetes või tarneahelates – hoolsuskohustusi täitma; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2017. aastal avaldatud arvamuses märgitakse, et ELis või väljaspool seda ettevõtetega seotud inimõiguste rikkumiste puhul saaks kohtuliku ja kohtuvälise õiguskaitse kättesaadavuse tagamiseks rohkem ära teha, muu hulgas anda kannatanutele rohkem abi kohtutesse pöördumiseks ja kollektiivhagi esitamise võimaluse kasutamiseks, kergendades sellega tõendamiskohustuse täitmist ja ergutades ettevõtteid – ka emaettevõtteid, kes on seotud inimõiguste järgimisega tütarettevõtetes või tarneahelates – hoolsuskohustusi täitma;

| S. | arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga on riikidele pandud riigisisesed ja eksterritoriaalsed kohustused tagada inimõiguste rikkumise tõttu kannatanutele kohtuliku õiguskaitse kättesaadavus; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Euroopa Liidu põhiõiguste hartaga on riikidele pandud riigisisesed ja eksterritoriaalsed kohustused tagada inimõiguste rikkumise tõttu kannatanutele kohtuliku õiguskaitse kättesaadavus;

| T. | arvestades, et praegu peetakse 2014. aastal ÜRO Peaassamblee poolt loodud ÜRO Inimõiguste Nõukogu valitsustevahelises avatud töörühmas, mis käsitleb rahvusvahelisi ettevõtteid ja teisi äriettevõtteid seoses inimõigustega (OEIGWG), läbirääkimisi süsteemi üle, millega reguleeritaks juriidilise isiku vastutust inimõiguste rikkumise eest; arvestades, et nii ELil kui ka selle liikmesriikidel on OEIGWGis oma osa, Euroopa Komisjon ei ole aga saanud nõukogult volitusi pidada läbirääkimisi ELi nimel OEIGWGis osalemise üle; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et praegu peetakse 2014. aastal ÜRO Peaassamblee poolt loodud ÜRO Inimõiguste Nõukogu valitsustevahelises avatud töörühmas, mis käsitleb rahvusvahelisi ettevõtteid ja teisi äriettevõtteid seoses inimõigustega (OEIGWG), läbirääkimisi süsteemi üle, millega reguleeritaks juriidilise isiku vastutust inimõiguste rikkumise eest; arvestades, et nii ELil kui ka selle liikmesriikidel on OEIGWGis oma osa, Euroopa Komisjon ei ole aga saanud nõukogult volitusi pidada läbirääkimisi ELi nimel OEIGWGis osalemise üle;

| 1. | märgib, et äritegevuse ja tarneahelate globaliseerumine ning üha suurenev rahvusvahelistumine muudavad äriühingute rolli inimõiguste tagamisel veelgi olulisemaks ning on juba tekitanud olukorra, kus rahvusvahelised normid ja reeglid ning rahvusvaheline koostöö on üliolulised, et vältida inimõiguste rikkumisi kolmandates riikides; |
| --- | --- |

1.

| 2. | on seisukohal, et rahvusvahelised ettevõtted peaksid hoiduma ärilise või mitteärilise tegevuse rahastamisest või selles osalemisest, kui selline tegevus võib õhutada radikaalsust või äärmuslust, eriti kui sellega kaasneb usuliste tõekspidamistega manipuleerimine, ning peaksid hoiduma otseselt või kaudselt toetamast rühmi, kes propageerivad, pooldavad või õigustavad vägivalda; |
| --- | --- |

2.

| 3. | on kindlalt veendunud, et erasektor on oluline partner kestliku arengu eesmärkide saavutamisel ja arengu jaoks lisavahendite kaasamisel; rõhutab, et tulenevalt erasektori üha suurenevast osast arengukoostöös peab erasektor projektide kogu olelusringi kestel järgima arengutõhususe ja ettevõtjate vastutuse põhimõtteid; |
| --- | --- |

3.

| 4. | tuletab meelde, et hoolsuskohustus on ÜRO äritegevuse ja inimõiguste juhtpõhimõtete teise samba üks põhielemente; toonitab, et hoolsuskohustuse tulemuslik rakendamine võib aidata parandada ka õiguskaitsevahendite kättesaadavust; soovitab ELil ja selle liikmesriikidel teha pingutusi sidusa raamistiku vastuvõtmiseks, millega kehtestataks ettevõtetele kohustuslikud nõuded inimõigustega seotud hoolsuskohustuse täitmise kohta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | tuletab meelde, et riikliku tegevuskava väljatöötamise protsess – kui see on hästi kavandatud ja kohalikele tingimustele kohandatud – mitte ainult ei aita tagada ÜRO juhtpõhimõtete tõhusat rakendamist, vaid tugevdab ka inimõiguste kaitse mehhanisme riigi tasandil; |
| --- | --- |

5.

| 6. | kordab oma nõudmist, et ELi esindajad tõstataksid kolmandate riikidega peetavates inimõigustealastes dialoogides alati ÜRO juhtpõhimõtted ja muud rahvusvahelised ettevõtja sotsiaalse vastutuse normid; |
| --- | --- |

6.

| 7. | toetab kindlalt ÜRO juhtpõhimõtete täielikku rakendamist ELis ja väljaspool seda, arvestades, et nõukogu kiitis need 2011. aasta juunis üksmeelselt heaks, ning nõuab, et EL ja selle liikmesriigid töötaksid nii liidu kui ka liikmesriikide tasandil välja ja võtaksid vastu ambitsioonikad ja toimivad tegevuskavad, millega valitsustele ja igat liiki äriettevõtetele seataks selged perspektiivid nimetatud põhimõtete kiireks, tulemuslikuks ja kõikehõlmavaks rakendamiseks; on seisukohal, et riiklikud tegevuskavad peaksid sisaldama ka näitajaid, millega kava täitmist mõõta; rõhutab lisaks, et EL peaks tagama liikmesriikide tegevuskavade ja nende täitmise sõltumatu ja regulaarse vastastikuse hindamise, eelkõige eesmärgiga hõlbustada õiguskaitsevahendite kättesaadavust; tuletab meelde, et ÜRO juhtpõhimõtteid võib täiendada paralleelsete siduvate algatustega, et katta põhimõtetes leiduvaid puudujääke; |
| --- | --- |

7.

| 8. | peab kahetsusväärseks, et ikka veel puudub globaalne käsitus selle kohta, kuidas rahvusvahelised ettevõtted peavad järgima inimõigustealast õigust ja tagama muud õiguskaitsemehhanismid, selline olukord võib aga soodustada rahvusvaheliste ettevõtete karistamatust inimõiguste rikkumise juhtumite korral ning seega kahjustada inimeste õigusi ja väärikust; peab kahetsusväärseks, et ÜRO juhtpõhimõtteid ei ole arvesse võetud täitmisele kuuluvates dokumentides; tuletab meelde, et ÜRO juhtpõhimõtete, nagu ka mitmete teiste rahvusvaheliselt tunnustatud normide puuduliku rakendamise põhjuseks on suures osas peetud nende mittesiduvat loomust; |
| --- | --- |

8.

| 9. | täheldab murelikult, et endiselt on palju takistusi kohtuliku õiguskaitse saamisel, seda eriti rahvusvaheliste ettevõtetega seotud juhtumite puhul, kuna kannatanutel on näiteks raskusi pädeva kohtu väljaselgitamisel, teatavad inimõiguste rikkumised ei ole kriminaalseadustikus kodifitseeritud või esineb korruptsiooni, mis võib ohustada kohtumenetlusi arenguriikides; tuletab meelde, et ka asjakohased kohtuvälised õiguskaitsevahendid on olulise tähtsusega, kuid sageli need puuduvad; palub riikide valitsustel suurendada pingutusi tagamaks kohtulike, halduslike, seadusandlike või muude kohaste vahenditega, et nende territooriumil ja/või kohtualluvuses toimuvate inimõiguste rikkumiste korral oleksid kannatanutele kättesaadavad tõhusad õiguskaitsevahendid; |
| --- | --- |

9.

| 10. | kinnitab veel kord tungivat vajadust tegutseda tõhusalt ja järjepidevalt kõigil tasanditel, sealhulgas riikide, ELi ja rahvusvahelisel tasandil, et tulemuslikult tegeleda rahvusvaheliste ettevõtete poolt toime pandud inimõiguste rikkumistega, tagada õiguskaitsevahendite kättesaadavus, tegeleda ettevõtete, sh rahvusvaheliste ettevõtete tegevuse piiriülesest iseloomust tulenevate õiguslike probleemidega, ülemaailmse väärtusahela üha keerukamaks muutumisega ja rahvusvaheliste ettevõtete eksterritoriaalse mõõtmega ning sellega seonduva ebakindlusega, kui küsimuse all on vastutuse kandmine inimõiguste rikkumiste eest; kinnitab veel kord, et vaja on täies ulatuses täita riikide eksterritoriaalseid kohustusi vastavalt Maastrichti põhimõtetele ning tuginedes Euroopa Nõukogu mitmesugustele dokumentidele, eelkõige Euroopa inimõiguste konventsioonile; nõuab, et EL teeks kooskõlas Euroopa Liidu Põhiõiguste Ameti 2017. aasta arvamuses esitatud soovitustega laiemalt algatusi eesmärgiga parandada õiguskaitsevahendite kättesaadavust eksterritoriaalsete juhtumite korral; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kinnitab veel kord rahvusvahelise inimõigustealase õiguse ülimuslikkust vastavalt ÜRO põhikirja artiklile 103 ja vajadust seda õigust selge süsteemi abil tugevdada, nii et inimõigustealased kohustused oleksid tõepoolest ülimuslikud teistsuguste, neile vastanduvate kohustuste suhtes ja kasutusele võetaks kohased mehhanismid, millega tagada inimõigustealase õiguse järgimine, kontrollimine ja õiguskaitsevahendid, mis oleksid rikkumiste korral seotud kohaste karistuste ja hüvitistega; rõhutab, et see on ülimalt oluline, et jagu saada globaliseerumise tasakaalustamatusest ning seada esikohale inimeste õigused ja maailm tervikuna; rõhutab, et koordineerimine ning teabe ja heade kogemuste vahetus on heaks toeks nende ettevõtete algatustele, kes on otsustanud inimõigusi ning sotsiaal- ja keskkonnanorme järgida; |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et ettevõtja vabatahtliku sotsiaalse vastutusega võib tekkida ebaausa konkurentsi oht nendele ettevõtetele, kes otsustavad rahvusvahelisi norme järgida; rõhutab, et selline vastutus ei ole seoses hoolsuskohustuse täitmisega piisav, et tagada täielik rahvusvahelistele normidele ja kohustustele vastavus; |
| --- | --- |

12.

| 13. | hindab sellega seoses kõrgelt ÜROs valitsustevahelise töörühma (OEIGWG) kaudu algatatud tööd, mille eesmärk on luua siduv ÜRO dokument rahvusvaheliste ja muude ettevõtete tegevuse reguleerimiseks inimõiguste osas, ja on seisukohal, et see on inimõiguste edendamisel ja kaitsmisel samm edasi; |
| --- | --- |

13.

| 14. | rõhutab, et siduva kokkuleppe aluseks peaksid olema ÜRO juhtpõhimõtted ja kokkuleppes peaksid sisalduma järgmised elemendid: kohustuslike hoolsuskohustuste määratlus rahvusvahelistele ettevõtetele ja muudele ettevõtetele, kaasa arvatud nende tütarettevõtted, riikide eksterritoriaalsete inimõigustealaste kohustuste tunnistamine, ettevõtete kriminaalvastutuse tunnistamine, riikidevahelised koordineerimis- ja koostöömehhanismid piiriüleste juhtumite uurimiseks, menetlemiseks ja nende kohta tehtud otsuste täitmise tagamiseks ning rahvusvaheliste kohtulike ja kohtuväliste järelevalve- ja täitemehhanismide loomine; on seisukohal, et selle uue dokumendiga tuleks riikidele panna kohustus võtta vastu reguleerivad meetmed, millega kohustatakse ettevõtteid rakendama meetmeid ja menetlusi inimõigustealase hoolsuskohustuse täitmiseks, ning teeb ettepaneku, et selle kohustuse täitmine tagataks ettevõtte vastutusele võtmisega kas selles kohas, kus kahju tekitati, või kohas, kus asub emaettevõte või ettevõtte tähtis osa; |
| --- | --- |

14.

| 15. | kutsub ÜRO liikmesriike üles kaitsma läbirääkimisi ärihuvide ja muude seaduspäraste huvide eest, järgides Maailma Terviseorganisatsiooni (WHO) eeskuju ja WHO tubaka tarbimise leviku vähendamise raamkonventsiooni artikli 5 lõiget 3, sealhulgas ka rangeid eetilisi norme, et vältida huvide konflikte ja ebaeetilist lobitööd, ning nõudma, et majandusringkondade vahekord läbirääkimiste pooltega jääks täiesti läbipaistvaks; |
| --- | --- |

15.

| 16. | tuletab meelde, et kogu protsessi ajaks on vaja omaks võtta sootundlik hoiak ning erilist tähelepanu tuleb pöörata kaitsetumatele rühmadele, nagu põlisrahvad ja lapsed; |
| --- | --- |

16.

| 17. | tuletab meelde, et Euroopa Parlament on kokku kaheksas resolutsioonis sellele valitsustevahelise töörühma (OEIGWG) protsessile kindlat toetust avaldanud; |
| --- | --- |

17.

| 18. | peab väga oluliseks, et EL ja selle liikmesriigid selles valitsustevahelises protsessis aktiivselt osaleksid, milleks tuleb luua töörühm, kus oleksid poliitikavaldkondade arengusidususe põhimõttest lähtudes esindatud kõik Euroopa Komisjoni asjaomased talitused, Euroopa välisteenistus, nõukogu inimõiguste töörühm ja Euroopa Parlamendi asjaomased komisjonid; |
| --- | --- |

18.

| 19. | kordab veel kord oma üleskutset ELile ja selle liikmesriikidele: osaleda tõeliselt ja konstruktiivselt nendel läbirääkimistel ja selles valitsustevahelises protsessis, mille eesmärk on valitsustevahelise töörühma volitused lõpuni täita; peab ülimalt tähtsaks, et EL aitaks konstruktiivselt kaasa siduva kokkuleppe saavutamisele, millega saab hakata tulemuslikult reguleerima ettevõtete vastutust inimõiguste rikkumiste eest ja sellega seonduvaid probleeme; |
| --- | --- |

19.

| 20. | kutsub ÜRO liikmesriike üles tagama, et läbirääkimised kokkuleppe sõlmimiseks toimuvad läbipaistvalt, konsulteerides võimalikult paljude õiguste omajatega, keda kokkulepe võib mõjutada, sealhulgas kodanikuühiskonna organisatsioonide ja kannatanute foorumitega; palub ELil ja selle liikmesriikidel oma läbirääkimispositsioonis arvesse võtta otstarbekat soolist aspekti; |
| --- | --- |

20.

| 21. | kutsub ELi üles tagama, et inimõigusi ja demokraatiat käsitleva ELi strateegilise raamistiku ja tegevuskava iga muutmine või sellega seotud uus strateegiadokument sisaldaks selgeid eesmärke ja mõõdetavaid sihttasemeid ELi osalemiseks ÜRO kokkuleppe üle peetavatel läbirääkimistel; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kavatseb valitsustevahelise töörühma (OEIGWG) läbirääkimisprotsessi ka edaspidi tähelepanelikult jälgida; |
| --- | --- |

22.

| 23. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile ja Euroopa välisteenistusele. |
| --- | --- |

23.

---

(1)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 19.

(2)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0230.

(3)  https://ec.europa.eu/anti-trafficking/publications/european-commission-sector-guides-implementing-un-guiding-principles-business-and-hum-0_en.

(4)  http://fra.europa.eu/sites/default/files/fra_uploads/fra-2017-opinion-01-2017-business-human-rights_en.pdf.

(5)  http://www.etoconsortium.org/nc/en/main-navigation/library/maastricht-principles/?tx_drblob_pi1%5BdownloadUid%5D=23.

(6)  https://www.unglobalcompact.org/.

(7)  ELT L 351, 20.12.2012, lk 1.

(8)  ELT L 330, 15.11.2014, lk 1.

(9)  ELT L 130, 19.5.2017, lk 1.

(10)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2018)0066.

(11)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0494.

(12)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0448.

(13)  ELT C 298, 23.8.2018, lk 100.

(14)  ELT C 252, 18.7.2018, lk 62.

(15)  ELT C 337, 20.9.2018, lk 33.

(16)  ELT L 295, 12.11.2010, lk 23.

(17)  ELT C 99 E, 3.4.2012, lk 101.

(18)  ELT C 238, 6.7.2018, lk 57.

(19)  ELT C 224, 27.6.2018, lk 36.

(20)  ELT C 215, 19.6.2018, lk 125.

(21)  ELT C 101, 16.3.2018, lk 47.

(22)  ELT C 58, 15.2.2018, lk 209.

(23)  ELT C 399, 24.11.2017, lk 151.

(24)  http://www.europarl.europa.eu/RegData/etudes/STUD/2017/578031/EXPO_STU(2017)578031_EN.pdf

(25)  http://www.oecd.org/corporate/mne/48004323.pdf.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/44 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/44

---

P8_TA(2018)0383

Olukord Jeemenis

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon olukorra kohta Jeemenis (2018/2853(RSP))

(2020/C 011/10)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Jeemeni kohta, eelkõige 25. veebruari 2016. aasta (1) ja 15. juuni 2017. aasta (2) resolutsioone humanitaarolukorra kohta Jeemenis ning 9. juuli 2015. aasta (3) ja 30. novembri 2017. aasta (4) resolutsioone olukorra kohta Jeemenis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse oma varasemaid resolutsioone Jeemeni kohta, eelkõige 25. veebruari 2016. aasta (1) ja 15. juuni 2017. aasta (2) resolutsioone humanitaarolukorra kohta Jeemenis ning 9. juuli 2015. aasta (3) ja 30. novembri 2017. aasta (4) resolutsioone olukorra kohta Jeemenis,

| — | võttes arvesse ÜRO Jeemeni väljapaistvate rahvusvaheliste ja piirkondlike ekspertide rühma 28. augustil 2018. aastal avaldatud aruannet inimõiguste olukorra kohta Jeemenis, sh alates 2014. aasta septembrist aset leidnud rikkumiste ja kuritarvitamiste kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Jeemeni väljapaistvate rahvusvaheliste ja piirkondlike ekspertide rühma 28. augustil 2018. aastal avaldatud aruannet inimõiguste olukorra kohta Jeemenis, sh alates 2014. aasta septembrist aset leidnud rikkumiste ja kuritarvitamiste kohta,

| — | võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning Euroopa Komisjoni voliniku Christos Stylianidese 13. juuni 2018. aasta ühisavaldust viimaste arengute kohta Jeemenis Al-Ḩudaydah’ linna ümbruses ja 4. augusti 2018. aasta ühisavaldust õhurünnakute kohta Al-Ḩudaydah’ linnale, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni asepresidendi ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja Federica Mogherini ning Euroopa Komisjoni voliniku Christos Stylianidese 13. juuni 2018. aasta ühisavaldust viimaste arengute kohta Jeemenis Al-Ḩudaydah’ linna ümbruses ja 4. augusti 2018. aasta ühisavaldust õhurünnakute kohta Al-Ḩudaydah’ linnale,

| — | võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 24. septembri 2018. aasta aastaaruannet olukorra kohta Jeemenis, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 24. septembri 2018. aasta aastaaruannet olukorra kohta Jeemenis,

| — | võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2018. aasta järeldusi Jeemeni kohta, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 25. juuni 2018. aasta järeldusi Jeemeni kohta,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 15. märtsi 2018. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu eesistuja 15. märtsi 2018. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse ÜRO peasekretäri Jeemeni erisaadiku 6. septembri 2018. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO peasekretäri Jeemeni erisaadiku 6. septembri 2018. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Maailma Toiduprogrammi tegevdirektori 19. septembri 2018. aasta avaldust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Maailma Toiduprogrammi tegevdirektori 19. septembri 2018. aasta avaldust,

| — | võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuuti,

| — | võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Jeemeni kohta, eelkõige resolutsioone 2216 (2015), 2201 (2015) ja 2140 (2014), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioone Jeemeni kohta, eelkõige resolutsioone 2216 (2015), 2201 (2015) ja 2140 (2014),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõikeid 2 ja 4,

| A. | arvestades, et konflikt Jeemenis jätkub juba neljandat aastat ning enam kui 22 miljonit inimest vajab humanitaarabi; arvestades, et üle 17 miljoni inimese kannatab toiduga kindlustamatuse all, neist üle 8 miljoni inimese kannatab väga rängalt ning on näljaohus; arvestades, et konflikti praegune killustatus on selge märk riigi ühtsuse lagunemisest; arvestades, et olukord Jeemenis ohustab tõsiselt ka kogu piirkonna stabiilsust; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et konflikt Jeemenis jätkub juba neljandat aastat ning enam kui 22 miljonit inimest vajab humanitaarabi; arvestades, et üle 17 miljoni inimese kannatab toiduga kindlustamatuse all, neist üle 8 miljoni inimese kannatab väga rängalt ning on näljaohus; arvestades, et konflikti praegune killustatus on selge märk riigi ühtsuse lagunemisest; arvestades, et olukord Jeemenis ohustab tõsiselt ka kogu piirkonna stabiilsust;

| B. | arvestades, et konflikt sai alguse 2015. aastal, kui al-Houthi mässulised, keda toetas Iraan, kukutasid riigi rahvusvaheliselt tunnustatud presidendi, kes seejärel tõi mässuliste ja nende liitlaste vägede vastu võitlema Saudi Araabia juhitud rahvusvahelise koalitsiooni; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et konflikt sai alguse 2015. aastal, kui al-Houthi mässulised, keda toetas Iraan, kukutasid riigi rahvusvaheliselt tunnustatud presidendi, kes seejärel tõi mässuliste ja nende liitlaste vägede vastu võitlema Saudi Araabia juhitud rahvusvahelise koalitsiooni;

| C. | arvestades, et 2017. aasta novembris kehtestas Saudi Araabia juhitav koalitsioon blokaadi kõikidele al-Houthi mässuliste kontrolli all olevale alale imporditavatele kaupadele, v.a kiireloomuline humanitaar- ja katastroofiabi; arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo andmetel on Jeemen saanud alates blokaadi kehtestamisest vaid 21 % oma kütusenõudlusest ja 68 % imporditavate toidukaupade vajadusest; arvestades, et on juhtumeid, kus al-Houthi mässulised on pidanud kinni hädavajalikud meditsiinitarvete, toidu- ja humanitaarabi saadetised valitsusvägede kontrolli all olevatesse linnadesse; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et 2017. aasta novembris kehtestas Saudi Araabia juhitav koalitsioon blokaadi kõikidele al-Houthi mässuliste kontrolli all olevale alale imporditavatele kaupadele, v.a kiireloomuline humanitaar- ja katastroofiabi; arvestades, et ÜRO humanitaarasjade koordinatsioonibüroo andmetel on Jeemen saanud alates blokaadi kehtestamisest vaid 21 % oma kütusenõudlusest ja 68 % imporditavate toidukaupade vajadusest; arvestades, et on juhtumeid, kus al-Houthi mässulised on pidanud kinni hädavajalikud meditsiinitarvete, toidu- ja humanitaarabi saadetised valitsusvägede kontrolli all olevatesse linnadesse;

| D. | arvestades, et 2018. aasta juunis alustas Saudi Araabia ja Araabia Ühendemiraatide juhitud koalitsioon rünnakut Al-Ḩudaydah’ linna vallutamiseks; arvestades, et organisatsioon „Save the Children“on teatanud, et selles operatsioonis hukkus sadu tsiviilisikuid; arvestades, et Al-Ḩudaydah’ on Jeemeni kõige tähtsam sadam, mille kaudu saabub 70 % riigile hädavajalikust toidu- ja humanitaarabist; arvestades, et ÜRO andmetel on Al-Ḩudaydah’ kubermangust alates 2018. aasta juuni algusest põgenenud ligi 470 000 inimest; arvestades, et Al-Ḩudaydah’ edasisel ründamisel oleksid tsiviilelanike jaoks hävitavad tagajärjed; arvestades, et konflikti osapooled on kohustatud võimaldama ja hõlbustama humanitaarabi, sealhulgas ravimite, toiduainete ja muu hädavajaliku kiiret ja takistusteta läbipääsu; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et 2018. aasta juunis alustas Saudi Araabia ja Araabia Ühendemiraatide juhitud koalitsioon rünnakut Al-Ḩudaydah’ linna vallutamiseks; arvestades, et organisatsioon „Save the Children“on teatanud, et selles operatsioonis hukkus sadu tsiviilisikuid; arvestades, et Al-Ḩudaydah’ on Jeemeni kõige tähtsam sadam, mille kaudu saabub 70 % riigile hädavajalikust toidu- ja humanitaarabist; arvestades, et ÜRO andmetel on Al-Ḩudaydah’ kubermangust alates 2018. aasta juuni algusest põgenenud ligi 470 000 inimest; arvestades, et Al-Ḩudaydah’ edasisel ründamisel oleksid tsiviilelanike jaoks hävitavad tagajärjed; arvestades, et konflikti osapooled on kohustatud võimaldama ja hõlbustama humanitaarabi, sealhulgas ravimite, toiduainete ja muu hädavajaliku kiiret ja takistusteta läbipääsu;

| E. | arvestades, et ÜRO Jeemeni erisaadiku Martin Griffithsi juhitud läbirääkimiste tulemusena rünnak ajutiselt peatati; arvestades, et kui viimane katse rahuläbirääkimisteks Genfis ebaõnnestus, algas vaenutegevus 7. septembril 2018 uuesti; arvestades, et rünnaku algusest alates on hukkunud tsiviilisikute arv kasvanud 164 %; arvestades, et hoolimata rahvusvahelisest survest kriisile stabiilse ja kaasava poliitilise lahenduse leidmiseks ei ole konfliktiosalised ning nende piirkondlikud ja rahvusvahelised toetajad, sealhulgas Saudi Araabia ja Iraan, suutnud saavutada relvarahukokkulepet ega ka mingit muud lahendust, ning lahingutegevus ja valimatu pommitamine jätkuvad endises ulatuses; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et ÜRO Jeemeni erisaadiku Martin Griffithsi juhitud läbirääkimiste tulemusena rünnak ajutiselt peatati; arvestades, et kui viimane katse rahuläbirääkimisteks Genfis ebaõnnestus, algas vaenutegevus 7. septembril 2018 uuesti; arvestades, et rünnaku algusest alates on hukkunud tsiviilisikute arv kasvanud 164 %; arvestades, et hoolimata rahvusvahelisest survest kriisile stabiilse ja kaasava poliitilise lahenduse leidmiseks ei ole konfliktiosalised ning nende piirkondlikud ja rahvusvahelised toetajad, sealhulgas Saudi Araabia ja Iraan, suutnud saavutada relvarahukokkulepet ega ka mingit muud lahendust, ning lahingutegevus ja valimatu pommitamine jätkuvad endises ulatuses;

| F. | arvestades, et 9. augustil 2018 tabas Saudi Araabia juhitud koalitsiooni õhurünnak Jeemeni põhjaosas Saada provintsis turuväljakul koolibussi, tappes kümneid inimesi, nende seas vähemalt 40 last, kellest enamik olid alla 10 aastased; arvestades, et kaks nädalat hiljem, 24. augustil, hukkus sama koalitsiooni rünnakus riigi lõunaosas asuvale Al-Ḩudaydah’ linnale 27 tsiviilisikut, enamasti lapsed, kes püüdsid põgeneda ümberpiiratud linnas valitseva vägivalla eest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et 9. augustil 2018 tabas Saudi Araabia juhitud koalitsiooni õhurünnak Jeemeni põhjaosas Saada provintsis turuväljakul koolibussi, tappes kümneid inimesi, nende seas vähemalt 40 last, kellest enamik olid alla 10 aastased; arvestades, et kaks nädalat hiljem, 24. augustil, hukkus sama koalitsiooni rünnakus riigi lõunaosas asuvale Al-Ḩudaydah’ linnale 27 tsiviilisikut, enamasti lapsed, kes püüdsid põgeneda ümberpiiratud linnas valitseva vägivalla eest;

| G. | arvestades, et Saudi Araabia juhitud kampaania ja ägedad õhurünnakud, sealhulgas valimatud rünnakud tihedasti asustatud aladel, teravdavad sõja humanitaartagajärgi; arvestades, et sõjaõigus keelab tsiviilisikute ja -objektide, nagu koolide ja haiglate sihiliku ja valimatu ründamise; arvestades, et väljapaistvate sõltumatute rahvusvaheliste ja piirkondlike ekspertide rühma uurimistulemuste kohaselt võivad need rünnakud endast kujutada sõjakuritegusid ja neid sooritanud isikud võidakse sõjakurjategijatena kohtu alla anda; arvestades, et Saudi Araabia juhitud koalitsiooni korraldatud uurimised Jeemeni arvatavate sõjakuritegude asjus ei ole usaldusväärsed ega ole taganud tsiviilohvritele õiguskaitset; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Saudi Araabia juhitud kampaania ja ägedad õhurünnakud, sealhulgas valimatud rünnakud tihedasti asustatud aladel, teravdavad sõja humanitaartagajärgi; arvestades, et sõjaõigus keelab tsiviilisikute ja -objektide, nagu koolide ja haiglate sihiliku ja valimatu ründamise; arvestades, et väljapaistvate sõltumatute rahvusvaheliste ja piirkondlike ekspertide rühma uurimistulemuste kohaselt võivad need rünnakud endast kujutada sõjakuritegusid ja neid sooritanud isikud võidakse sõjakurjategijatena kohtu alla anda; arvestades, et Saudi Araabia juhitud koalitsiooni korraldatud uurimised Jeemeni arvatavate sõjakuritegude asjus ei ole usaldusväärsed ega ole taganud tsiviilohvritele õiguskaitset;

| H. | arvestades, et alates 2015. aasta märtsist on tapetud rohkem kui 2 500 last, üle 3 500 lapse on sandistunud või saanud vigastada ning üha rohkem lapsi värvatakse kohapealsete relvastatud vägede liikmeteks; arvestades, et jätkuv vaenutegevus mõjutab eriti naisi ja lapsi; arvestades, et ÜRO Lastefondi (UNICEF) andmetel ei saa ligi kaks miljonit last koolis käia ja piiratud või puuduvate haridusvõimaluste tõttu on terve Jeemeni lastepõlvkonna tulevik ohus ja nad võivad kergesti sattuda sõttavärbamise ning seksuaalse ja soolise vägivalla ohvriks; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et alates 2015. aasta märtsist on tapetud rohkem kui 2 500 last, üle 3 500 lapse on sandistunud või saanud vigastada ning üha rohkem lapsi värvatakse kohapealsete relvastatud vägede liikmeteks; arvestades, et jätkuv vaenutegevus mõjutab eriti naisi ja lapsi; arvestades, et ÜRO Lastefondi (UNICEF) andmetel ei saa ligi kaks miljonit last koolis käia ja piiratud või puuduvate haridusvõimaluste tõttu on terve Jeemeni lastepõlvkonna tulevik ohus ja nad võivad kergesti sattuda sõttavärbamise ning seksuaalse ja soolise vägivalla ohvriks;

| I. | arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 2018. aasta augusti aruande kohaselt „on põhjendatult alust arvata“, et kõik Jeemeni konflikti osapooled on toime pannud sõjakuritegusid; arvestades, et mõlemaid konfliktis osalevaid pooli on süüdistatud hoonestatud ja tiheasustusega alade tulistamises raskerelvadest, sealhulgas rünnakutes haiglatele ja muudele mittesõjalistele struktuuridele; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et ÜRO inimõiguste ülemvoliniku 2018. aasta augusti aruande kohaselt „on põhjendatult alust arvata“, et kõik Jeemeni konflikti osapooled on toime pannud sõjakuritegusid; arvestades, et mõlemaid konfliktis osalevaid pooli on süüdistatud hoonestatud ja tiheasustusega alade tulistamises raskerelvadest, sealhulgas rünnakutes haiglatele ja muudele mittesõjalistele struktuuridele;

| J. | arvestades, et sõda on toonud kaasa taristu hävimise ja Jeemeni majanduse kokkuvarisemise ning on põhjustanud laialdasi häireid esmatarbekaupade, kommunaal- ja kanalisatsiooniteenuste ning puhta joogiveega varustamises; arvestades, et kuni 1,4 miljonile Jeemeni mittesõjalise avaliku sektori teenistujale ei ole 2016. aasta lõpust alates regulaarselt palka makstud; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et sõda on toonud kaasa taristu hävimise ja Jeemeni majanduse kokkuvarisemise ning on põhjustanud laialdasi häireid esmatarbekaupade, kommunaal- ja kanalisatsiooniteenuste ning puhta joogiveega varustamises; arvestades, et kuni 1,4 miljonile Jeemeni mittesõjalise avaliku sektori teenistujale ei ole 2016. aasta lõpust alates regulaarselt palka makstud;

| K. | arvestades, et keeldumine lubamast rahvusvahelistel meedia- ja inimõigusorganisatsioonidel kasutada ÜRO lendusid takistab Jeemeni olukorra sõltumatut kajastamist ning soodustab maailmas ükskõikset suhtumist sellesse konflikti; |
| --- | --- |

K.

arvestades, et keeldumine lubamast rahvusvahelistel meedia- ja inimõigusorganisatsioonidel kasutada ÜRO lendusid takistab Jeemeni olukorra sõltumatut kajastamist ning soodustab maailmas ükskõikset suhtumist sellesse konflikti;

| L. | arvestades, et konflikti algusest saadik on soopõhine seksuaalne vägivald järsult sagenenud; arvestades, et kriminaalõigussüsteemi juba varemgi vähene suutlikkus seksuaalse ja soopõhise vägivallaga tegeleda on nüüd täiesti kadunud ning keegi ei ole uurinud selliseid tegusid nagu naiste röövimine ja vägistamine või sellega ähvardamine nende peredelt ja kogukondadelt raha väljapressimise eesmärgil; |
| --- | --- |

L.

arvestades, et konflikti algusest saadik on soopõhine seksuaalne vägivald järsult sagenenud; arvestades, et kriminaalõigussüsteemi juba varemgi vähene suutlikkus seksuaalse ja soopõhise vägivallaga tegeleda on nüüd täiesti kadunud ning keegi ei ole uurinud selliseid tegusid nagu naiste röövimine ja vägistamine või sellega ähvardamine nende peredelt ja kogukondadelt raha väljapressimise eesmärgil;

| M. | arvestades, et kõik konflikti osapooled on inimõiguslasi lakkamatult ahistanud, ähvardanud ja laimanud; arvestades, et naissoost inimõiguslased, ajakirjanikud ja aktivistid on oma soo tõttu eriti tugeva surve all; |
| --- | --- |

M.

arvestades, et kõik konflikti osapooled on inimõiguslasi lakkamatult ahistanud, ähvardanud ja laimanud; arvestades, et naissoost inimõiguslased, ajakirjanikud ja aktivistid on oma soo tõttu eriti tugeva surve all;

| N. | arvestades, et al-Houthi mässuliste de facto ametivõimud on inimõiguste kaitsjaid, ajakirjanikke ja usuvähemusi süstemaatiliselt ahistanud, meelevaldselt ja kuritarvituslikult kinni pidanud, kaduma sundinud ja piinanud; arvestades, et 24 bahaide vähemusse kuuluvale Jeemeni elanikule, sh ühele lapsele, on esitatud ainuüksi nende usuliste veendumuste ja rahumeelse tegevuse eest süüdistused, mille eest võib nad surma mõista; |
| --- | --- |

N.

arvestades, et al-Houthi mässuliste de facto ametivõimud on inimõiguste kaitsjaid, ajakirjanikke ja usuvähemusi süstemaatiliselt ahistanud, meelevaldselt ja kuritarvituslikult kinni pidanud, kaduma sundinud ja piinanud; arvestades, et 24 bahaide vähemusse kuuluvale Jeemeni elanikule, sh ühele lapsele, on esitatud ainuüksi nende usuliste veendumuste ja rahumeelse tegevuse eest süüdistused, mille eest võib nad surma mõista;

| O. | arvestades, et al-Houthi mässulisi on süüdistatud selles, et nad on Jeemeni suuruselt kolmanda linna Taizi piiramise käigus põhjustanud massiliselt tsiviilohvreid; arvestades, et nad on pidanud valitsuse kontrolli all olevates piirkondades tsiviilelanikkonna vastu väljakurnamissõda; arvestades, et nad on kasutanud ka keelustatud jalaväemiine ja värvanud lapsi; |
| --- | --- |

O.

arvestades, et al-Houthi mässulisi on süüdistatud selles, et nad on Jeemeni suuruselt kolmanda linna Taizi piiramise käigus põhjustanud massiliselt tsiviilohvreid; arvestades, et nad on pidanud valitsuse kontrolli all olevates piirkondades tsiviilelanikkonna vastu väljakurnamissõda; arvestades, et nad on kasutanud ka keelustatud jalaväemiine ja värvanud lapsi;

| P. | arvestades, et 28. augustil 2018. aastal ÜRO Inimõiguste Nõukogule inimõiguste olukorra kohta Jeemenis aruande esitanud väljapaistvate rahvusvaheliste ja piirkondlike ekspertide rühma esimehe Kamel Jendoubi vastu on alustatud laimukampaaniat, mille eesmärk on eksperdirühma liikmeid hirmutada ja nende tähelepanekud kahtluse alla seada; |
| --- | --- |

P.

arvestades, et 28. augustil 2018. aastal ÜRO Inimõiguste Nõukogule inimõiguste olukorra kohta Jeemenis aruande esitanud väljapaistvate rahvusvaheliste ja piirkondlike ekspertide rühma esimehe Kamel Jendoubi vastu on alustatud laimukampaaniat, mille eesmärk on eksperdirühma liikmeid hirmutada ja nende tähelepanekud kahtluse alla seada;

| Q. | arvestades, et Jeemen on allkirjastanud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi, kuid ei ole seda veel ratifitseerinud; arvestades, et Rooma statuudi mitmed, muu hulgas sõjakuritegusid puudutavad sätted kajastavad rahvusvahelist tavaõigust; |
| --- | --- |

Q.

arvestades, et Jeemen on allkirjastanud Rahvusvahelise Kriminaalkohtu Rooma statuudi, kuid ei ole seda veel ratifitseerinud; arvestades, et Rooma statuudi mitmed, muu hulgas sõjakuritegusid puudutavad sätted kajastavad rahvusvahelist tavaõigust;

| R. | arvestades, et 2018. aasta veebruaris pani Venemaa veto ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile, milles rõhutati Iraani osalemist konfliktis; |
| --- | --- |

R.

arvestades, et 2018. aasta veebruaris pani Venemaa veto ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsioonile, milles rõhutati Iraani osalemist konfliktis;

| S. | arvestades, et Iraani toetatavate al-Houthi mässuliste suhtes kehtib rahvusvaheline relvaembargo ja vastavalt relvaeksporti käsitlevale 18. ELi aastaaruandele on ELi liikmesriigid ka pärast konflikti teravnemist jätkuvalt lubanud Saudi Araabiasse relvi tarnida, millega rikutakse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (5); arvestades, et eelmisel aastal peatasid mõned ELi liikmesriigid osaliselt või täielikult relvatarned Saudi Araabiale ja Araabia Ühendemiraatidele; arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt palunud, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja käivitaks ühisele seisukohale 2008/944/ÜVJP vastava algatuse, eesmärgiga kehtestada Saudi Araabia suhtes ELi relvaembargo; |
| --- | --- |

S.

arvestades, et Iraani toetatavate al-Houthi mässuliste suhtes kehtib rahvusvaheline relvaembargo ja vastavalt relvaeksporti käsitlevale 18. ELi aastaaruandele on ELi liikmesriigid ka pärast konflikti teravnemist jätkuvalt lubanud Saudi Araabiasse relvi tarnida, millega rikutakse nõukogu 8. detsembri 2008. aasta ühist seisukohta 2008/944/ÜVJP, millega määratletakse sõjatehnoloogia ja -varustuse ekspordi kontrolli reguleerivad ühiseeskirjad (5); arvestades, et eelmisel aastal peatasid mõned ELi liikmesriigid osaliselt või täielikult relvatarned Saudi Araabiale ja Araabia Ühendemiraatidele; arvestades, et Euroopa Parlament on korduvalt palunud, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja käivitaks ühisele seisukohale 2008/944/ÜVJP vastava algatuse, eesmärgiga kehtestada Saudi Araabia suhtes ELi relvaembargo;

| T. | arvestades, et enamik USA relvajõudude korraldatud rünnakuid Jeemenis on surmavad droonirünnakud; arvestades, et otsus lisada teatavad isikud droonioperatsioonide sihtmärkide nimekirja tehakse sageli ilma kohtukorralduse või -määruseta; arvestades, et teatavate isikute sihtmärgiks võtmist ja sellele järgnevat tapmist võib teatavatel tingimustel käsitada kohtuvälise hukkamisena; |
| --- | --- |

T.

arvestades, et enamik USA relvajõudude korraldatud rünnakuid Jeemenis on surmavad droonirünnakud; arvestades, et otsus lisada teatavad isikud droonioperatsioonide sihtmärkide nimekirja tehakse sageli ilma kohtukorralduse või -määruseta; arvestades, et teatavate isikute sihtmärgiks võtmist ja sellele järgnevat tapmist võib teatavatel tingimustel käsitada kohtuvälise hukkamisena;

| U. | arvestades, et Jeemeni sõda on avardanud tegevusruumi äärmusrühmitustele, sealhulgas Araabia poolsaare Al Qaedale (AQAP), kes on saanud oma haaret laiendada, ohustades seeläbi laiemat piirkonda; arvestades, et toimiva valitsusega stabiilne ja turvaline Jeemen on ülimalt oluline rahvusvaheliste pingutuste seisukohast võitluses äärmusluse ja vägivalla vastu piirkonnas laiemalt ja ka mujal, samuti Jeemeni enda rahu ja stabiilsuse jaoks; |
| --- | --- |

U.

arvestades, et Jeemeni sõda on avardanud tegevusruumi äärmusrühmitustele, sealhulgas Araabia poolsaare Al Qaedale (AQAP), kes on saanud oma haaret laiendada, ohustades seeläbi laiemat piirkonda; arvestades, et toimiva valitsusega stabiilne ja turvaline Jeemen on ülimalt oluline rahvusvaheliste pingutuste seisukohast võitluses äärmusluse ja vägivalla vastu piirkonnas laiemalt ja ka mujal, samuti Jeemeni enda rahu ja stabiilsuse jaoks;

| V. | arvestades, et stabiilsuse saavutamine piirkonnas laiemalt on ELi jaoks otsustava tähtsusega; arvestades, et ELi eesmärk on igakülgne ja strateegiline lähenemisviis, mis kaasaks kõik asjaomased piirkondlikud osalejad; arvestades, et ELi ja kogu rahvusvahelise kogukonna peamine eesmärk peaks olema ÜRO Jeemeni rahualgatuse raames konfliktile poliitilise lahenduse leidmine; |
| --- | --- |

V.

arvestades, et stabiilsuse saavutamine piirkonnas laiemalt on ELi jaoks otsustava tähtsusega; arvestades, et ELi eesmärk on igakülgne ja strateegiline lähenemisviis, mis kaasaks kõik asjaomased piirkondlikud osalejad; arvestades, et ELi ja kogu rahvusvahelise kogukonna peamine eesmärk peaks olema ÜRO Jeemeni rahualgatuse raames konfliktile poliitilise lahenduse leidmine;

| W. | arvestades, et EL on kindlalt otsustanud jätkata elupäästva abi osutamist kõikidele abivajavatele inimestele Jeemenis; arvestades, et samal ajal jagab EL ÜRO ja teiste abiandjate muret humanitaarruumi jätkuva kahanemise pärast; arvestades, et alates 2015. aastast kuni tänaseni on EL eraldanud Jeemenile humanitaartoetusena üle 233 miljoni euro; |
| --- | --- |

W.

arvestades, et EL on kindlalt otsustanud jätkata elupäästva abi osutamist kõikidele abivajavatele inimestele Jeemenis; arvestades, et samal ajal jagab EL ÜRO ja teiste abiandjate muret humanitaarruumi jätkuva kahanemise pärast; arvestades, et alates 2015. aastast kuni tänaseni on EL eraldanud Jeemenile humanitaartoetusena üle 233 miljoni euro;

| 1. | mõistab kõige karmimalt hukka Jeemenis jätkuva vägivalla ning kõik rünnakud tsiviilelanike ja tsiviiltaristu vastu; rõhutab oma muret konflikti pärast, mis on süvenemas üheks tänapäeva kõige tõsisemaks humanitaar-, poliitiliseks ja majanduskriisiks; tuletab kõigile asjaosalistele ning nende piirkondlikele ja rahvusvahelistele toetajatele meelde, et tsiviilisikute ja -taristu, sealhulgas haiglate ja meditsiinitöötajate, veevärgi, sadamate, lennuväljade ja turgude sihilik ründamine kujutab endast rahvusvahelise õiguse tõsist rikkumist; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab sügavat kahetsust konflikti põhjustatud inimohvrite ja kõigi sõjategevusele jalgu jäänud inimeste kannatuste pärast ning avaldab kaastunnet ohvrite perekondadele; kinnitab oma otsusekindlust jätkata Jeemeni ja jeemenlaste toetamist; |
| --- | --- |

2.

| 3. | nõuab, et kõik konfliktiosalised viivitamata vaenutegevuse lõpetaksid; nõuab tungivalt, et Saudi Araabia ja teised asjaosalised jätkaksid Jeemeni blokaadi lõdvendamist; palub kõigil otseselt ja kaudselt seotud riikidel ja osalistel, sh Iraanil avaldada kõigile konfliktiosalistele maksimaalset survet pinge vähendamiseks ja viivitamata lõpetada sõjategevuses osalejate otsene ning vahendatud poliitiline, sõjaline ja rahaline toetamine; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab, et üksnes konflikti poliitilise, kaasava ja läbirääkimistel põhineva lahenduse kaudu on võimalik taastada rahu ning säilitada Jeemeni ühtsus, suveräänsus, sõltumatus ja territoriaalne terviklikkus; kutsub kõiki rahvusvahelisi ja piirkondlikke osalejaid üles tegema Jeemeni konflikti osapooltega konstruktiivset koostööd, mis võimaldaks konflikti leevendada ja läbirääkimiste teel kokkuleppele jõuda; |
| --- | --- |

4.

| 5. | toetab ÜRO peasekretäri Jeemeni erisaadiku Martin Griffithsi jõupingutusi poliitilise protsessi taaskäivitamise nimel; võtab teadmiseks tema 11. septembri 2018. aasta avalduse ÜRO Julgeolekunõukogule, milles ta märkis, et „vaatamata ühe poole puudumisele möödunud nädalal Genfis toimunud konsultatsioonidelt, ja olenemata sellest, et kõnelused ei läinud kindlasti plaanitult, suutsime siiski poliitilise protsessi taaskäivitada Jeemeni rahva ja rahvusvahelise üldsuse tugeva ja selge toetusega“; väljendab heameelt seoses Martin Griffithsi 16. septembril 2018 toimunud visiidiga Sanaasse; nõuab, et erisaadikule võimaldataks täielik ja takistamatu juurdepääs kõigile Jeemeni territooriumi osadele; kutsub komisjoni asepresidenti ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrget esindajat ja kõiki ELi liikmesriike üles hr Griffithsit poliitiliselt toetama, et läbirääkimiste teel saavutada kõikehõlmav lahendus; |
| --- | --- |

5.

| 6. | mõistab kõige karmimalt hukka kõik terrorirünnakud; väljendab sügavat muret kuritegelike ja terroristlike rühmituste, nende seas Araabia poolsaare Al Qaeda (AQAP) ja ISISe/Daeshi kasvava kohaoleku pärast Jeemenis; palub konflikti kõikidel osalistel võtta resoluutseid meetmeid selliste rühmituste vastu; mõistab hukka välisvõitlejate kohalolu ja nõuab kõigi selliste võitlejate väljasaatmist Jeemenist; |
| --- | --- |

6.

| 7. | kutsub kõiki konfliktiosalisi üles võimaldama humanitaarabi vahetut ja täielikku juurdepääsu konfliktist mõjutatud piirkondadele, et abi vajavat elanikkonda aidata; palub nõukogul ja ÜRO Julgeolekunõukogul teha ÜRO Julgeolekunõukogu resolutsiooni 2216 (2015) rakendamisel kindlaks isikud, kes takistavad humanitaarabi kohaletoimetamist Jeemenisse, ja kehtestada nende suhtes sihipärased sanktsioonid; |
| --- | --- |

7.

| 8. | rõhutab, et ÜRO Julgeolekunõukogu on toonitanud oma toetust ÜRO kontrolli- ja inspekteerimismehhanismile ning et EL toetab täielikult selle tegevust ja volituste täielikku ja takistamatut rakendamist; |
| --- | --- |

8.

| 9. | kutsub kõiki osalisi üles viivitamata lõpetama kõik väljendusvabaduse vastu suunatud rünnakud ning vabastama kõik ajakirjanikud ja inimõiguste kaitsjad, kes on kinni peetud üksnes seetõttu, et nad kasutasid oma inimõigusi; kutsub kõiki pooli üles lõpetama rahvusvahelise meedia ja humanitaartöötajate töö takistamist seoses konfliktiga; |
| --- | --- |

9.

| 10. | palub konflikti kõikidel osalistel võtta vajalikke meetmeid kõigi inimõiguste väidetavate rikkumiste ja kuritarvituste, samuti rahvusvahelise humanitaarõiguse väidetavate rikkumiste tõhusaks, erapooletuks ja sõltumatuks uurimiseks kooskõlas rahvusvaheliste standarditega; väljendab sügavat muret teadete pärast usu- ja veendumusvabaduse takistamise kohta, mis hõlmavad diskrimineerimist, ebaseaduslikku kinnipidamist, vägivalla kasutamist ning inimõiguste rikkumist, sealhulgas seksuaalset ja muud naiste, meeste ja laste kallal toimepandud vägivalda, ning millega rikutakse rahvusvahelisi standardeid; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub konflikti kõiki osalisi üles lõpetama laste värbamise sõduriteks ja teised laste vastu toime pandud rasked rikkumised, millega rikutakse kehtivat rahvusvahelist õigust ja standardeid; kutsub kõiki osapooli üles vabastama lapsed, kes on juba sõduriteks värvatud, ning tegema ÜROga koostööd nende rehabiliteerimiseks ja oma kogukondadesse taasintegreerimiseks; toetab UNICEFi elutähtsat tegevust Jeemenis; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub al-Houthi mässuliste kontrollitaval alal Sanaas tegutseval kriminaalasjade erikohtul õigeks mõista ja vabastada Asmaa al-Omeissy, Saeed al-Ruwaished ja Ahmed Bawazeer, kes jäid sunniviisiliselt kadunuks, keda piinati ja kes mõisteti pärast äärmiselt ebaõiglast kohtuprotsessi vaenuliku riigi väidetava abistamise eest surma; |
| --- | --- |

12.

| 13. | palub Sanaas tegutseval kriminaalasjade erikohtul viivitamata vabastada 25 bahaisti, keda peetakse praegu kinni oma usu rahumeelse järgimise pärast ja kes võidakse neile esitatud süüdistuste alusel surma mõista; |
| --- | --- |

13.

| 14. | tuletab kõigile konfliktiosalistele meelde, et rahvusvahelise õiguse kohaselt vastutavad nad kõigi sooritatud kuritegude eest; nõuab tungivalt, et liikmesriigid võtaksid kõik vajalikud meetmed, et võtta kuritegude väidetavad toimepanijad vastutusele, eelkõige mõistes riiklikul või rahvusvahelisel tasandil kohut kõigis sellistes kuritegudes kahtlustatud üksikisikute, rühmituste ja organisatsioonide üle või kohaldades üldise kohtualluvuse põhimõtet, ning uurides Jeemenis toime pandud jõhkraid massikuritegusid ja esitades väidetavatele toimepanijatele süüdistuse; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tunnustab tööd, mida on teinud ÜRO väljapaistvate ekspertide rühm Jeemeni küsimuses, ning väljendab oma täielikku solidaarsust selle esimehe Kamel Jendoubiga; väljendab heameelt seoses 24. septembril 2018. aastal esitatud ÜRO inimõiguste ülemvoliniku aastaaruandega olukorra kohta Jeemenis, milles ÜRO Inimõiguste Nõukogu otsustas pikendada väljapaistvate ekspertide rühma volitusi veel üheks aastaks (kusjuures Inimõiguste Nõukogu loal võib volitusi veelgi pikendada), et need hõlmaksid ka tõendite kogumist Jeemenis toime pandud sõjakuritegude ja inimsusvastaste kuritegude kohta, et oleks võimalik selliste kuritegude toimepanijate üle kohut mõista ja neid karistada; nõuab, et Jeemeni olukord suunataks lahendamiseks Rahvusvahelisse Kriminaalkohtusse; nõuab tungivalt, et Jeemen liituks Rahvusvahelise Kriminaalkohtuga, sest see võimaldaks kõik konflikti kestel kuritegusid sooritanud kohtu alla anda ka ilma ÜRO Julgeolekunõukogu poolse suunamiseta; |
| --- | --- |

15.

| 16. | nõuab, et Euroopa Liit ja kõik liikmesriigid tagaksid väljapaistvate ekspertide rühmale sidusa, kiire ja tõhusa toetuse kõigis vastavates ÜRO organites, eelkõige Inimõiguste Nõukogus; |
| --- | --- |

16.

| 17. | nõuab tungivalt, et nõukogu, komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja ja liikmesriigid avaldaksid vastuseisu kohtuvälistele tapmistele, sh droonide abil, kinnitaksid ELi seisukohta, mis põhineb rahvusvahelisel õigusel, ja tagaksid, et liikmesriigid ei pane toime ebaseaduslikke surmavaid operatsioone, ei toeta neid ega osale neis ühelgi moel; nõuab tungivalt, et nõukogu võtaks vastu ühise seisukoha relvastatud droonide kasutamise kohta; |
| --- | --- |

17.

| 18. | palub, et EL tõstataks Inimõiguste Nõukogu järgmisel kohtumisel äärmiselt kaheldava inimõigustealase taustaga riikide liikmesuse küsimuse; |
| --- | --- |

18.

| 19. | nõuab, et komisjoni asepresident ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrge esindaja, Euroopa välisteenistus ja liikmesriigid jätkaksid piirkonna riikidega inimõigusi ja põhiõigusi käsitlevat dialoogi; väljendab oma valmisolekut astuda konstruktiivsesse ja avatud dialoogi piirkonna riikide ametivõimudega, et arutada nende rahvusvaheliste kohustuste täitmist inimõiguste valdkonnas; nõuab oskusteabe vahetamist kohtuasjadega seotud ja õiguslikes küsimustes, et tugevdada üksikisiku õiguste kaitset piirkonna riikides; |
| --- | --- |

19.

| 20. | palub, et nõukogu edendaks tulemuslikult rahvusvahelise humanitaarõiguse järgimist, nagu on sätestatud asjakohastes ELi suunistes; rõhutab eelkõige, et kõik ELi liikmesriigid peavad rangelt kohaldama eeskirju, mis on sätestatud ühises seisukohas 2008/944/ÜVJP; osutab siinkohal veel kord Euroopa Parlamendi 25. veebruari 2016. aasta ja 30. novembri 2017. aasta resolutsioonidele olukorra kohta Jeemenis; nõuab sellega seoses, et kõik ELi liikmesriigid hoiduksid relvade ja mis tahes sõjavarustuse müügist Saudi Araabiale, Araabia Ühendemiraatidele ja kõigile rahvusvahelise koalitsiooni liikmetele, samuti Jeemeni valitsusele jt konfliktiosalistele; |
| --- | --- |

20.

| 21. | mõistab hukka Jeemeni kultuuripärandi ning sealhulgas Sanaa vanalinna ja ajaloolise Zabidi linna hävitamise Saudi Araabia juhitud koalitsiooni õhurünnakutes; väljendab kahetsust ja tuletab meelde, et koalitsioon vastutab selle hävitustöö eest, ning rõhutab, et koalitsioon võetakse ka nende tegude eest vastutusele; palub ÜRO peasekretäril tõstatada Julgeolekunõukogus küsimus kõigi Jeemeni konfliktis ohustatud kultuurimälestiste kaitsest, eesmärgiga võtta vastu asjakohane resolutsioon; |
| --- | --- |

21.

| 22. | kiidab heaks ÜRO 2018. aasta Jeemeni humanitaarreageerimiskava ja 2018. aasta kõrgetasemelise rahastajate konverentsi Jeemeni humanitaarkriisi leevendamiseks, kus rahvusvahelised rahastajad lubasid eraldada rohkem kui kaks miljardit USA dollarit; peab aga kahetsusväärseks, et kogu Jeemeni toetamiseks vajalikku rahastamist ei ole ikka veel suudetud leida; tervitab tõsiasja, et EL on võtnud endale kohustuse osutada abi Jeemeni konfliktis kannatavatele inimestele ja on lubanud selleks eraldada 107,5 miljonit eurot; palub kõikidel rahastajatel lubatud summad kiiresti välja maksta; väljendab rahulolu seoses tõsiasjaga, et EL jätkab Jeemenile arenguabi osutamist, seades esikohale meetmed, mis on suunatud riigi stabiliseerimisele, ning teeb stabiilsetes piirkondades kohalike võimudega koostööd, et suurendada vastupanuvõimet, aidata säilitada põhiliste teenuste osutamist ning tugevdada jätkusuutlikke elatusallikaid kogukondades; |
| --- | --- |

22.

| 23. | jätab endale õiguse oma seisukoha läbivaatamiseks selles küsimuses, kuni on leitud lahendus läbirääkimiste teel; soovitab parlamendi inimõiguste allkomisjonil jälgida inimõiguste olukorra arengut Jeemenis ning koostada raport inim- ja kodanikuõiguste rikkumise kohta selles riigis; |
| --- | --- |

23.

| 24. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, komisjoni asepresidendile ning liidu välisasjade ja julgeolekupoliitika kõrgele esindajale, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele, ÜRO peasekretärile, Pärsia lahe koostöönõukogu peasekretärile, Araabia Riikide Liiga peasekretärile ja Jeemeni valitsusele. |
| --- | --- |

24.

---

(1)  ELT C 35, 31.1.2018, lk 142.

(2)  ELT C 331, 18.9.2018, lk 146.

(3)  ELT C 265, 11.8.2017, lk 93.

(4)  Vastuvõetud tekstid, P8_TA(2017)0473.

(5)  ELT L 335, 13.12.2008, lk 99.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/50 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/50

---

P8_TA(2018)0384

Tollipettuste vastane võitlus ning ELi omavahendite kaitse

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta resolutsioon tollipettuste vastase võitluse ning ELi omavahendite kaitse kohta (2018/2747(RSP))

(2020/C 011/11)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Pettustevastase Ameti 2016. aastal avaldatud 17. aruannet, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Pettustevastase Ameti 2016. aastal avaldatud 17. aruannet,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. juuli 2017. aasta direktiivi (EL) 2017/1371, mis käsitleb võitlust liidu finantshuve kahjustavate pettuste vastu kriminaalõiguse abil (1),

| — | võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (2), ja komisjoni 1. augusti 2018. aasta otsust (EL) 2018/1094, millega kinnitatakse Madalmaade osalemine tõhustatud koostöös Euroopa Prokuratuuri asutamisel (3), ning komisjoni 7. augusti 2018. aasta otsust (EL) 2018/1103, millega kinnitatakse Malta osalemine tõhustatud koostöös Euroopa Prokuratuuri asutamisel (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 12. oktoobri 2017. aasta määrust (EL) 2017/1939, millega rakendatakse tõhustatud koostööd Euroopa Prokuratuuri asutamisel (2), ja komisjoni 1. augusti 2018. aasta otsust (EL) 2018/1094, millega kinnitatakse Madalmaade osalemine tõhustatud koostöös Euroopa Prokuratuuri asutamisel (3), ning komisjoni 7. augusti 2018. aasta otsust (EL) 2018/1103, millega kinnitatakse Malta osalemine tõhustatud koostöös Euroopa Prokuratuuri asutamisel (4),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (5), ning sellega seotud delegeeritud õigusakte ja rakendusakte, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. oktoobri 2013. aasta määrust (EL) nr 952/2013, millega kehtestatakse liidu tolliseadustik (5), ning sellega seotud delegeeritud õigusakte ja rakendusakte,

| — | võttes arvesse komisjoni 7. aprilli 2016. aasta teatist käibemaksu tegevuskava kohta (COM(2016)0148), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni 7. aprilli 2016. aasta teatist käibemaksu tegevuskava kohta (COM(2016)0148),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 3. märtsi 2016. aasta eriaruannet nr 24/2015 „Võitlus ühendusesisese käibemaksupettusega: vajatakse täiendavaid jõupingutusi“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 3. märtsi 2016. aasta eriaruannet nr 24/2015 „Võitlus ühendusesisese käibemaksupettusega: vajatakse täiendavaid jõupingutusi“,

| — | võttes arvesse tolliprotseduuri nr 42, millega nähakse ette käibemaksuvabastus kaupadele, mis on imporditud ühte liikmesriiki, kuid viiakse hiljem teise liikmesriiki, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tolliprotseduuri nr 42, millega nähakse ette käibemaksuvabastus kaupadele, mis on imporditud ühte liikmesriiki, kuid viiakse hiljem teise liikmesriiki,

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (6),

| — | võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 5. detsembri 2017. aasta eriaruannet nr 19/2017 „Impordiprotseduurid: puudused õigusraamistikus ja ebatõhus rakendamine mõjutavad ELi finantshuve“, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Kontrollikoja 5. detsembri 2017. aasta eriaruannet nr 19/2017 „Impordiprotseduurid: puudused õigusraamistikus ja ebatõhus rakendamine mõjutavad ELi finantshuve“,

| — | võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni resolutsiooni ettepanekut, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekontrollikomisjoni resolutsiooni ettepanekut,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 123 lõiget 2,

| A. | arvestades, et traditsioonilised omavahendid, mis koosnevad peamiselt ELi imporditud kauba tollimaksudest ja suhkrumaksudest, moodustavad ligikaudu 12,8 % ELi omavahenditest; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et traditsioonilised omavahendid, mis koosnevad peamiselt ELi imporditud kauba tollimaksudest ja suhkrumaksudest, moodustavad ligikaudu 12,8 % ELi omavahenditest;

| B. | arvestades, et 2017. aasta algul lõpetas Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) Ühendkuningriigis toimunud tollipettuse juhtumi uurimise, mille peamised järeldused avaldati OLAFi 2017. aasta tegevusaruandes; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et 2017. aasta algul lõpetas Euroopa Pettustevastane Amet (OLAF) Ühendkuningriigis toimunud tollipettuse juhtumi uurimise, mille peamised järeldused avaldati OLAFi 2017. aasta tegevusaruandes;

| C. | arvestades, et vastavalt OLAFi arvutustele ulatub ajavahemikus 2013–2016 Ühendkuningriigi kaudu Hiinast imporditud tekstiilikaupade ja jalanõude eest maksmata jäänud tollimaksude tõttu ELi eelarvele põhjustatud kahju 1,987 miljardi euroni; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et vastavalt OLAFi arvutustele ulatub ajavahemikus 2013–2016 Ühendkuningriigi kaudu Hiinast imporditud tekstiilikaupade ja jalanõude eest maksmata jäänud tollimaksude tõttu ELi eelarvele põhjustatud kahju 1,987 miljardi euroni;

| D. | arvestades võrdlusena, et 2016. aastal soovitas OLAF 272 juhtumi uurimise tulemusena sisse nõuda kokku 631,1 miljonit eurot; |
| --- | --- |

D.

arvestades võrdlusena, et 2016. aastal soovitas OLAF 272 juhtumi uurimise tulemusena sisse nõuda kokku 631,1 miljonit eurot;

| E. | arvestades, et antud juhul on tegemist pettusega, mis seisneb väärtuse väiksemana näitamises ja võimaldab importijatel tollimaksudest ning seotud maksudest hoidumise teel tulu teenida, makstes palju vähem kui seaduslikult ette nähtud; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et antud juhul on tegemist pettusega, mis seisneb väärtuse väiksemana näitamises ja võimaldab importijatel tollimaksudest ning seotud maksudest hoidumise teel tulu teenida, makstes palju vähem kui seaduslikult ette nähtud;

| F. | arvestades, et uurimise käigus tuli Ühendkuningriigi kaudu imporditud kaupade puhul ühtlasi ilmsiks ulatuslik käibemaksust hoidumine, mis toimus käibemaksu maksmise peatamise (nn tolliprotseduur 42) kuritarvitamise teel; arvestades, et sellest tekkis 2013.–2016. aastal ligikaudu 3,2 miljardi euro suurune kahju, mis ühtlasi põhjustab kahju ELi eelarvele; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et uurimise käigus tuli Ühendkuningriigi kaudu imporditud kaupade puhul ühtlasi ilmsiks ulatuslik käibemaksust hoidumine, mis toimus käibemaksu maksmise peatamise (nn tolliprotseduur 42) kuritarvitamise teel; arvestades, et sellest tekkis 2013.–2016. aastal ligikaudu 3,2 miljardi euro suurune kahju, mis ühtlasi põhjustab kahju ELi eelarvele;

| G. | arvestades, et OLAF esitas komisjoni eelarve peadirektoraadile finantssoovituse, komisjoni maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadile haldussoovituse ning Ühendkuningriigi kroonikohtu prokuratuurile (Crown Prosecution Service) õigusliku soovituse algatada kohtumenetlus pettuse eesmärgil tollimaksudest hoidujate ja teadlikult selle rikkumise teel saadud tulude pesemises osalejate vastu; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et OLAF esitas komisjoni eelarve peadirektoraadile finantssoovituse, komisjoni maksunduse ja tolliliidu peadirektoraadile haldussoovituse ning Ühendkuningriigi kroonikohtu prokuratuurile (Crown Prosecution Service) õigusliku soovituse algatada kohtumenetlus pettuse eesmärgil tollimaksudest hoidujate ja teadlikult selle rikkumise teel saadud tulude pesemises osalejate vastu;

| H. | arvestades, et OLAF uurib praegu uut kauba väärtuse väiksemana näitamise teel tollimaksudest hoidumise juhtumit, millesse on segatud Pireuse sadam Kreekas, mis kujutab endast ELile märkimisväärset tulude kaotust ning mille tõttu Itaalial on saamata jäänud hinnanguliselt kümneid miljoneid eurosid tulumaksu, kusjuures uurimine on alles pooleli ja üldine kahju võib olla veelgi suurem; |
| --- | --- |

H.

arvestades, et OLAF uurib praegu uut kauba väärtuse väiksemana näitamise teel tollimaksudest hoidumise juhtumit, millesse on segatud Pireuse sadam Kreekas, mis kujutab endast ELile märkimisväärset tulude kaotust ning mille tõttu Itaalial on saamata jäänud hinnanguliselt kümneid miljoneid eurosid tulumaksu, kusjuures uurimine on alles pooleli ja üldine kahju võib olla veelgi suurem;

| I. | arvestades, et Ühendkuningriigi ja Kreeka juhtumid ei ole kaugeltki ainulaadsed ja see peaks ajendama meetmeid võtma; |
| --- | --- |

I.

arvestades, et Ühendkuningriigi ja Kreeka juhtumid ei ole kaugeltki ainulaadsed ja see peaks ajendama meetmeid võtma;

| J. | arvestades, et Euroopa Kontrollikoda on märkinud, et liikmesriigid ei rakenda tollikontrolli ühtlustatult ja standardselt ning et see võib ajendada impordipettureid valima ahelas kõige nõrgema lüli; |
| --- | --- |

J.

arvestades, et Euroopa Kontrollikoda on märkinud, et liikmesriigid ei rakenda tollikontrolli ühtlustatult ja standardselt ning et see võib ajendada impordipettureid valima ahelas kõige nõrgema lüli;

| 1. | kiidab heaks komisjoni poolt 8. märtsil 2018 Ühendkuningriigi tollipettuse juhtumi asjus algatatud rikkumismenetluse; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil võtta kõik vajalikud meetmed ELi saamata jäänud omavahendite sissenõudmiseks, et kindlustada liidu eelarvetulu; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub maksukorralduse ja tolliliidu peadirektoraadil võtta meetmeid, et takistada tolliprotseduuri nr 42 edasist kuritarvitamist; |
| --- | --- |

3.

| 4. | nõuab, et komisjon võtaks OLAFi soovituste alusel järelmeetmeid ja annaks neist vastavalt aru, ning peab kahetsusväärseks, et kaotatud tulu sissenõudmiseks võib kuluda kuni kümme aastat; |
| --- | --- |

4.

| 5. | nõuab tungivalt, et komisjon tagaks, et liikmesriigid täidaksid täielikult 1. mail 2016 jõustunud liidu tolliseadustiku sätteid, ja selgitaks kõiki selliseid sätteid, mis võivad segadust põhjustada; palub komisjonil ja liikmesriikidel hoolitseda selle eest, et tolliametid kohaldaksid ühiseid eeskirju nii, et pettust, kaasa arvatud karussellpettust, tulemuslikult välditaks ning sadamates, lennujaamades, maapiiridel ja internetis tugevdataks kontrolli; |
| --- | --- |

5.

| 6. | palub komisjonil aidata ELi tolliinfosüsteemid välja töötada ja muuta need rahaliselt jätkusuutlikuks; |
| --- | --- |

6.

| 7. | palub komisjonil välja töötada sobiv metoodika ja koostada 2019. aastast alates perioodilisi tollimaksu alalaekumise hinnanguid ning neist parlamendile iga kuue kuu järel aru anda; |
| --- | --- |

7.

| 8. | palub nõukogul leppida parlamendiga kiiresti kokku õiguslikus raamistikus, mis hõlmab liidu tolliseadustiku rikkumisi ja selle eest kohaldatavaid karistusi, et ühtlustada halduskaristused ja kohaldada rikkumiste uurimisel ühesuguseid kriteeriume; tuletab meelde, et parlament võttis oma seisukoha vastu juba 2016. aastal; kutsub komisjoni üles selle kokkuleppe saavutamist toetama; |
| --- | --- |

8.

| 9. | peab kahetsusväärseks, et kõik ELi liikmesriigid ei ole nõustunud osalema Euroopa Prokuratuuri tegevuses; |
| --- | --- |

9.

| 10. | nõuab tungivalt, et komisjon ja liikmesriigid lõpetaksid võimalikult kiiresti arutelud lõpliku tulumaksusüsteemi rakendamise üle, et ühtlustada tulumaksu kogumine ja maksmine kogu liidus, mis võimaldaks muu hulgas pettust vältida; |
| --- | --- |

10.

| 11. | kutsub komisjoni üles koostama tegevuskava, millega tagada käibemaksueeskirjade täielik ja õigeaegne rakendamine kõigis liikmesriikides ja nii seda liidu omavahendite allikat kaitsta; |
| --- | --- |

11.

| 12. | palub komisjonil kaaluda tolliametite kohustuste riigi tasandilt liidu tasandile üleviimist, et tagada kõigis ELi sissepääsupunktides ühtne menetlus, tolliametite tulemuste ja tegevuse jälgimine ning tolliandmete kogumine ja töötlemine; |
| --- | --- |

12.

| 13. | toetab tollialase tegevusprogrammi „Toll 2020“määruse (EL) nr 1294/2013 (7) eesmärki aidata tolliasutustel kaitsta liidu ja liikmesriikide finants- ja majandushuve, sealhulgas võidelda pettuse vastu; rõhutab, et komisjon peab võtma sobivad meetmed, et ennetavate pettusevastaste meetmete kohaldamisega tagataks liidu finantshuvide kaitse; |
| --- | --- |

13.

| 14. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon komisjonile. |
| --- | --- |

14.

---

(1)  ELT L 198, 28.7.2017, lk 29.

(2)  ELT L 283, 31.10.2017, lk 1.

(3)  ELT L 196, 2.8.2018, lk 1.

(4)  ELT L 201, 8.8.2018, lk 2.

(5)  ELT L 269, 10.10.2013, lk 1.

(6)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(7)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 209.

---

II Teatised

EUROOPA LIIDU INSTITUTSIOONIDE, ORGANITE JA ASUTUSTE TEATISED

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/53 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/53

---

P8_TA(2018)0358

Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotlus

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta otsus Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotluse kohta (2018/2069(IMM))

(2020/C 011/12)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 28. märtsil 2018. aastal asepeaprokurör Kreeka Ülemkohtu juures, et oleks võimalik alustada Georgios Kyrtsose vastu kriminaalmenetlust seoses riigile võlgu olevate summade maksmata jätmisega (kriminaaltoimikud ABM: IG 2017/11402 ja EG 10-17/337, esitatud koos 28. märtsi 2018. aasta dokumendiga 1 160 350), ja mis tehti teatavaks täiskogu istungil 2. mail 2018. aastal, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmise taotlust, mille esitas 28. märtsil 2018. aastal asepeaprokurör Kreeka Ülemkohtu juures, et oleks võimalik alustada Georgios Kyrtsose vastu kriminaalmenetlust seoses riigile võlgu olevate summade maksmata jätmisega (kriminaaltoimikud ABM: IG 2017/11402 ja EG 10-17/337, esitatud koos 28. märtsi 2018. aasta dokumendiga 1 160 350), ja mis tehti teatavaks täiskogu istungil 2. mail 2018. aastal,

| — | olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Georgios Kyrtsose ära kuulanud, |
| --- | --- |

—

olles vastavalt kodukorra artikli 9 lõikele 6 Georgios Kyrtsose ära kuulanud,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikleid 8 ja 9 ning otsestel ja üldistel valimistel Euroopa Parlamendi liikmete valimist käsitleva 20. septembri 1976. aasta akti artikli 6 lõiget 2,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu Kohtu 12. mai 1964. aasta, 10. juuli 1986. aasta, 15. ja 21. oktoobri 2008. aasta, 19. märtsi 2010. aasta, 6. septembri 2011. aasta ja 17. jaanuari 2013. aasta otsuseid (1),

| — | võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklit 62,

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 5 lõiget 2, artikli 6 lõiget 1 ja artiklit 9,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0291/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0291/2018),

| A. | arvestades, et Kreeka Ülemkohtu juures asuv prokuratuur on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmist seoses kriminaalmenetlusega riigile võlgu olevate summade (üle 200 000 euro) maksmata jätmise pärast seaduse nr 1882/1990 artikli 25 lõigete 1 ja 6 alusel, mis on asendatud seaduse 2523/1997 artikli 23 lõikega 1 ja seaduse 1882/90 artikli 25 lõikega 1, mis on asendatud seaduse 3220/2004 artikli 34 lõikega 1, seaduse 3943/2011 artikli 3 lõikega 1 ja seaduse 4321/2015 artikliga 20, ning viimati seaduse 4337/2015 artikliga 8; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Kreeka Ülemkohtu juures asuv prokuratuur on taotlenud Euroopa Parlamendi liikme Georgios Kyrtsose puutumatuse äravõtmist seoses kriminaalmenetlusega riigile võlgu olevate summade (üle 200 000 euro) maksmata jätmise pärast seaduse nr 1882/1990 artikli 25 lõigete 1 ja 6 alusel, mis on asendatud seaduse 2523/1997 artikli 23 lõikega 1 ja seaduse 1882/90 artikli 25 lõikega 1, mis on asendatud seaduse 3220/2004 artikli 34 lõikega 1, seaduse 3943/2011 artikli 3 lõikega 1 ja seaduse 4321/2015 artikliga 20, ning viimati seaduse 4337/2015 artikliga 8;

| B. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artiklis 9 on sätestatud, et Euroopa Parlamendi liikmetel on oma riigi territooriumil samasugune immuniteet nagu selle riigi parlamendi liikmetel;

| C. | arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendi koosseisu ametiajal ei või parlamendiliiget ilma parlamendi eelneva loata vastutusele võtta, kinni pidada, temalt vabadust võtta ega muul viisil tema vabadust piirata; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Kreeka Vabariigi põhiseaduse artiklis 62 on sätestatud, et parlamendi koosseisu ametiajal ei või parlamendiliiget ilma parlamendi eelneva loata vastutusele võtta, kinni pidada, temalt vabadust võtta ega muul viisil tema vabadust piirata;

| D. | arvestades, et Georgios Kyrtsos on alates 29. juunist 2009 olnud äriühingu Free Sunday Publishing House Ltd. seaduslik esindaja (tegevjuht); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et Georgios Kyrtsos on alates 29. juunist 2009 olnud äriühingu Free Sunday Publishing House Ltd. seaduslik esindaja (tegevjuht);

| E. | arvestades, et Georgios Kyrtsost kui Free Sunday Publishing House Ltd. seaduslikku esindajat süüdistatakse riigile võlgnetava kuuesaja kahekümne seitsme tuhande seitsmesaja viiekümne kahe euro ja kuuekümne viie sendi (627 752,65 eurot) tasumata jätmises; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et Georgios Kyrtsost kui Free Sunday Publishing House Ltd. seaduslikku esindajat süüdistatakse riigile võlgnetava kuuesaja kahekümne seitsme tuhande seitsmesaja viiekümne kahe euro ja kuuekümne viie sendi (627 752,65 eurot) tasumata jätmises;

| F. | arvestades, et väidetav õigusrikkumine ei ole otseselt seotud Georgios Kyrtsose kui Euroopa Parlamendi liikme ametikohustustega, vaid on seotud tema endise ametikohaga ajakirjandusettevõtte juhina; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et väidetav õigusrikkumine ei ole otseselt seotud Georgios Kyrtsose kui Euroopa Parlamendi liikme ametikohustustega, vaid on seotud tema endise ametikohaga ajakirjandusettevõtte juhina;

| G. | arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses ei ole süüdistus seotud kõnealuse Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega; |
| --- | --- |

G.

arvestades, et Euroopa Liidu privileegide ja immuniteetide protokolli nr 7 artikli 8 tähenduses ei ole süüdistus seotud kõnealuse Euroopa Parlamendi liikme kohustuste täitmisel avaldatud arvamuste ega antud häältega;

| H. | arvestades, et ei ole põhjust arvata, nagu oleks kriminaalmenetluse eesmärk kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis); |
| --- | --- |

H.

arvestades, et ei ole põhjust arvata, nagu oleks kriminaalmenetluse eesmärk kahjustada parlamendiliikme poliitilist tegevust (fumus persecutionis);

| 1. | otsustab Georgios Kyrtsose puutumatuse ära võtta; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev otsus ja vastutava parlamendikomisjoni raport viivitamatult Kreeka pädevale ametiasutusele ja Georgios Kyrtsosele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  Kohtuotsus, Euroopa Kohus, 12. mai 1964, Wagner vs. Fohrmann ja Krier, 101/63, ECLI:EU:C:1964:28; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 10. juuli 1986, Wybot vs. Faure jt, 149/85, ECLI:EU:C:1986:310; kohtuotsus, Üldkohus, 15. oktoober 2008, Mote vs. parlament, T-345/05, ECLI:EU:T:2008:440; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 21. oktoober 2008, Marra vs. De Gregorio ja Clemente, C-200/07 ja C-201/07, ECLI:EU:C:2008:579; kohtuotsus, Üldkohus, 19. märts 2010, Gollnisch vs. parlament, T-42/06, ECLI:EU:T:2010:102; kohtuotsus, Euroopa Kohus, 6. september 2011, Patriciello, C-163/10, ECLI: EU:C:2011:543; kohtuotsus, Üldkohus, 17. jaanuar 2013, Gollnisch vs. parlament, T-346/11 ja T-347/11, ECLI:EU:T:2013:23.

---

III Ettevalmistavad aktid

EUROOPA PARLAMENT

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/55 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/55

---

P8_TA(2018)0359

Kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud ***I

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (kodifitseeritud tekst) (COM(2018)0139 – C8-0116/2018 – 2018/0066(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus – kodifitseerimine)

(2020/C 011/13)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0139), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0139),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0116/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 77 lõike 2 punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0116/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet – õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetod (1); |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 20. detsembri 1994. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet – õigusaktide tekstide ametliku kodifitseerimise kiirendatud töömeetod (1);

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 103 ja 59,

| — | võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0290/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse õiguskomisjoni raportit (A8-0290/2018),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni õigusteenistuste konsultatiivse töörühma arvamuse kohaselt piirdub kõnealune ettepanek üksnes kehtivate õigusaktide kodifitseerimisega ilma sisuliste muudatusteta;

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  EÜT C 102, 4.4.1996, lk 2.

---

P8_TC1-COD(2018)0066

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., milles loetletakse kolmandad riigid, kelle kodanikel peab välispiiride ületamisel olema viisa, ja need kolmandad riigid, kelle kodanikud on sellest nõudest vabastatud (kodifitseeritud)

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/1806) lõplikule kujule).

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/57 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/57

---

P8_TA(2018)0360

ELi ja Maroko vaheline teadus- ja tehnoloogiakoostöö leping: Maroko osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) ***

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö kokkuleppe, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), liidu nimel sõlmimise kohta (06534/2018 – C8-0150/2018 – 2018/0036(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 011/14)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06534/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06534/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö kokkuleppe eelnõu, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (06533/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu ja Maroko Kuningriigi vahelise teadus- ja tehnoloogiakoostöö kokkuleppe eelnõu, milles sätestatakse Maroko Kuningriigi osalemise tingimused partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA) (06533/2018),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0150/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklile 186 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punkti a alapunktile v (C8-0150/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsust (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 4. juuli 2017. aasta otsust (EL) 2017/1324, mis käsitleb liidu osalemist mitme liikmesriigi ühiselt algatatud partnerluses Vahemere piirkonna riikidega teadusuuringute ja innovatsiooni valdkonnas (PRIMA),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A8-0281/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni soovitust (A8-0281/2018),

| 1. | annab nõusoleku kokkuleppe sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Maroko Kuningriigi valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/58 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/58

---

P8_TA(2018)0361

ELi ja Kanada lennutranspordileping ***

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon, mis käsitleb nõukogu otsuse eelnõu ühelt poolt Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide ning teiselt poolt Kanada vahelise lennutranspordilepingu liidu nimel sõlmimise kohta (06730/2018 – C8-0160/2018 – 2009/0018(NLE))

(Nõusolek)

(2020/C 011/15)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06730/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu otsuse eelnõu (06730/2018),

| — | võttes arvesse lennutranspordilepingut Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse lennutranspordilepingut Kanada ning Euroopa Ühenduse ja selle liikmesriikide vahel (1),

| — | võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0160/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõusoleku taotlust, mille nõukogu esitas vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 100 lõikele 2 ja artikli 218 lõike 6 teise lõigu punktile a (C8-0160/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikli 99 lõikeid 1 ja 4 ning artikli 108 lõiget 7,

| — | võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0254/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse transpordi- ja turismikomisjoni soovitust (A8-0254/2018),

| 1. | annab nõusoleku lepingu sõlmimiseks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule, komisjonile, liikmesriikide valitsustele ja parlamentidele ning Kanada valitsusele ja parlamendile. |
| --- | --- |

2.

---

(1)  ELT L 207, 6.8.2010, lk 32.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/59 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/59

---

P8_TA(2018)0362

Itaalia Campione d’Italia haldusüksuse ja Itaaliale kuuluva Lugano järve osa arvamisega liidu tolliterritooriumi hulka *

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiive 2006/112/EÜ ja 2008/118/EÜ seoses Itaalia Campione d’Italia haldusüksuse ja Itaaliale kuuluva Lugano järve osa arvamisega liidu tolliterritooriumi hulka ja direktiivi 2008/118/EÜ territoriaalsesse kohaldamisalasse (COM(2018)0261 – C8-0226/2018 – 2018/0124(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2020/C 011/16)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0261), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0261),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0226/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0226/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0284/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0284/2018),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/60 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/60

---

P8_TA(2018)0363

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmine: taotlus – EGF/2018/001 NL/Financial service activities

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb ettepanekut võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu otsus Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi vahendite kasutuselevõtmise kohta (Madalmaade taotlus – EGF/2018/001 NL/Financial service activities) (COM(2018)0548 – C8-0392/2018 – 2018/2220(BUD))

(2020/C 011/17)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0548 – C8-0392/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2018)0548 – C8-0392/2018),

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 17. detsembri 2013. aasta määrust (EL) nr 1309/2013, mis käsitleb Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi (2014–2020) ja millega tunnistatakse kehtetuks määrus (EÜ) nr 1927/2006 (1) (edaspidi „EGFi määrus“),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (2), eriti selle artiklit 12,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (3) (edaspidi „2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevaheline kokkulepe“), eriti selle punkti 13,

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelise kokkuleppe punktis 13 ette nähtud kolmepoolset menetlust,

| — | võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse tööhõive- ja sotsiaalkomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse regionaalarengukomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0294/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0294/2018),

| A. | arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et liit on loonud õigusnormid ja eelarvevahendid, et osutada täiendavat abi töötajatele, kes kannatavad maailmakaubanduses toimunud suurte struktuurimuutuste või üleilmse finants- ja majanduskriisi tagajärjel, ning aidata neil tööturule tagasi pöörduda;

| B. | arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et koondatud töötajatele antav liidu finantsabi peaks olema paindlik ning see tuleks teha kättesaadavaks võimalikult kiiresti ja tõhusalt;

| C. | arvestades, et Madalmaad esitasid taotluse EGF/2018/001 NL/Financial service activities, et saada EGFist rahalist toetust seoses 1 324 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 64 (finantsteenuste osutamine, v.a kindlustus ja pensionifondid) alla kuuluvas majandussektoris Madalmaades, NUTS 2. tasandi piirkondades NL12 (Friesland), NL13 (Drenthe) ja NL21 (Overijssel), ning et see on alates EGFi loomisest esimene taotlus nimetatud majandussektoris; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et Madalmaad esitasid taotluse EGF/2018/001 NL/Financial service activities, et saada EGFist rahalist toetust seoses 1 324 töötaja koondamisega NACE Revision 2 osa 64 (finantsteenuste osutamine, v.a kindlustus ja pensionifondid) alla kuuluvas majandussektoris Madalmaades, NUTS 2. tasandi piirkondades NL12 (Friesland), NL13 (Drenthe) ja NL21 (Overijssel), ning et see on alates EGFi loomisest esimene taotlus nimetatud majandussektoris;

| D. | arvestades, et taotlus põhineb EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohastel sekkumiskriteeriumidel, mille kohaselt on toetuse saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtjate juures, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas; |
| --- | --- |

D.

arvestades, et taotlus põhineb EGFi määruse artikli 4 lõike 1 punkti b kohastel sekkumiskriteeriumidel, mille kohaselt on toetuse saamise tingimuseks vähemalt 500 töötaja koondamine üheksakuulise vaatlusperioodi jooksul ettevõtjate juures, kes tegutsevad samas NACE Revision 2 osa tasandil määratletud majandussektoris ja asuvad ühe liikmesriigi NUTS 2. tasandi piirkonnas või kahes külgnevas piirkonnas;

| 1. | nõustub komisjoniga, et EGFi määruse artikli 4 lõikes 1 sätestatud tingimused on täidetud ja Madalmaadel on õigus saada nimetatud määruse alusel rahalist toetust summas 1 192 500 eurot, mis moodustab 1 987 500 euro suurustest kogukuludest 60 %; |
| --- | --- |

1.

| 2. | märgib, et Madalmaade ametiasutused esitasid taotluse 23. veebruaril 2018 ning pärast Madalmaade poolt lisateabe esitamist viis komisjon taotluse hindamise lõpule 20. juulil 2018 ning tegi selle Euroopa Parlamendile teatavaks 20. augustil 2018; |
| --- | --- |

2.

| 3. | märgib, et Madalmaade väitel on koondamised seotud ülemaailmse finants- ja majanduskriisiga ning selle mõjuga Madalmaade pankade teenustele ja toimimisele; tunnistab, et finantskriisiga toimetulekuks kehtestatud madalad intressimäärad, rangemad regulatiivnõuded, oluliselt väiksem hüpoteegiturg ning väike- ja keskmise suurusega ettevõtjatele (VKEd) antud laenud on põhjustanud kasumlikkuse vähenemise ja tekitanud vältimatu vajaduse vähendada kulusid; peab kahetsusväärseks, et kõige selle tagajärjel vähendasid pangad oma personali, sulgedes peamiselt piirkondlikke harukontoreid ja minnes üle internetipangandusele; |
| --- | --- |

3.

| 4. | võtab teadmiseks, et kuigi viimastel aastatel on toimunud mõningane taastumine, antakse laenu eluasemelaenude turul endiselt vähem kui enne finantskriisi; |
| --- | --- |

4.

| 5. | peab kahetsusväärseks asjaolu, et teiste liikmesriikide finantssektorid on sarnase surve all; võtab teadmiseks, et mõningatel juhtudel võivad koondamised toimuda liiga pika aja jooksul, mille tagajärjel need ei vasta enam EGFi kriteeriumidele; kutsub sellegipoolest liikmesriikide valitsusi üles kaaluma, kas EGFist võiks olla kasu, et aidata töötajatel nende muutustega kohaneda; |
| --- | --- |

5.

| 6. | tuletab meelde, et Madalmaade pangandussektoris tegutsevas 20 ettevõttes toimunud koondamised avaldavad kohalikule majandusele ilmselt märkimisväärset negatiivset mõju, et töötuse määr on kolmes taotluses käsitletud provintsis (Friesland, Drenthe ja Overijssel) riigi keskmisest kõrgem, ja koondamise tagajärjed on seda rängemad, et uut tööd on raske leida, sest töökohti napib, koondatud töötajate haridustase on madal ja tööotsijaid on palju; |
| --- | --- |

6.

| 7. | märgib, et taotlus on seotud 1 324 töötaja koondamisega; peab seejuures arusaamatuks, miks kavandatud meetmete sihtrühma kuulub neist vaid 450; juhib tähelepanu asjaolule, et enamik koondatud töötajatest on naised (59 %), kes kuuluvad halduspersonali hulka või on tellerid; märgib veel, et 27 % koondatud töötajatest on üle 55aastased; tunnistab sellega seoses, kui olulised on EGFist kaasrahastatavad aktiivsed tööturumeetmed, et parandada nende tundlike rühmade tööturule naasmise võimalusi; |
| --- | --- |

7.

| 8. | kiidab heaks Madalmaade otsuse suunata abi ebasoodsas olukorras olevatele rühmadele ja aidata inimesi, kes vahetavad kutseala, sektorit või piirkonda, sealhulgas pakkudes koolitusi jaemüügisektoris ja uute kutseprofiilide (nagu transport, IT-teenused ja tehnilised kutsealad) jaoks, mille puhul on töövõimalused paremad; |
| --- | --- |

8.

| 9. | märgib, et Madalmaadel on kavas võtta taotluses käsitletud koondatud töötajate jaoks seitset tüüpi meetmeid: i) arvelevõtmine, ii) abi töö otsimisel, iii) liikuvusmeede, iv) ettevõtluse edendamise koolitus ja juhendamine, v) koolitus ja ümberõpe, vi) töökohavahetuse toetamine, vii) ettevõtluse edendamise toetus; |
| --- | --- |

9.

| 10. | märgib, et liikuvusmeede moodustab ligikaudu 30 % individuaalsete teenuste kogupaketist; mõistab, et see hõlmab selliste inimeste juhendamist, kellel muidu oleks raskusi töökoha leidmisel; |
| --- | --- |

10.

| 11. | tunnistab, et individuaalsete teenuste kooskõlastatud paketi koostamisel konsulteeriti sidusrühmade ja selliste sotsiaalpartneritega nagu Dutch Banking Association (NVB), Dutch Federation for Trade Unions (FNV) ja National Christian Trade Union Federation (CNV); |
| --- | --- |

11.

| 12. | rõhutab, et Madalmaade ametiasutused on kinnitanud, et toetuskõlblikele meetmetele ei anta toetust liidu muudest fondidest ega rahastamisvahenditest; |
| --- | --- |

12.

| 13. | kordab, et EGFi abi ei tohi asendada meetmeid, mille võtmine on riigisisese õiguse või kollektiivlepingute kohaselt äriühingute kohustus, ega äriühingute või sektorite ümberkorraldamise meetmeid; |
| --- | --- |

13.

| 14. | palub komisjonil nõuda, et riikide ametiasutused esitaksid tulevastes ettepanekutes rohkem üksikasju sektorite kohta, mis eeldatavasti kasvavad ja kuhu seetõttu võetakse tõenäoliselt inimesi tööle, ning koguksid EGFi rahaeraldiste mõju kohta tõendatud andmeid, sh andmeid töökohtade kvaliteedi ja EGFi toetuse abil tööturule tagasi pöördunute osakaalu kohta; |
| --- | --- |

14.

| 15. | tuletab meelde, et vastavalt EGFi määruse artiklile 7 tuleks kooskõlastatud individuaalse teenustepaketi koostamisel prognoosida tööturu väljavaateid ja seal vajatavaid oskusi ning pakett peaks olema kooskõlas ressursitõhusa ja jätkusuutliku majanduse eesmärgiga; |
| --- | --- |

15.

| 16. | kutsub komisjoni uuesti üles tagama, et kõik EGFi vahendite kasutamisega seotud dokumendid oleksid üldsusele kättesaadavad; |
| --- | --- |

16.

| 17. | kiidab käesolevale resolutsioonile lisatud otsuse heaks; |
| --- | --- |

17.

| 18. | teeb presidendile ülesandeks kirjutada koos nõukogu eesistujaga otsusele alla ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

18.

| 19. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon koos selle lisaga nõukogule ja komisjonile. |
| --- | --- |

19.

---

(1)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 855.

(2)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(3)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

---

LISA

EUROOPA PARLAMENDI JA NÕUKOGU OTSUS

Globaliseerumisega Kohanemise Euroopa Fondi kasutuselevõtmise kohta (Madalamaade taotlus – EGF/2018/001 NL/Financial service activities)

(Käesoleva lisa teksti siinkohal ei avaldata, kuna see kattub lõpliku õigusaktiga, st otsusega (EL) 2018/1675).

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/64 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/64

---

P8_TA(2018)0364

Audiovisuaalmeedia teenuste osutamine ***I

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta, et võtta arvesse muutuvat turuolukorda (COM(2016)0287 – C8-0193/2016 – 2016/0151(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 011/18)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0287), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0287),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C8-0193/2016), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2, artikli 53 lõiget 1 ja artiklit 62, mille alusel komisjon esitas Euroopa Parlamendile ettepaneku (C8-0193/2016),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 19. oktoobri 2016. aasta arvamust (1),

| — | võttes arvesse Regioonide Komitee 7. detsembri 2016. aasta arvamust (2), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Regioonide Komitee 7. detsembri 2016. aasta arvamust (2),

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 13. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 13. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0192/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kultuuri- ja hariduskomisjoni raportit ning keskkonna-, rahvatervise ja toiduohutuse komisjoni, siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni, õiguskomisjoni ning kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni arvamusi (A8-0192/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab parlamendi ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 34, 2.2.2017, lk 157.

(2)  ELT C 185, 9.6.2017, lk 41.

---

P8_TC1-COD(2016)0151

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 2. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiv (EL) 2018/..., millega muudetakse direktiivi 2010/13/EL audiovisuaalmeedia teenuste osutamist käsitlevate liikmesriikide teatavate õigus- ja haldusnormide koordineerimise kohta (audiovisuaalmeedia teenuste direktiiv), et võtta arvesse muutuvat turuolukorda

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (direktiiv (EL) 2018/1808) lõplikule kujule).

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/66 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/66

---

P8_TA(2018)0365

Paranduseelarve projekt nr 5/2018: ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II) Türgi toetamiseks ettenähtud reservi tühistamine, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) ja kiireloomulistele meetmetele eraldatava humanitaarabi tugevdamine ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (INEA) ametikohtade loetelu muutmine seoses algatusega „WiFi4EU“

Euroopa Parlamendi 2. oktoobri 2018. aasta resolutsioon, mis käsitleb nõukogu seisukohta Euroopa Liidu 2018. aasta paranduseelarve projekti nr 5/2018 kohta, III jagu – Komisjon: „Seoses ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II) Türgile ette nähtud toetusega reservi kantud assigneeringute tühistamine, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) ja humanitaarabi assigneeringute suurendamine seoses muude kiireloomuliste meetmetega ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (INEA) ametikohtade loetelu muutmine seoses WiFi4EU algatusega“(11843/2018 – C8-0415/2018 – 2018/2165(BUD))

(2020/C 011/19)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 314,

| — | võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Aatomienergiaühenduse asutamislepingu artiklit 106a,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 25. oktoobri 2012. aasta määrust (EL, Euratom) nr 966/2012 (mis käsitleb Euroopa Liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantseeskirju ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu määrus (EÜ, Euratom) nr 1605/2002) (1), eriti selle artiklit 41,

| — | võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (2), eriti selle artiklit 44, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Parlamendi ja nõukogu 18. juuli 2018. aasta määrust (EL, Euratom) 2018/1046 (mis käsitleb liidu üldeelarve suhtes kohaldatavaid finantsreegleid ja millega muudetakse määrusi (EL) nr 1296/2013, (EL) nr 1301/2013, (EL) nr 1303/2013, (EL) nr 1304/2013, (EL) nr 1309/2013, (EL) nr 1316/2013, (EL) nr 223/2014 ja (EL) nr 283/2014 ja otsust nr 541/2014/EL ning tunnistatakse kehtetuks määrus (EL, Euratom) nr 966/2012) (2), eriti selle artiklit 44,

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 30. novembril 2017. aastal (3), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu 2018. aasta üldeelarvet, mis võeti lõplikult vastu 30. novembril 2017. aastal (3),

| — | võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 2. detsembri 2013. aasta määrust (EL, Euratom) nr 1311/2013, millega määratakse kindlaks mitmeaastane finantsraamistik aastateks 2014–2020 (4),

| — | võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 2. detsembri 2013. aasta institutsioonidevahelist kokkulepet Euroopa Parlamendi, nõukogu ja komisjoni vahel eelarvedistsipliini, eelarvealase koostöö ning usaldusväärse finantsjuhtimise kohta (5),

| — | võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (6), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse nõukogu 26. mai 2014. aasta otsust 2014/335/EL, Euratom Euroopa Liidu omavahendite süsteemi kohta (6),

| — | võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2018, mille komisjon võttis vastu 10. juulil 2018. aastal (COM(2018)0537), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse paranduseelarve projekti nr 5/2018, mille komisjon võttis vastu 10. juulil 2018. aastal (COM(2018)0537),

| — | võttes arvesse 18. septembril 2018. aastal vastu võetud ja 20. septembril 2018. aastal Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2018 kohta (11843/2018 – C8-0415/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse 18. septembril 2018. aastal vastu võetud ja 20. septembril 2018. aastal Euroopa Parlamendile esitatud nõukogu seisukohta paranduseelarve projekti nr 5/2018 kohta (11843/2018 – C8-0415/2018),

| — | võttes arvesse väliskomisjoni kirja, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse väliskomisjoni kirja,

| — | võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artikleid 88 ja 91,

| — | võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0292/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse eelarvekomisjoni raportit (A8-0292/2018),

| A. | arvestades, et Euroopa Parlamendi nõudmisel otsustasid eelarvepädevad institutsioonid 2018. aasta eelarvemenetluse raames paigutada eelarvepunkti 22 02 03 01 (Toetus poliitilistele reformidele ja sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigustikuga) all ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II) liidu poolt Türgile antavaks toetuseks reservi 70 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 35 miljonit eurot maksete assigneeringuid; |
| --- | --- |

A.

arvestades, et Euroopa Parlamendi nõudmisel otsustasid eelarvepädevad institutsioonid 2018. aasta eelarvemenetluse raames paigutada eelarvepunkti 22 02 03 01 (Toetus poliitilistele reformidele ja sellega seotud õigusaktide järkjärgulisele vastavusse viimisele liidu õigustikuga) all ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II) liidu poolt Türgile antavaks toetuseks reservi 70 miljonit eurot kulukohustuste assigneeringuid ja 35 miljonit eurot maksete assigneeringuid;

| B. | arvestades, et parlament ja nõukogu otsustasid, et reservi paigutatud summad vabastatakse, kui „komisjoni aastaaruandest nähtub, et Türgi teeb mõõdetavaid ja piisavaid edusamme sellistes valdkondades nagu õigusriigi põhimõtte järgimine, demokraatia, inimõigused ja ajakirjandusvabadus“; arvestades, et komisjoni poolt 17. aprillil 2018. aastal avaldatud aastaaruandes Türgi kohta (7) kinnitati üheselt, et Türgis on toimunud tagasiminek õigusriigi põhimõtte järgimise, demokraatia ja inimõiguste valdkonnas; arvestades, et eelarvepädevate institutsioonide seatud tingimus ei ole seega täidetud; |
| --- | --- |

B.

arvestades, et parlament ja nõukogu otsustasid, et reservi paigutatud summad vabastatakse, kui „komisjoni aastaaruandest nähtub, et Türgi teeb mõõdetavaid ja piisavaid edusamme sellistes valdkondades nagu õigusriigi põhimõtte järgimine, demokraatia, inimõigused ja ajakirjandusvabadus“; arvestades, et komisjoni poolt 17. aprillil 2018. aastal avaldatud aastaaruandes Türgi kohta (7) kinnitati üheselt, et Türgis on toimunud tagasiminek õigusriigi põhimõtte järgimise, demokraatia ja inimõiguste valdkonnas; arvestades, et eelarvepädevate institutsioonide seatud tingimus ei ole seega täidetud;

| C. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku need reservi paigutatud summad nii kulukohustuste assigneeringute kui ka maksete assigneeringute osas ning nendega seotud eelarvemärkused täielikult tühistada; |
| --- | --- |

C.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku need reservi paigutatud summad nii kulukohustuste assigneeringute kui ka maksete assigneeringute osas ning nendega seotud eelarvemärkused täielikult tühistada;

| D. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku suurendada 70 miljoni euro võrra Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) kulukohustuste assigneeringuid, et rahastada Vahemere keskosa rändeteega seotud meetmeid ELi Aafrika usaldusfondi Põhja-Aafrika haru kaudu (28 miljonit eurot) ning täita osa 24.–25. aprillil 2018. aastal toimunud Brüsseli II konverentsi „Süüria ja piirkonna tuleviku toetamine“raames võetud liidu kohustusest (42 miljonit eurot, mis kantakse Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondlikku usaldusfondi (nn Madadi fond)); |
| --- | --- |

D.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku suurendada 70 miljoni euro võrra Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) kulukohustuste assigneeringuid, et rahastada Vahemere keskosa rändeteega seotud meetmeid ELi Aafrika usaldusfondi Põhja-Aafrika haru kaudu (28 miljonit eurot) ning täita osa 24.–25. aprillil 2018. aastal toimunud Brüsseli II konverentsi „Süüria ja piirkonna tuleviku toetamine“raames võetud liidu kohustusest (42 miljonit eurot, mis kantakse Süüria kriisile reageerimiseks loodud Euroopa Liidu piirkondlikku usaldusfondi (nn Madadi fond));

| E. | arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku suurendada 35 miljoni euro võrra humanitaarabi maksete assigneeringuid, milleks on tekkinud vajadus seoses 2017. aasta lõpus toimunud assigneeringute suurendamisega 124,8 miljoni euro võrra, mis ei hõlmanud maksete assigneeringuid; |
| --- | --- |

E.

arvestades, et komisjon on teinud ettepaneku suurendada 35 miljoni euro võrra humanitaarabi maksete assigneeringuid, milleks on tekkinud vajadus seoses 2017. aasta lõpus toimunud assigneeringute suurendamisega 124,8 miljoni euro võrra, mis ei hõlmanud maksete assigneeringuid;

| F. | arvestades, et komisjon on teinud ka ettepaneku suurendada seoses algatusega „WiFi4EU“Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (INEA) ametikohtade loetelu, lisades sellesse ühe AD7 palgaastme ajutise teenistuja ametikoha; arvestades, et kõnealust muudatust on võimalik rahastada ameti käesoleva aasta eelarvest; |
| --- | --- |

F.

arvestades, et komisjon on teinud ka ettepaneku suurendada seoses algatusega „WiFi4EU“Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (INEA) ametikohtade loetelu, lisades sellesse ühe AD7 palgaastme ajutise teenistuja ametikoha; arvestades, et kõnealust muudatust on võimalik rahastada ameti käesoleva aasta eelarvest;

| 1. | võtab teadmiseks komisjoni esitatud paranduseelarve projekti nr 5/2018, milles käsitletakse ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II) Türgi toetamiseks ette nähtud reservi (nii kulukohustuste kui ka maksete assigneeringute) tühistamist, Euroopa naabruspoliitika rahastamisvahendi (ENI) kulukohustuste assigneeringute ja humanitaarabi maksete assigneeringute suurendamist ning Innovatsiooni ja Võrkude Rakendusameti (INEA) ametikohtade loetelu suurendamist seoses algatusega „WiFi4EU“; |
| --- | --- |

1.

| 2. | väljendab muret põhiõiguste ja -vabaduste ning õigusriigi põhimõttega seotud olukorra jätkuva halvenemise pärast Türgis ning Türgi veelgi suurema eemaldumise pärast Euroopa väärtustest; |
| --- | --- |

2.

| 3. | kordab oma seisukohta, et mis tahes otsus, mis on seotud ühinemiseelse abi rahastamisvahendist (IPA II) Türgile rahaliste vahendite eraldamisega, ei tohiks kahjustada liidu poolt Türgi kodanikuühiskonnale antavat toetust, mida tuleks veelgi suurendada; |
| --- | --- |

3.

| 4. | rõhutab vajadust võtta Vahemere keskosa rändeteel kasutusele toimivad lahendused, mille puhul tehakse koostööd asjaomaste rahvusvaheliste, riiklike ja piirkondlike ametivõimudega ning järgitakse täielikult rahvusvahelisi inimõigustealaseid standardeid rändajate kohtlemisel; |
| --- | --- |

4.

| 5. | kiidab nõukogu seisukoha paranduseelarve projekti nr 5/2018 kohta heaks; |
| --- | --- |

5.

| 6. | teeb presidendile ülesandeks kuulutada paranduseelarve nr 5/2018 lõplikult vastuvõetuks ja korraldada selle avaldamine Euroopa Liidu Teatajas; |
| --- | --- |

6.

| 7. | teeb presidendile ülesandeks edastada käesolev resolutsioon nõukogule, komisjonile, teistele asjaomastele institutsioonidele ja asutustele ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

7.

---

(1)  ELT L 298, 26.10.2012, lk 1.

(2)  ELT L 193, 30.7.2018, lk 1.

(3)  ELT L 57, 28.2.2018.

(4)  ELT L 347, 20.12.2013, lk 884.

(5)  ELT C 373, 20.12.2013, lk 1.

(6)  ELT L 168, 7.6.2014, lk 105.

(7)  COM(2018)0450, SWD(2018)0153.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/69 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/69

---

P8_TA(2018)0366

Käibemaksusüsteemi teatavate eeskirjade ühtlustamine ja lihtsustamine *

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ seoses käibemaksusüsteemi teatavate eeskirjade ühtlustamise ja lihtsustamisega ning võetakse kasutusele liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise lõplik süsteem (COM(2017)0569 – C8-0363/2017 – 2017/0251(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2020/C 011/20)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2017)0569), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2017)0569),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0363/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0363/2017),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0280/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0280/2018),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (1) | 1967. aastal, kui nõukogu võttis oma direktiividega 67/227/EMÜ (1) ja 67/228/EMÜ (2) vastu ühtse käibemaksusüsteemi, võeti kohustus kehtestada lõplik käibemaksusüsteem, mis toimib Euroopa Ühenduses samamoodi, nagu see toimiks ühes liikmesriigis. Kui liikmesriikidevahelised maksupiirid 1992. aasta lõpus kaotati, ei olnud poliitilised ja tehnilised tingimused sellise süsteemi kasutuselevõtuks veel küpsed, seetõttu kehtestati ajutine käibemaksukord. Praegu kehtiva nõukogu direktiiviga 2006/112/EÜ (3) on ette nähtud nende üleminekueeskirjade asendamine lõpliku korraga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

1967. aastal, kui nõukogu võttis oma direktiividega 67/227/EMÜ (1) ja 67/228/EMÜ (2) vastu ühtse käibemaksusüsteemi, võeti kohustus kehtestada lõplik käibemaksusüsteem, mis toimib Euroopa Ühenduses samamoodi, nagu see toimiks ühes liikmesriigis. Kui liikmesriikidevahelised maksupiirid 1992. aasta lõpus kaotati, ei olnud poliitilised ja tehnilised tingimused sellise süsteemi kasutuselevõtuks veel küpsed, seetõttu kehtestati ajutine käibemaksukord. Praegu kehtiva nõukogu direktiiviga 2006/112/EÜ (3) on ette nähtud nende üleminekueeskirjade asendamine lõpliku korraga.

| (1) | 1967. aastal, kui nõukogu võttis oma direktiividega 67/227/EMÜ (4) ja 67/228/EMÜ (5) vastu ühtse käibemaksusüsteemi, võeti kohustus kehtestada lõplik käibemaksusüsteem, mis toimib Euroopa Ühenduses samamoodi, nagu see toimiks ühes liikmesriigis. Kui liikmesriikidevahelised maksupiirid 1992. aasta lõpus kaotati, ei olnud poliitilised ja tehnilised tingimused sellise süsteemi kasutuselevõtuks veel küpsed, seetõttu kehtestati ajutine käibemaksukord. Praegu kehtiva nõukogu direktiiviga 2006/112/EÜ (6) on ette nähtud nende üleminekusätete asendamine lõpliku korraga.
  Kuid nimetatud sätted on nüüd juba aastakümneid kehtinud ning tulemuseks on keerukas käibemaksu üleminekukord, mis võib põhjustada liidusiseseid piiriüleseid käibemaksupettusi. Üleminekusätetel on arvukalt puudusi, mistõttu käibemaksusüsteem ei ole tõhus ega ole ka tõelise ühtse turu nõuetega kooskõlas. |
| --- | --- |

(1)

1967. aastal, kui nõukogu võttis oma direktiividega 67/227/EMÜ (4) ja 67/228/EMÜ (5) vastu ühtse käibemaksusüsteemi, võeti kohustus kehtestada lõplik käibemaksusüsteem, mis toimib Euroopa Ühenduses samamoodi, nagu see toimiks ühes liikmesriigis. Kui liikmesriikidevahelised maksupiirid 1992. aasta lõpus kaotati, ei olnud poliitilised ja tehnilised tingimused sellise süsteemi kasutuselevõtuks veel küpsed, seetõttu kehtestati ajutine käibemaksukord. Praegu kehtiva nõukogu direktiiviga 2006/112/EÜ (6) on ette nähtud nende üleminekusätete asendamine lõpliku korraga.
  Kuid nimetatud sätted on nüüd juba aastakümneid kehtinud ning tulemuseks on keerukas käibemaksu üleminekukord, mis võib põhjustada liidusiseseid piiriüleseid käibemaksupettusi. Üleminekusätetel on arvukalt puudusi, mistõttu käibemaksusüsteem ei ole tõhus ega ole ka tõelise ühtse turu nõuetega kooskõlas.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (1a) | Komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatises „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ nimetatakse kehtiva käibemaksusüsteemi keerukust üheks peamise takistuseks ühtse turu väljakujundamisel. Samal ajal on suurenenud tegelikult kogutud käibemaksutulu ja eeldatavalt kogutava teoreetilise summa vahena määratletud käibemaksu alalaekumine, mis ulatus 28 ELi liikmesriigis 2015. aastal 151,5 miljardi euroni. See näitab, et käibemaksusüsteemi tuleb kiiresti ja põhjalikult reformida ja seada sisse lõplik käibemaksusüsteem, mis hõlbustaks ja lihtsustaks liidusisest piiriülest kaubandust ja takistaks pettuste toimepanemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Komisjoni 28. oktoobri 2015. aasta teatises „Ühtse turu täiustamine: rohkem võimalusi inimestele ja ettevõtetele“ nimetatakse kehtiva käibemaksusüsteemi keerukust üheks peamise takistuseks ühtse turu väljakujundamisel. Samal ajal on suurenenud tegelikult kogutud käibemaksutulu ja eeldatavalt kogutava teoreetilise summa vahena määratletud käibemaksu alalaekumine, mis ulatus 28 ELi liikmesriigis 2015. aastal 151,5 miljardi euroni. See näitab, et käibemaksusüsteemi tuleb kiiresti ja põhjalikult reformida ja seada sisse lõplik käibemaksusüsteem, mis hõlbustaks ja lihtsustaks liidusisest piiriülest kaubandust ja takistaks pettuste toimepanemist.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (1b) | ELi ühtse käibemaksuala loomine on väga tähtis selleks, et alandada ettevõtjate jaoks nõuete täitmise kulusid, vähendada piiriüleste käibemaksupettuste riski ning lihtsustada käibemaksuga seotud menetlusi. Lõplik käibemaksusüsteem tugevdab ühtset turgu ja parandab piiriülese kaubanduse ettevõtluskeskkonda. Süsteem peaks hõlmama tehnoloogia arengust ja digiteerimisest tingitud muudatusi, muutuvaid ärimudeleid ning majanduse üleilmastumist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

ELi ühtse käibemaksuala loomine on väga tähtis selleks, et alandada ettevõtjate jaoks nõuete täitmise kulusid, vähendada piiriüleste käibemaksupettuste riski ning lihtsustada käibemaksuga seotud menetlusi. Lõplik käibemaksusüsteem tugevdab ühtset turgu ja parandab piiriülese kaubanduse ettevõtluskeskkonda. Süsteem peaks hõlmama tehnoloogia arengust ja digiteerimisest tingitud muudatusi, muutuvaid ärimudeleid ning majanduse üleilmastumist.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (2) | Käibemaksu tegevuskavas (7) teatas komisjon oma kavatsusest esitada ettepanek, milles määratakse kindlaks liikmesriikide vahelise piiriülese ettevõtjatevahelise kaubanduse lõpliku käibemaksusüsteemi aluspõhimõtted, mis tuginevad piiriüleste kaubatarnete maksustamisele sihtliikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Käibemaksu tegevuskavas (7) teatas komisjon oma kavatsusest esitada ettepanek, milles määratakse kindlaks liikmesriikide vahelise piiriülese ettevõtjatevahelise kaubanduse lõpliku käibemaksusüsteemi aluspõhimõtted, mis tuginevad piiriüleste kaubatarnete maksustamisele sihtliikmesriigis.

| (2) | Praegune, 1993. aastal juurutatud ELi käibemaksusüsteem sarnaneb Euroopa tollisüsteemile. Selles puuduvad aga samaväärsed kontrollimehhanismid, mis soodustab piiriüleseid pettusi. Kehtivat süsteemi tuleks põhjalikult muuta nii, et kaupade tarnimist ühest liikmesriigist teise maksustataks samuti nagu kaupade tarnimist ja omandamist ühe liikmesriigi piirides.
  Käibemaksu tegevuskavas (8) teatas komisjon oma kavatsusest esitada ettepanek, milles määratakse kindlaks liikmesriikide vahelise piiriülese ettevõtjatevahelise kaubanduse lõpliku käibemaksusüsteemi aluspõhimõtted, mis tuginevad piiriüleste kaubatarnete maksustamisele sihtliikmesriigis.
  Selline muudatus peaks vähendama iga-aastaste piiriüleste käibemaksupettuste mahtu 40 miljardi euro võrra. |
| --- | --- |

(2)

Praegune, 1993. aastal juurutatud ELi käibemaksusüsteem sarnaneb Euroopa tollisüsteemile. Selles puuduvad aga samaväärsed kontrollimehhanismid, mis soodustab piiriüleseid pettusi. Kehtivat süsteemi tuleks põhjalikult muuta nii, et kaupade tarnimist ühest liikmesriigist teise maksustataks samuti nagu kaupade tarnimist ja omandamist ühe liikmesriigi piirides.
  Käibemaksu tegevuskavas (8) teatas komisjon oma kavatsusest esitada ettepanek, milles määratakse kindlaks liikmesriikide vahelise piiriülese ettevõtjatevahelise kaubanduse lõpliku käibemaksusüsteemi aluspõhimõtted, mis tuginevad piiriüleste kaubatarnete maksustamisele sihtliikmesriigis.
  Selline muudatus peaks vähendama iga-aastaste piiriüleste käibemaksupettuste mahtu 40 miljardi euro võrra.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (3) | See eeldab, et olemasolev süsteem, mille sisuks on tarne maksust vabastamine kaupade lähteliikmesriigis ja ühendusesisese kaupade soetamise maksustamine sihtliikmesriigis, asendatakse süsteemiga, mille kohaselt maksustatakse üksainus tarne sihtliikmesriigis selle riigi käibemaksumäärade alusel. Reeglina maksab käibemaksu tarnija, kellel on veebiportaali kaudu võimalik kontrollida mis tahes liikmesriigis kohaldatavat käibemaksumäära.
  Kui aga kaupu soetav isik on sertifitseeritud maksukohustuslane (liikmesriikide poolt tunnustatud usaldusväärne maksumaksja), kohaldatakse pöördmaksustamise süsteemi ja liidusisese tarne pealt tasub käibemaksu sertifitseeritud maksukohustuslane.
  Lõplik käibemaksusüsteem põhineb ka ettevõtjatele mõeldud ühtse registreerimiskava kontseptsioonil (ühe akna süsteem), mis võimaldab käibemaksu tasumist ja tasutud käibemaksu mahaarvamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

See eeldab, et olemasolev süsteem, mille sisuks on tarne maksust vabastamine kaupade lähteliikmesriigis ja ühendusesisese kaupade soetamise maksustamine sihtliikmesriigis, asendatakse süsteemiga, mille kohaselt maksustatakse üksainus tarne sihtliikmesriigis selle riigi käibemaksumäärade alusel. Reeglina maksab käibemaksu tarnija, kellel on veebiportaali kaudu võimalik kontrollida mis tahes liikmesriigis kohaldatavat käibemaksumäära.
  Kui aga kaupu soetav isik on sertifitseeritud maksukohustuslane (liikmesriikide poolt tunnustatud usaldusväärne maksumaksja), kohaldatakse pöördmaksustamise süsteemi ja liidusisese tarne pealt tasub käibemaksu sertifitseeritud maksukohustuslane.
  Lõplik käibemaksusüsteem põhineb ka ettevõtjatele mõeldud ühtse registreerimiskava kontseptsioonil (ühe akna süsteem), mis võimaldab käibemaksu tasumist ja tasutud käibemaksu mahaarvamist.

| (3) | See eeldab, et praegune süsteem, mille sisuks on tarne maksust vabastamine kaupade lähteliikmesriigis ja ühendusesisese kaupade soetamise maksustamine sihtliikmesriigis, asendatakse süsteemiga, mille kohaselt maksustatakse üksainus tarne sihtliikmesriigis selle riigi käibemaksumäärade alusel. Reeglina maksab käibemaksu tarnija, kellel on veebiportaali kaudu võimalik kontrollida mis tahes liikmesriigis kohaldatavat käibemaksumäära. Lõplik käibemaksusüsteem põhineb ka ettevõtjatele mõeldud ühtse registreerimiskava kontseptsioonil (ühe akna süsteem), mis võimaldab käibemaksu tasumist ja tasutud käibemaksu mahaarvamist.
  Ühe akna süsteem on uue, sihtpunktipõhise süsteemi põhielement, mille puudumine muudaks käibemaksusüsteemi märksa keerukamaks ja tõstaks oluliselt halduskoormust. Seepärast tuleks praeguse süsteemi kavandatud täiustamisel laiendada väikesemahuliste kontaktpunktide põhimõtet kõigile ettevõtjatevahelistele teenuste ja kaupadega tehtavatele tehingutele. |
| --- | --- |

(3)

See eeldab, et praegune süsteem, mille sisuks on tarne maksust vabastamine kaupade lähteliikmesriigis ja ühendusesisese kaupade soetamise maksustamine sihtliikmesriigis, asendatakse süsteemiga, mille kohaselt maksustatakse üksainus tarne sihtliikmesriigis selle riigi käibemaksumäärade alusel. Reeglina maksab käibemaksu tarnija, kellel on veebiportaali kaudu võimalik kontrollida mis tahes liikmesriigis kohaldatavat käibemaksumäära. Lõplik käibemaksusüsteem põhineb ka ettevõtjatele mõeldud ühtse registreerimiskava kontseptsioonil (ühe akna süsteem), mis võimaldab käibemaksu tasumist ja tasutud käibemaksu mahaarvamist.
  Ühe akna süsteem on uue, sihtpunktipõhise süsteemi põhielement, mille puudumine muudaks käibemaksusüsteemi märksa keerukamaks ja tõstaks oluliselt halduskoormust. Seepärast tuleks praeguse süsteemi kavandatud täiustamisel laiendada väikesemahuliste kontaktpunktide põhimõtet kõigile ettevõtjatevahelistele teenuste ja kaupadega tehtavatele tehingutele.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (3a) | Koostalitlusvõime, kasutamise kerguse ja tulevikus pettustekindluse tagamiseks peaks ettevõtjatele mõeldud ühe akna süsteem toimima koos ühtlustatud piiriülese IT-süsteemiga, mis tugineb ühistele standarditele ja võimaldab automaatset andmeotsingut ja -sisestust, näiteks ühtlustatud tüüpvorme kasutades. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Koostalitlusvõime, kasutamise kerguse ja tulevikus pettustekindluse tagamiseks peaks ettevõtjatele mõeldud ühe akna süsteem toimima koos ühtlustatud piiriülese IT-süsteemiga, mis tugineb ühistele standarditele ja võimaldab automaatset andmeotsingut ja -sisestust, näiteks ühtlustatud tüüpvorme kasutades.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (4) | Need põhimõtted tuleks direktiivis sätestada ja need peaksid asendama kehtiva kontseptsiooni, mille kohaselt lõplik kord põhineb maksustamisel päritoluliikmesriigis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Need põhimõtted tuleks direktiivis sätestada ja need peaksid asendama kehtiva kontseptsiooni, mille kohaselt lõplik kord põhineb maksustamisel päritoluliikmesriigis.

| (4) | Need põhimõtted tuleks direktiivis sätestada ja need peaksid kehtiva kontseptsiooni, mille kohaselt lõplik kord põhineb maksustamisel päritoluliikmesriigis, asendama lõpliku käibemaksusüsteemiga.
  Uued põhimõtted aitaksid liikmesriikidel paremini võidelda käibemaksupettuste, eelkõige varifirmadega seotud ühendusesiseste pettustega, mille mahuks hinnatakse vähemalt 50 miljardit eurot aastas. |
| --- | --- |

(4)

Need põhimõtted tuleks direktiivis sätestada ja need peaksid kehtiva kontseptsiooni, mille kohaselt lõplik kord põhineb maksustamisel päritoluliikmesriigis, asendama lõpliku käibemaksusüsteemiga.
  Uued põhimõtted aitaksid liikmesriikidel paremini võidelda käibemaksupettuste, eelkõige varifirmadega seotud ühendusesiseste pettustega, mille mahuks hinnatakse vähemalt 50 miljardit eurot aastas.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (5) | Nõukogu kutsus oma 8. novembri 2016. aasta järeldustes (9) komisjoni üles tegema liidu käibemaksueeskirjades teatavaid parandusi seoses piiriüleste tehingutega, pidades silmas käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri tähtsust seoses ühendusesiseste tarnete maksuvabastusega, call-off-varu korraga, aheltehingutega ja veo tõendamisega ühendusesiseste tehingute maksuvabastuse eesmärgil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Nõukogu kutsus oma 8. novembri 2016. aasta järeldustes (9) komisjoni üles tegema liidu käibemaksueeskirjades teatavaid parandusi seoses piiriüleste tehingutega, pidades silmas käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri tähtsust seoses ühendusesiseste tarnete maksuvabastusega, call-off-varu korraga, aheltehingutega ja veo tõendamisega ühendusesiseste tehingute maksuvabastuse eesmärgil.

| (5) | Nõukogu kutsus oma 8. novembri 2016. aasta järeldustes (10) komisjoni üles tegema liidu käibemaksueeskirjades teatavaid parandusi seoses piiriüleste tehingutega, pidades silmas
  nelja valdkonda:
  käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri tähtsust seoses ühendusesiseste tarnete maksuvabastusega, call-off-varu korraga, aheltehingutega ja veo tõendamisega ühendusesiseste tehingute maksuvabastuse eesmärgil. |
| --- | --- |

(5)

Nõukogu kutsus oma 8. novembri 2016. aasta järeldustes (10) komisjoni üles tegema liidu käibemaksueeskirjades teatavaid parandusi seoses piiriüleste tehingutega, pidades silmas
  nelja valdkonda:
  käibemaksukohustuslasena registreerimise numbri tähtsust seoses ühendusesiseste tarnete maksuvabastusega, call-off-varu korraga, aheltehingutega ja veo tõendamisega ühendusesiseste tehingute maksuvabastuse eesmärgil.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (6) | Võttes arvesse seda nõudmist ja asjaolu, et liidusisese kaubanduse
  lõpliku
  käibemaksusüsteemi
  rakendamiseks kulub mitu aastat
  , on need erimeetmed, mille eesmärk on teatavat korda ettevõtjate huvides ühtlustada ja lihtsustada, asjakohased. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Võttes arvesse seda nõudmist ja asjaolu, et liidusisese kaubanduse
  lõpliku
  käibemaksusüsteemi
  rakendamiseks kulub mitu aastat
  , on need erimeetmed, mille eesmärk on teatavat korda ettevõtjate huvides ühtlustada ja lihtsustada, asjakohased.

| (6) | Võttes arvesse seda nõudmist ja asjaolu, et liidusisese kaubanduse
  lõplikku
  käibemaksusüsteemi
  ei ole veel nõuetekohaselt rakendatud
  , on need erimeetmed, mille eesmärk on teatavat korda ettevõtjate huvides ühtlustada ja lihtsustada, asjakohased
  ainult üleminekuvormis
  . |
| --- | --- |

(6)

Võttes arvesse seda nõudmist ja asjaolu, et liidusisese kaubanduse
  lõplikku
  käibemaksusüsteemi
  ei ole veel nõuetekohaselt rakendatud
  , on need erimeetmed, mille eesmärk on teatavat korda ettevõtjate huvides ühtlustada ja lihtsustada, asjakohased
  ainult üleminekuvormis
  .

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (7) | Sertifitseeritud maksukohustuslase staatus on vaja luua selleks, et kohaldada tõhusalt piiriüleste tehingutega seotud parandusi liidu käibemaksueeskirjades, aga ka selleks, et minna järk-järgult üle liidusisesele lõplikule süsteemile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Sertifitseeritud maksukohustuslase staatus on vaja luua selleks, et kohaldada tõhusalt piiriüleste tehingutega seotud parandusi liidu käibemaksueeskirjades, aga ka selleks, et minna järk-järgult üle liidusisesele lõplikule süsteemile.

| (7) | Sertifitseeritud maksukohustuslase staatus on vaja luua selleks, et kohaldada tõhusalt piiriüleste tehingutega seotud parandusi liidu käibemaksueeskirjades, aga ka selleks, et minna järk-järgult üle liidusisesele lõplikule süsteemile.
  Seejuures tuleb kehtestada kõigis liikmesriikides ühtselt kohaldatavad ranged kriteeriumid selle määratlemiseks, millised ettevõtjad võivad saada sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse, ning kehtestada ühtsed normid ja reeglid nende kriteeriumide eirajate trahvimiseks. |
| --- | --- |

(7)

Sertifitseeritud maksukohustuslase staatus on vaja luua selleks, et kohaldada tõhusalt piiriüleste tehingutega seotud parandusi liidu käibemaksueeskirjades, aga ka selleks, et minna järk-järgult üle liidusisesele lõplikule süsteemile.
  Seejuures tuleb kehtestada kõigis liikmesriikides ühtselt kohaldatavad ranged kriteeriumid selle määratlemiseks, millised ettevõtjad võivad saada sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse, ning kehtestada ühtsed normid ja reeglid nende kriteeriumide eirajate trahvimiseks.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (8) | Olemasoleva süsteemi raames ei eristata usaldusväärseid ja vähem usaldusväärseid maksukohustuslasi käibemaksueeskirjade kohaldamise seisukohast. Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse andmine teatavate objektiivsete kriteeriumide alusel peaks võimaldama
  selliste usaldusväärsete maksukohustuslaste tuvastamist
  . See staatus võimaldaks neil teatavate
  pettusetundlikkusega seotud
  eeskirjade kohaldamise korral saada kasu, mida ei võimaldata teistele maksukohustuslastele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Olemasoleva süsteemi raames ei eristata usaldusväärseid ja vähem usaldusväärseid maksukohustuslasi käibemaksueeskirjade kohaldamise seisukohast. Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse andmine teatavate objektiivsete kriteeriumide alusel peaks võimaldama
  selliste usaldusväärsete maksukohustuslaste tuvastamist
  . See staatus võimaldaks neil teatavate
  pettusetundlikkusega seotud
  eeskirjade kohaldamise korral saada kasu, mida ei võimaldata teistele maksukohustuslastele.

| (8) | Olemasoleva süsteemi raames ei eristata usaldusväärseid ja vähem usaldusväärseid maksukohustuslasi käibemaksueeskirjade kohaldamise seisukohast. Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse andmine teatavate objektiivsete
  ja liikmesriikides ühtselt kohaldatavate
  kriteeriumide alusel peaks võimaldama
  tuvastada nii usaldusväärseid maksukohustuslasi kui ka neid, kes päriselt kriteeriumidele ei vasta
  . See staatus võimaldaks neil teatavate
  lihtsustatud ja kasutajasõbralike
  eeskirjade kohaldamise korral saada kasu, mida ei võimaldata teistele maksukohustuslastele. |
| --- | --- |

(8)

Olemasoleva süsteemi raames ei eristata usaldusväärseid ja vähem usaldusväärseid maksukohustuslasi käibemaksueeskirjade kohaldamise seisukohast. Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse andmine teatavate objektiivsete
  ja liikmesriikides ühtselt kohaldatavate
  kriteeriumide alusel peaks võimaldama
  tuvastada nii usaldusväärseid maksukohustuslasi kui ka neid, kes päriselt kriteeriumidele ei vasta
  . See staatus võimaldaks neil teatavate
  lihtsustatud ja kasutajasõbralike
  eeskirjade kohaldamise korral saada kasu, mida ei võimaldata teistele maksukohustuslastele.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (9) | Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse saamine peaks põhinema liidu tasandil ühtlustatud
  kriteeriumidel
  ja seetõttu peaks ühes liikmesriigis antud staatus kehtima kogu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse saamine peaks põhinema liidu tasandil ühtlustatud
  kriteeriumidel
  ja seetõttu peaks ühes liikmesriigis antud staatus kehtima kogu liidus.

| (9) | Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse saamine peaks põhinema
  selgelt määratletud kriteeriumidel ja peaks olema kättesaadav ettevõtjatele, sealhulgas VKEdele. Need kriteeriumid peaksid olema
  liidu tasandil ühtlustatud ja seetõttu peaks ühes liikmesriigis antud staatus kehtima kogu liidus.
  Selleks tuleks komisjonil koostada rakendusaktid ning põhjalikud ja lihtsalt kasutatavad suunised, mis hõlbustavad ühtlustamist ja asutuste halduskoostööd ning tagavad liikmesriikidevahelise koostalitlusvõime, ning samas kontrollida ühtlustatud kriteeriumide nõuetekohast kohaldamist kogu liidu piirides. Suunised peaksid tihedalt haakuma liidu tolliseadustiku kohaste volitatud ettevõtja määratlemise kriteeriumidega, et vähendada kõigis liikmesriikides halduskoormust ja tagada nende ühetaoline rakendamine. |
| --- | --- |

(9)

Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse saamine peaks põhinema
  selgelt määratletud kriteeriumidel ja peaks olema kättesaadav ettevõtjatele, sealhulgas VKEdele. Need kriteeriumid peaksid olema
  liidu tasandil ühtlustatud ja seetõttu peaks ühes liikmesriigis antud staatus kehtima kogu liidus.
  Selleks tuleks komisjonil koostada rakendusaktid ning põhjalikud ja lihtsalt kasutatavad suunised, mis hõlbustavad ühtlustamist ja asutuste halduskoostööd ning tagavad liikmesriikidevahelise koostalitlusvõime, ning samas kontrollida ühtlustatud kriteeriumide nõuetekohast kohaldamist kogu liidu piirides. Suunised peaksid tihedalt haakuma liidu tolliseadustiku kohaste volitatud ettevõtja määratlemise kriteeriumidega, et vähendada kõigis liikmesriikides halduskoormust ja tagada nende ühetaoline rakendamine.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (9a) | Arvestades eelkõige nõuete täitmise suuremat kulukust VKEde jaoks, peaks komisjon koostama VKEdele sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse saamise lihtsustatud menetluse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9a)

Arvestades eelkõige nõuete täitmise suuremat kulukust VKEde jaoks, peaks komisjon koostama VKEdele sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse saamise lihtsustatud menetluse.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 9 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (9b) | Teave selle kohta, kas ettevõtja on sertifitseeritud maksukohustuslane, peaks olema kättesaadav VIES-süsteemi (käibemaksualase teabe vahetamise süsteem) kaudu. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9b)

Teave selle kohta, kas ettevõtja on sertifitseeritud maksukohustuslane, peaks olema kättesaadav VIES-süsteemi (käibemaksualase teabe vahetamise süsteem) kaudu.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (10) | Teatavatele maksukohustuslastele, kes jäetakse erikorra alusel käibemaksueeskirjade üldisest reguleerimisalast välja või kes tegelevad majandustegevusega ainult juhuti, ei tohiks anda sertifitseeritud maksukohustuslase staatust vähemalt seoses kõnealuse erikorra või juhusliku tegevusega. Vastasel juhul võivad tekkida häired kavandatud muudatuste sujuval kohaldamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Teatavatele maksukohustuslastele, kes jäetakse erikorra alusel käibemaksueeskirjade üldisest reguleerimisalast välja või kes tegelevad majandustegevusega ainult juhuti, ei tohiks anda sertifitseeritud maksukohustuslase staatust vähemalt seoses kõnealuse erikorra või juhusliku tegevusega. Vastasel juhul võivad tekkida häired kavandatud muudatuste sujuval kohaldamisel.

| (10) | Teatavatele maksukohustuslastele, kes jäetakse erikorra alusel käibemaksueeskirjade üldisest reguleerimisalast välja, ei tohiks anda sertifitseeritud maksukohustuslase staatust vähemalt seoses kõnealuse erikorra või juhusliku tegevusega. Vastasel juhul võivad tekkida häired kavandatud muudatuste sujuval kohaldamisel.
  Lisaks tuleks erilise hoolega püüda tagada, et VKEd ei satuks sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse saamisel suurettevõtjatega võrreldes halvemasse konkurentsiolukorda. |
| --- | --- |

(10)

Teatavatele maksukohustuslastele, kes jäetakse erikorra alusel käibemaksueeskirjade üldisest reguleerimisalast välja, ei tohiks anda sertifitseeritud maksukohustuslase staatust vähemalt seoses kõnealuse erikorra või juhusliku tegevusega. Vastasel juhul võivad tekkida häired kavandatud muudatuste sujuval kohaldamisel.
  Lisaks tuleks erilise hoolega püüda tagada, et VKEd ei satuks sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse saamisel suurettevõtjatega võrreldes halvemasse konkurentsiolukorda.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (13a) | Käibemaksu valdkonnas tehtavate piiriüleste otsuste ELi katseprojekti alusel tuleks täielikult välja töötada liidu vahend, et hoida ära käibemaksuvaidlusi ja lahendada liidusiseseid piiriüleseid vaidlusi käibemaksuga seotud juhtumite puhul. Riigisiseste käibemaksuvaidluste korral asjaomase maksmaksja ja riigi maksuhalduri vahel kohaldatakse jätkuvalt siseriiklikke mehhanisme. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13a)

Käibemaksu valdkonnas tehtavate piiriüleste otsuste ELi katseprojekti alusel tuleks täielikult välja töötada liidu vahend, et hoida ära käibemaksuvaidlusi ja lahendada liidusiseseid piiriüleseid vaidlusi käibemaksuga seotud juhtumite puhul. Riigisiseste käibemaksuvaidluste korral asjaomase maksmaksja ja riigi maksuhalduri vahel kohaldatakse jätkuvalt siseriiklikke mehhanisme.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (13b) | Käesoleva direktiiviga nähakse ette ajutine kord enne liikmesriikidevahelise kaubavahetuse maksustamise lõpliku süsteemi vastuvõtmist liikmesriikide poolt ning sellele tuleks lisada vastavad rakendusaktid ja suunised. Käesolev direktiiv, rakendusaktid ja suunised peaksid jõustuma samaaegselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13b)

Käesoleva direktiiviga nähakse ette ajutine kord enne liikmesriikidevahelise kaubavahetuse maksustamise lõpliku süsteemi vastuvõtmist liikmesriikide poolt ning sellele tuleks lisada vastavad rakendusaktid ja suunised. Käesolev direktiiv, rakendusaktid ja suunised peaksid jõustuma samaaegselt.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 13 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (13c) | Tuleks luua läbipaistva ja otsese teavitamissüsteemi tagamise mehhanism, mille kaudu edastatakse maksumaksjatele automaatselt teavitusi liikmesriikide käibemaksumäärade ajakohastamise ja muutmise kohta. Selline mehhanism peaks põhinema harmoneeritud standarditel ja aruandlusvormidel, millega tagatakse ühtne aruandlus ning andmeotsing kõigis liikmesriikides. Liikmesriikidel peaks olema kohustus tagada, et kogu riiklikke käibemaksumäärasid puudutav teave oleks õige ja ajakohane. Liikmesriigid peaksid ka tagama, et kõigist riiklike käibemaksumäärade muudatustest teavitataks sellise süsteemi kaudu mõistliku aja jooksul pärast nende vastuvõtmist ja igal juhul enne muudatuste kehtima hakkamist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13c)

Tuleks luua läbipaistva ja otsese teavitamissüsteemi tagamise mehhanism, mille kaudu edastatakse maksumaksjatele automaatselt teavitusi liikmesriikide käibemaksumäärade ajakohastamise ja muutmise kohta. Selline mehhanism peaks põhinema harmoneeritud standarditel ja aruandlusvormidel, millega tagatakse ühtne aruandlus ning andmeotsing kõigis liikmesriikides. Liikmesriikidel peaks olema kohustus tagada, et kogu riiklikke käibemaksumäärasid puudutav teave oleks õige ja ajakohane. Liikmesriigid peaksid ka tagama, et kõigist riiklike käibemaksumäärade muudatustest teavitataks sellise süsteemi kaudu mõistliku aja jooksul pärast nende vastuvõtmist ja igal juhul enne muudatuste kehtima hakkamist.

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (15a) | Vastavalt avalikule huvile ja liidu finantshuvidele tuleks igasuguste pettuste avastamise ja tõkestamise hõlbustamiseks tagada rikkumistest teatajatele tulemuslik õiguskaitse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Vastavalt avalikule huvile ja liidu finantshuvidele tuleks igasuguste pettuste avastamise ja tõkestamise hõlbustamiseks tagada rikkumistest teatajatele tulemuslik õiguskaitse.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Maksukohustuslane, kelle asukoht või püsiv tegevuskoht on ühenduses,
  või asukoha ja püsiva tegevuskoha puudumisel alaline asukoht või peamine elukoht on ühenduses
  , ja kes oma majandustegevuse käigus teeb või kavatseb teha artiklites 17a, 20 ja 21 osutatud tehinguid või
  artiklis
   138 sätestatud tingimuste kohaseid tehinguid, võib taotleda maksuhaldurilt sertifitseeritud maksukohustuslase staatust. | | Maksukohustuslane, kelle asukoht või püsiv tegevuskoht on ühenduses ja kes oma majandustegevuse käigus teeb või kavatseb teha artiklites 17a, 20 ja 21 osutatud tehinguid või
  artiklites 138 ja
  138
  a
  sätestatud tingimuste kohaseid tehinguid, võib taotleda maksuhaldurilt sertifitseeritud maksukohustuslase staatust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Maksukohustuslane, kelle asukoht või püsiv tegevuskoht on ühenduses,
  või asukoha ja püsiva tegevuskoha puudumisel alaline asukoht või peamine elukoht on ühenduses
  , ja kes oma majandustegevuse käigus teeb või kavatseb teha artiklites 17a, 20 ja 21 osutatud tehinguid või
  artiklis
   138 sätestatud tingimuste kohaseid tehinguid, võib taotleda maksuhaldurilt sertifitseeritud maksukohustuslase staatust.

Maksukohustuslane, kelle asukoht või püsiv tegevuskoht on ühenduses ja kes oma majandustegevuse käigus teeb või kavatseb teha artiklites 17a, 20 ja 21 osutatud tehinguid või
  artiklites 138 ja
  138
  a
  sätestatud tingimuste kohaseid tehinguid, võib taotleda maksuhaldurilt sertifitseeritud maksukohustuslase staatust.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Kui taotleja on maksukohustuslane, kellele on tolliga seotud eesmärgil antud volitatud ettevõtja staatus, loetakse lõikes 2 sätestatud kriteeriumid täidetuks. | | Kui taotleja on maksukohustuslane, kellele on
  üksnes
  tolliga seotud eesmärgil antud volitatud ettevõtja staatus, loetakse lõikes 2 sätestatud kriteeriumid täidetuks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui taotleja on maksukohustuslane, kellele on tolliga seotud eesmärgil antud volitatud ettevõtja staatus, loetakse lõikes 2 sätestatud kriteeriumid täidetuks.

Kui taotleja on maksukohustuslane, kellele on
  üksnes
  tolliga seotud eesmärgil antud volitatud ettevõtja staatus, loetakse lõikes 2 sätestatud kriteeriumid täidetuks.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 2 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| a) | tollialaste õigusaktide ja maksueeskirjade mis tahes tõsiste rikkumiste ja korduvate rikkumiste puudumine,
  sealhulgas taotleja
  majandustegevusega seotud raskete kuritegude puudumine; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

a)

tollialaste õigusaktide ja maksueeskirjade mis tahes tõsiste rikkumiste ja korduvate rikkumiste puudumine,
  sealhulgas taotleja
  majandustegevusega seotud raskete kuritegude puudumine;

| a) | tollialaste õigusaktide ja maksueeskirjade mis tahes tõsiste rikkumiste ja korduvate rikkumiste puudumine
  majandustegevuse viimase kolme aasta jooksul
  ,
  maksuhaldurite poolt tehtud maksude oluliste ümberarvutuste puudumine või tema
  majandustegevusega seotud raskete kuritegude puudumine,
  sõltumata sellest, kas majandustegevus toimus liidus või mujal
  ; |
| --- | --- |

a)

tollialaste õigusaktide ja maksueeskirjade mis tahes tõsiste rikkumiste ja korduvate rikkumiste puudumine
  majandustegevuse viimase kolme aasta jooksul
  ,
  maksuhaldurite poolt tehtud maksude oluliste ümberarvutuste puudumine või tema
  majandustegevusega seotud raskete kuritegude puudumine,
  sõltumata sellest, kas majandustegevus toimus liidus või mujal
  ;

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 2 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | aa) | puuduvad taotleja majandustegevusega seotud rasked kuriteod, muu hulgas:










  i) | rahapesu; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

aa)

puuduvad taotleja majandustegevusega seotud rasked kuriteod, muu hulgas:

i)

rahapesu;

| ii) | maksudest kõrvalehoidumine ja maksupettused; |
| --- | --- |

ii)

maksudest kõrvalehoidumine ja maksupettused;

| iii) | liidu rahaliste vahendite ja programmide kuritarvitamine; |
| --- | --- |

iii)

liidu rahaliste vahendite ja programmide kuritarvitamine;

| iv) | pankrotimenetlusega või maksejõuetusega seotud pettus; |
| --- | --- |

iv)

pankrotimenetlusega või maksejõuetusega seotud pettus;

| v) | kindlustuspettus vm finantspettus; |
| --- | --- |

v)

kindlustuspettus vm finantspettus;

| vi) | altkäemaks ja/või korruptsioon; |
| --- | --- |

vi)

altkäemaks ja/või korruptsioon;

| vii) | küberkuritegevus; |
| --- | --- |

vii)

küberkuritegevus;

| viii) | kuritegelikus ühenduses osalemine; |
| --- | --- |

viii)

kuritegelikus ühenduses osalemine;

| ix) | süüteod konkurentsiõiguse valdkonnas; |
| --- | --- |

ix)

süüteod konkurentsiõiguse valdkonnas;

| x) | otsene või kaudne osalemine terroristlikus tegevuses; |
| --- | --- |

x)

otsene või kaudne osalemine terroristlikus tegevuses;

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| b) | taotleja tõendus, et ta on võimeline oma tegevust ja kaubavoogu kõrgetasemeliselt haldama, kasutades asjakohast äri- ja vajaduse korral transpordiandmete haldamise süsteemi, mis võimaldab nõuetekohase maksukontrolli tegemist või usaldusväärse või sertifitseeritud siseauditijälje loomist; |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

b)

taotleja tõendus, et ta on võimeline oma tegevust ja kaubavoogu kõrgetasemeliselt haldama, kasutades asjakohast äri- ja vajaduse korral transpordiandmete haldamise süsteemi, mis võimaldab nõuetekohase maksukontrolli tegemist või usaldusväärse või sertifitseeritud siseauditijälje loomist;

| b) | taotleja tõendus, et ta on võimeline oma tegevust ja kaubavoogu kõrgetasemeliselt haldama, kasutades asjakohast äri- ja vajaduse korral transpordiandmete haldamise süsteemi, mis võimaldab nõuetekohase maksukontrolli tegemist või usaldusväärse või sertifitseeritud siseauditijälje loomist,
  vastavalt komisjoni vastuvõetavatele rakendusaktidele ja suunistele
  ; |
| --- | --- |

b)

taotleja tõendus, et ta on võimeline oma tegevust ja kaubavoogu kõrgetasemeliselt haldama, kasutades asjakohast äri- ja vajaduse korral transpordiandmete haldamise süsteemi, mis võimaldab nõuetekohase maksukontrolli tegemist või usaldusväärse või sertifitseeritud siseauditijälje loomist,
  vastavalt komisjoni vastuvõetavatele rakendusaktidele ja suunistele
  ;

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| c) | taotleja tõendid maksejõulisuse kohta, mis loetakse tõendatuks juhul, kui taotleja rahaline olukord on hea, võimaldades tal täita oma kohustusi, võttes nõuetekohaselt arvesse ettevõtja majandustegevuse iseärasusi, või kui esitatakse kindlustusettevõtja või muu krediidiasutuse või muu majanduslikult usaldusväärse kolmanda isiku tagatised. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

c)

taotleja tõendid maksejõulisuse kohta, mis loetakse tõendatuks juhul, kui taotleja rahaline olukord on hea, võimaldades tal täita oma kohustusi, võttes nõuetekohaselt arvesse ettevõtja majandustegevuse iseärasusi, või kui esitatakse kindlustusettevõtja või muu krediidiasutuse või muu majanduslikult usaldusväärse kolmanda isiku tagatised.

| c) | taotleja tõendid maksejõulisuse kohta viimase kolme aasta jooksul, mis loetakse tõendatuks juhul, kui taotleja rahaline olukord on hea, võimaldades tal täita oma kohustusi, võttes nõuetekohaselt arvesse ettevõtja majandustegevuse iseärasusi, või kui esitatakse kindlustusettevõtja või muu krediidiasutuse või muu majanduslikult usaldusväärse kolmanda isiku tagatised.
  Taotleja peab omama pangakontot liidus asuvas finantseerimisasutuses. |
| --- | --- |

c)

taotleja tõendid maksejõulisuse kohta viimase kolme aasta jooksul, mis loetakse tõendatuks juhul, kui taotleja rahaline olukord on hea, võimaldades tal täita oma kohustusi, võttes nõuetekohaselt arvesse ettevõtja majandustegevuse iseärasusi, või kui esitatakse kindlustusettevõtja või muu krediidiasutuse või muu majanduslikult usaldusväärse kolmanda isiku tagatised.
  Taotleja peab omama pangakontot liidus asuvas finantseerimisasutuses.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Kui taotlejale on viimase kolme aasta jooksul keeldutud andmast liidu tolliseadustikus määratletud volitatud ettevõtja staatust, ei anta taotlejale sertifitseeritud maksukohustuslase staatust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Kui taotlejale on viimase kolme aasta jooksul keeldutud andmast liidu tolliseadustikus määratletud volitatud ettevõtja staatust, ei anta taotlejale sertifitseeritud maksukohustuslase staatust.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse ühtseks tõlgendamiseks peab komisjon rakendusaktiga vastu võtma liikmesriikidele määratud ja liidus üldkehtivad täiendavad suunised nimetatud kriteeriumide hindamiseks. Esimene rakendusakt tuleb vastu võtta hiljemalt üks kuu pärast käesoleva direktiivi jõustumist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse ühtseks tõlgendamiseks peab komisjon rakendusaktiga vastu võtma liikmesriikidele määratud ja liidus üldkehtivad täiendavad suunised nimetatud kriteeriumide hindamiseks. Esimene rakendusakt tuleb vastu võtta hiljemalt üks kuu pärast käesoleva direktiivi jõustumist.

Muudatusettepanek 28

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2b.
     
  Komisjoni vastuvõetavad rakendusaktid ja suunised on tihedalt seotud tollimenetluste jaoks volitatud ettevõtja staatuse kohta antud rakendusaktide ja suunistega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Komisjoni vastuvõetavad rakendusaktid ja suunised on tihedalt seotud tollimenetluste jaoks volitatud ettevõtja staatuse kohta antud rakendusaktide ja suunistega.

Muudatusettepanek 29

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 2 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2c.
     
  Lõikes 2 sätestatud kriteeriume tuleb kohaldada ühtselt kõigis liikmesriikides, lähtudes rakendusaktis toodud selgetest ja täpselt määratletud eeskirjadest ja menetlustest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2c.
     
  Lõikes 2 sätestatud kriteeriume tuleb kohaldada ühtselt kõigis liikmesriikides, lähtudes rakendusaktis toodud selgetest ja täpselt määratletud eeskirjadest ja menetlustest.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 3 – lõik 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | da) | maksukohustuslased, kellel ei ole või enam ei ole kehtivat käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

maksukohustuslased, kellel ei ole või enam ei ole kehtivat käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit;

maksukohustuslased, kellel ei ole või enam ei ole kehtivat käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit;

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Punktides a–d osutatud
  maksukohustuslastele
  võib anda sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse seoses
  nende
  muu majandustegevusega. | | Punktides a–d osutatud
  maksukohustuslasele
  võib anda sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse seoses
  tema
  muu majandustegevusega,
  tingimusel et sellise tegevuse tulemused ei ole seotud tegevustega, mille tõttu maksukohustuslasele varem ei antud sertifitseeritud maksukohustuslase staatust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Punktides a–d osutatud
  maksukohustuslastele
  võib anda sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse seoses
  nende
  muu majandustegevusega.

maksukohustuslastele

nende

Punktides a–d osutatud
  maksukohustuslasele
  võib anda sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse seoses
  tema
  muu majandustegevusega,
  tingimusel et sellise tegevuse tulemused ei ole seotud tegevustega, mille tõttu maksukohustuslasele varem ei antud sertifitseeritud maksukohustuslase staatust
  .

maksukohustuslasele

tema

tingimusel et sellise tegevuse tulemused ei ole seotud tegevustega, mille tõttu maksukohustuslasele varem ei antud sertifitseeritud maksukohustuslase staatust

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 4 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Maksukohustuslane, kes taotleb sertifitseeritud maksukohustuslase staatust, esitab kogu maksuhalduri nõutud teabe, mis võimaldab maksuhalduril otsust langetada. | | Maksukohustuslane, kes taotleb sertifitseeritud maksukohustuslase staatust, esitab kogu maksuhalduri nõutud teabe, mis võimaldab maksuhalduril otsust langetada.
  Komisjon kehtestab VKEdele sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse saamiseks lihtsustatud haldusmenetluse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Maksukohustuslane, kes taotleb sertifitseeritud maksukohustuslase staatust, esitab kogu maksuhalduri nõutud teabe, mis võimaldab maksuhalduril otsust langetada.

Maksukohustuslane, kes taotleb sertifitseeritud maksukohustuslase staatust, esitab kogu maksuhalduri nõutud teabe, mis võimaldab maksuhalduril otsust langetada.
  Komisjon kehtestab VKEdele sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse saamiseks lihtsustatud haldusmenetluse.

Komisjon kehtestab VKEdele sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse saamiseks lihtsustatud haldusmenetluse.

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 4 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| a) | selle liikmesriigi maksuhaldurit, kus asub taotleja ettevõte; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

a)

selle liikmesriigi maksuhaldurit, kus asub taotleja ettevõte;

| a) | selle liikmesriigi maksuhaldurit, kus asub taotleja ettevõte,
  nagu on määratletud nõukogu ... direktiivis (EL) .../... äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi (CCTB) kohta

   (*1),
  nõukogu ... direktiivis (EL) .../... äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) kohta

   (*2),
  nõukogu direktiivis (EL) .../..., millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad

   (*3),
  ning nõukogu direktiivis (EL) .../..., milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tulult võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi

   (*4); |
| --- | --- |

a)

selle liikmesriigi maksuhaldurit, kus asub taotleja ettevõte,
  nagu on määratletud nõukogu ... direktiivis (EL) .../... äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi (CCTB) kohta

   (*1),
  nõukogu ... direktiivis (EL) .../... äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) kohta

   (*2),
  nõukogu direktiivis (EL) .../..., millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad

   (*3),
  ning nõukogu direktiivis (EL) .../..., milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tulult võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi

   (*4);

nagu on määratletud nõukogu ... direktiivis (EL) .../... äriühingu tulumaksu ühtse maksubaasi (CCTB) kohta

*1

nõukogu ... direktiivis (EL) .../... äriühingu tulumaksu ühtse konsolideeritud maksubaasi (CCCTB) kohta

*2

nõukogu direktiivis (EL) .../..., millega kehtestatakse märkimisväärse digitaalse kohalolu äriühingu tulumaksuga maksustamise eeskirjad

*3

ning nõukogu direktiivis (EL) .../..., milles käsitletakse teatavate digiteenuste osutamisest saadud tulult võetava digiteenuste maksu ühist süsteemi

*4

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 4 – lõik 2 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (c) | selle liikmesriigi maksuhaldurit, kus on taotleja alaline või peamine elukoht, kui tal ei ole asukohta ega püsivat tegevuskohta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

selle liikmesriigi maksuhaldurit, kus on taotleja alaline või peamine elukoht, kui tal ei ole asukohta ega püsivat tegevuskohta.

selle liikmesriigi maksuhaldurit, kus on taotleja alaline või peamine elukoht, kui tal ei ole asukohta ega püsivat tegevuskohta.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 4a.
     
  Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse andmise korral tehakse vastav teave VIES-süsteemi kaudu kättesaadavaks. Nimetatud staatuse muutused registreeritakse viivitamatult selles süsteemis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse andmise korral tehakse vastav teave VIES-süsteemi kaudu kättesaadavaks. Nimetatud staatuse muutused registreeritakse viivitamatult selles süsteemis.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 5.   Taotluse tagasilükkamise korral teatab maksuhaldur taotlejale tagasilükkamise põhjused koos otsusega. Liikmesriigid tagavad taotlejale õiguse esitada kaebus taotluse tagasilükkamise otsuse kohta. | | 5.   Taotluse tagasilükkamise korral teatab maksuhaldur taotlejale tagasilükkamise põhjused koos otsusega. Liikmesriigid tagavad taotlejale õiguse esitada kaebus taotluse tagasilükkamise otsuse kohta.
  Rakendusaktiga kehtestatakse 1. juuniks 2020 liidu tasandil ühtlustatud kaebuse esitamise menetlus, mis hõlmab liikmesriikide kohustust teavitada oma maksuhaldurite kaudu teisi liikmesriike taotluse tagasilükkamisest ja selle põhjustest. Kaebuse esitamise menetlus algatatakse pärast taotlejale otsusest teatamist mõistliku aja jooksul, mis määratakse kindlaks rakendusaktiga, ning seejuures tuleb võtta arvesse kõiki rakendatud õiguskaitsemenetlusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Taotluse tagasilükkamise korral teatab maksuhaldur taotlejale tagasilükkamise põhjused koos otsusega. Liikmesriigid tagavad taotlejale õiguse esitada kaebus taotluse tagasilükkamise otsuse kohta.

5.   Taotluse tagasilükkamise korral teatab maksuhaldur taotlejale tagasilükkamise põhjused koos otsusega. Liikmesriigid tagavad taotlejale õiguse esitada kaebus taotluse tagasilükkamise otsuse kohta.
  Rakendusaktiga kehtestatakse 1. juuniks 2020 liidu tasandil ühtlustatud kaebuse esitamise menetlus, mis hõlmab liikmesriikide kohustust teavitada oma maksuhaldurite kaudu teisi liikmesriike taotluse tagasilükkamisest ja selle põhjustest. Kaebuse esitamise menetlus algatatakse pärast taotlejale otsusest teatamist mõistliku aja jooksul, mis määratakse kindlaks rakendusaktiga, ning seejuures tuleb võtta arvesse kõiki rakendatud õiguskaitsemenetlusi.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 6.   Maksukohustuslane, kellele anti sertifitseeritud maksukohustuslase staatus, teatab maksuhaldurile
  viivitamata
  kõikidest pärast otsuse vastuvõtmist ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada staatuse edasist kehtivust. Maksuhaldur tühistab maksualase staatuse, kui lõikes 2 sätestatud kriteeriumid ei ole enam täidetud. | | 6.   Maksukohustuslane, kellele anti sertifitseeritud maksukohustuslase staatus, teatab maksuhaldurile
  ühe kuu jooksul
  kõikidest pärast otsuse vastuvõtmist ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada staatuse edasist kehtivust. Maksuhaldur tühistab maksualase staatuse, kui lõikes 2 sätestatud kriteeriumid ei ole enam täidetud.
  Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse andnud liikmesriigi maksuhaldurid vaatavad nimetatud otsuse läbi vähemalt kord kahe aasta järel, veendumaks et vajalikud tingimused on endiselt täidetud. Kui maksukohustuslane ei ole maksuhaldureid teavitanud mis tahes tegurist, mis võib rakendusaktis sätestatud sertifitseeritud maksukohustuslase staatust mõjutada, või kui ta on seda tahtlikult varjanud, määratakse talle proportsionaalsed, tõhusad ja hoiatavad karistused, sealhulgas sertifitseeritud maksukohustuslase staatusest ilmajätmine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Maksukohustuslane, kellele anti sertifitseeritud maksukohustuslase staatus, teatab maksuhaldurile
  viivitamata
  kõikidest pärast otsuse vastuvõtmist ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada staatuse edasist kehtivust. Maksuhaldur tühistab maksualase staatuse, kui lõikes 2 sätestatud kriteeriumid ei ole enam täidetud.

6.   Maksukohustuslane, kellele anti sertifitseeritud maksukohustuslase staatus, teatab maksuhaldurile
  ühe kuu jooksul
  kõikidest pärast otsuse vastuvõtmist ilmnenud asjaoludest, mis võivad mõjutada staatuse edasist kehtivust. Maksuhaldur tühistab maksualase staatuse, kui lõikes 2 sätestatud kriteeriumid ei ole enam täidetud.
  Sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse andnud liikmesriigi maksuhaldurid vaatavad nimetatud otsuse läbi vähemalt kord kahe aasta järel, veendumaks et vajalikud tingimused on endiselt täidetud. Kui maksukohustuslane ei ole maksuhaldureid teavitanud mis tahes tegurist, mis võib rakendusaktis sätestatud sertifitseeritud maksukohustuslase staatust mõjutada, või kui ta on seda tahtlikult varjanud, määratakse talle proportsionaalsed, tõhusad ja hoiatavad karistused, sealhulgas sertifitseeritud maksukohustuslase staatusest ilmajätmine.

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 6a.
     
  Maksukohustuslane, kellele on keeldutud andmast sertifitseeritud maksukohustuslase staatust või kes on omal algatusel maksuhaldurile teatanud, et ta ei vasta enam lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele, ei või enne kuue kuu möödumist keeldumise või staatuse tühistamise kuupäevast taotleda uuesti sertifitseeritud maksukohustuslase staatust, juhul kui kõik asjakohased kriteeriumid on täidetud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a.
     
  Maksukohustuslane, kellele on keeldutud andmast sertifitseeritud maksukohustuslase staatust või kes on omal algatusel maksuhaldurile teatanud, et ta ei vasta enam lõikes 2 sätestatud kriteeriumidele, ei või enne kuue kuu möödumist keeldumise või staatuse tühistamise kuupäevast taotleda uuesti sertifitseeritud maksukohustuslase staatust, juhul kui kõik asjakohased kriteeriumid on täidetud.

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 6b.
     
  Sertifitseeritud maksukohustuslane, kellel ei ole enam käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit, kaotab automaatselt sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6b.
     
  Sertifitseeritud maksukohustuslane, kellel ei ole enam käibemaksukohustuslasena registreerimise numbrit, kaotab automaatselt sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse.

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 13a – lõige 7 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 7a.
     
  Taotluse andmisest keeldumise, maksukohustuslase olukorra muutumise, kaebuse esitamise ja sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse uuesti taotlemisega seotud menetlused määratletakse rakendusaktis ja neid kohaldatakse ühetaoliselt kõigis liikmesriikides. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7a.
     
  Taotluse andmisest keeldumise, maksukohustuslase olukorra muutumise, kaebuse esitamise ja sertifitseeritud maksukohustuslase staatuse uuesti taotlemisega seotud menetlused määratletakse rakendusaktis ja neid kohaldatakse ühetaoliselt kõigis liikmesriikides.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 3

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 138 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| b) | maksukohustuslane või mittemaksukohustuslasest juriidiline isik, kellele kaubad tarnitakse, on käibemaksukohustuslasena registreeritud muus liikmesriigis kui kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriik; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

maksukohustuslane või mittemaksukohustuslasest juriidiline isik, kellele kaubad tarnitakse, on käibemaksukohustuslasena registreeritud muus liikmesriigis kui kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriik;

| b) | maksukohustuslane või mittemaksukohustuslasest juriidiline isik, kellele kaubad tarnitakse, on käibemaksukohustuslasena registreeritud muus liikmesriigis kui kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriik
  ja tal on VIESi kaudu kättesaadav käibemaksukohustuslasena registreerimise number. |
| --- | --- |

b)

maksukohustuslane või mittemaksukohustuslasest juriidiline isik, kellele kaubad tarnitakse, on käibemaksukohustuslasena registreeritud muus liikmesriigis kui kaupade lähetamise või veo alguse liikmesriik
  ja tal on VIESi kaudu kättesaadav käibemaksukohustuslasena registreerimise number.

ja tal on VIESi kaudu kättesaadav käibemaksukohustuslasena registreerimise number.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 4

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 138a – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| b) | „vahendaja“ – ahelas osalev muu kui esimene tarnija, kes lähetab või veab kaupu ise või teeb seda kolmas isik tema nimel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

„vahendaja“ – ahelas osalev muu kui esimene tarnija, kes lähetab või veab kaupu ise või teeb seda kolmas isik tema nimel;

| b) | „vahendaja“ – ahelas osalev muu kui esimene tarnija
  või viimane vastuvõtja/klient
  , kes lähetab või veab kaupu ise või teeb seda kolmas isik tema nimel; |
| --- | --- |

b)

„vahendaja“ – ahelas osalev muu kui esimene tarnija
  või viimane vastuvõtja/klient
  , kes lähetab või veab kaupu ise või teeb seda kolmas isik tema nimel;

või viimane vastuvõtja/klient

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 243 – lõige 3 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Iga sertifitseeritud maksukohustuslane, kellele kaubad tarnitakse artiklis 17a osutatud call-off-varu korra kohaselt, peab
  registrit
  nende kaupade kohta. | | Iga sertifitseeritud maksukohustuslane, kellele kaubad tarnitakse artiklis 17a osutatud call-off-varu korra kohaselt, peab nende kaupade kohta
  digiregistrit, mis on maksuhaldurile kättesaadav
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Iga sertifitseeritud maksukohustuslane, kellele kaubad tarnitakse artiklis 17a osutatud call-off-varu korra kohaselt, peab
  registrit
  nende kaupade kohta.

registrit

Iga sertifitseeritud maksukohustuslane, kellele kaubad tarnitakse artiklis 17a osutatud call-off-varu korra kohaselt, peab nende kaupade kohta
  digiregistrit, mis on maksuhaldurile kättesaadav
  .

digiregistrit, mis on maksuhaldurile kättesaadav

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 262 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   Iga käibemaksukohustuslasena registreeritud maksukohustuslane esitab koondaruandes järgmised andmed: | | 1.   Iga käibemaksukohustuslasena registreeritud maksukohustuslane esitab koondaruandes
  pädevale maksuhaldurile
  järgmised andmed: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Iga käibemaksukohustuslasena registreeritud maksukohustuslane esitab koondaruandes järgmised andmed:

1.   Iga käibemaksukohustuslasena registreeritud maksukohustuslane esitab koondaruandes
  pädevale maksuhaldurile
  järgmised andmed:

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 262 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 1a.
     
  Lõikes 1 osutatud teave peab olema kõigile asjaomastele maksuhalduritele VIESi kaudu kättesaadav. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Lõikes 1 osutatud teave peab olema kõigile asjaomastele maksuhalduritele VIESi kaudu kättesaadav.

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 a (uus)

Direktiiv 2006/112/EÜ

XIV jaotis – 2. a peatükk (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 6a) | XIV jaotisse lisatakse järgmine peatükk: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6a)

6a)

XIV jaotisse lisatakse järgmine peatükk:

Artikkel 398a

1.
     
  Käibemaksuvaidluste lahendamise mehhanism luuakse 1. juuniks 2020, et lahendada liikmesriikidevahelisi vaidlusi juhtumite puhul, kus piiriülesed käibemaksu maksed väidetakse või kahtlustatakse olevat alusetud või liigitatakse alusetuteks, ning seda kohaldatakse juhul, kui vastastikuse kokkuleppe menetlus ei ole andnud kahe aasta jooksul tulemusi.

2.
     
  Lõikes 1 osutatud mehhanism moodustatakse liikmesriikide pädevatest asutustest.

3.
     
  Käibemaksuvaidluste lahendamise mehhanism luuakse 1. juuniks 2020, et lahendada liikmesriikidevahelisi vaidlusi juhtumite puhul, kus piiriülesed käibemaksu maksed väidetakse või kahtlustatakse olevat alusetud või liigitatakse alusetuteks, ning seda kohaldatakse juhul, kui vastastikuse kokkuleppe menetlus ei ole andnud kahe aasta jooksul tulemusi.

4.
     
  Mehhanismi alla kuulub ka nende lahendamise veebipõhine platvorm, millega tahetakse anda liikmesriikidele võimalus lahendada vaidlused ilma mehhanismi või pädevate asutuste vahetu sekkumiseta, ning selleks kehtestatakse selged meetodid tekkivate vaidlusküsimuste leevendamiseks ja menetlused vaidluste lahendamiseks.
  “

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 6 b (uus)

Direktiiv 2006/112/EÜ

XIV jaotis – 2. b peatükk (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 6b) | XIV jaotisse lisatakse järgmine peatükk: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6b)

6b)

XIV jaotisse lisatakse järgmine peatükk:

Artikkel 398b

Automaatne teavitusmehhanism luuakse 1. juuniks 2020. Kõnealune mehhanism tagab maksumaksjate automaatse teavitamise liikmesriikide käibemaksumäärade muutmisest ja kohandamisest. Selline automaatne teavitus aktiveeritakse enne muudatuse jõustumist ja hiljemalt viis päeva pärast otsuse tegemist.
  “

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artiklid 403 ja 404

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 9) | Artiklid
  403
  ja 404
  jäetakse välja. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9)

Artiklid
  403
  ja 404
  jäetakse välja.

Artiklid

ja 404

| 9) | Artikkel
  403 jäetakse välja. |
| --- | --- |

9)

Artikkel
  403 jäetakse välja.

Artikkel

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 a (uus)

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 404

| Kehtiv tekst | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Artikkel 404




  Iga nelja aasta järel pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikidelt saadud teabe alusel aruande, mis käsitleb ühise käibemaksusüsteemi toimimist liikmesriikides ja eelkõige liikmesriikidevahelise kaubavahetuse maksustamise üleminekukorra toimimist, millele lisatakse vajaduse korral ettepanekud lõpliku korra kohta. Asjakohasel juhul lisatakse aruandele asjakohased seadusandlikud ettepanekud. | | 9a) | Artikkel 404 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 404

Iga nelja aasta järel pärast käesoleva direktiivi vastuvõtmist esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikidelt saadud teabe alusel aruande, mis käsitleb ühise käibemaksusüsteemi toimimist liikmesriikides ja eelkõige liikmesriikidevahelise kaubavahetuse maksustamise üleminekukorra toimimist, millele lisatakse vajaduse korral ettepanekud lõpliku korra kohta. Asjakohasel juhul lisatakse aruandele asjakohased seadusandlikud ettepanekud.

9a)

9a)

Artikkel 404 asendatakse järgmisega:

„
  Artikkel 404

Hiljemalt ... [üks aasta pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ja seejärel iga kolme aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande kolmandatest riikidest pärit impordile erandite lubamise korra ja selle ELi raamistikuga kokkusobivuse ning kolmandate riikide pädevate asutustega tehtava koostöö kohta, eriti pettuste vastu võitlemisel. Hiljemalt ... [kaks aastat pärast käesoleva direktiivi jõustumist] ja seejärel iga kolme aasta järel esitab komisjon Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande riikide tegevuse kohta käibemaksupettusi toime pannud füüsilistele ja juriidilistele isikutele haldus- ja kriminaalkaristuste määramisel. Komisjon teeb pädevate riiklike ja ELi asutustega koostööd, et vajaduse korral võtta järelmeetmeid seoses ühtlustamise miinimumnõuete täitmiseks antud soovitustega.
  “

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 9 b (uus)

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 404 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 9b) | Lisatakse järgmine artikkel 404a: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9b)

9b)

Lisatakse järgmine artikkel 404a:

„
  Artikkel 404a

Kõik liikmesriigid esitavad iga kolme aasta järel komisjonile käibemaksupettuste seiresüsteemi tulemuslikkuse hindamise aruanded, ja komisjon edastab need OLAFile.
  “

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 2 – lõige 1 – lõik 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2019. | | Liikmesriigid kohaldavad neid norme
  ning rakendusakte ja suuniseid
  alates 1. jaanuarist 2019. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liikmesriigid kohaldavad neid norme alates 1. jaanuarist 2019.

Liikmesriigid kohaldavad neid norme
  ning rakendusakte ja suuniseid
  alates 1. jaanuarist 2019.

ning rakendusakte ja suuniseid

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 2 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 2 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Komisjon esitab hiljemalt ... [käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäev] ja seejärel iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikidelt saadud teabe alusel aruande, mis käsitleb sertifitseeritud maksukohustuslaste määratlemise kriteeriumide rakendamist liikmesriikides ja eelkõige selle võimalikku mõju maksupettuste vastu võitlemisel. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon esitab hiljemalt ... [käesoleva direktiivi vastuvõtmise kuupäev] ja seejärel iga kolme aasta järel Euroopa Parlamendile ja nõukogule liikmesriikidelt saadud teabe alusel aruande, mis käsitleb sertifitseeritud maksukohustuslaste määratlemise kriteeriumide rakendamist liikmesriikides ja eelkõige selle võimalikku mõju maksupettuste vastu võitlemisel. Vajaduse korral lisatakse aruandele seadusandlik ettepanek.

---

(1)  Nõukogu 11. aprilli 1967. aasta esimene direktiiv 67/227/EMÜ kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 71, 14.4.1967, lk 1301).

1

(2)  Nõukogu 11. aprilli 1967. aasta teine direktiiv 67/228/EMÜ käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühise käibemaksusüsteemi struktuur ja kohaldamiskord (EÜT 71, 14.4.1967, lk 1303).

2

(3)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

3

(4)  Nõukogu 11. aprilli 1967. aasta esimene direktiiv 67/227/EMÜ kumuleeruvaid käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusnormide ühtlustamise kohta (EÜT 71, 14.4.1967, lk 1301).

4

(5)  Nõukogu 11. aprilli 1967. aasta teine direktiiv 67/228/EMÜ käibemakse käsitlevate liikmesriikide õigusaktide ühtlustamise kohta – ühise käibemaksusüsteemi struktuur ja kohaldamiskord (EÜT 71, 14.4.1967, lk 1303).

5

(6)  Nõukogu 28. novembri 2006. aasta direktiiv 2006/112/EÜ, mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi (ELT L 347, 11.12.2006, lk 1).

6

(7)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele käibemaksu tegevuskava kohta „Ühtse ELi käibemaksuala suunas – on aeg otsustada“, COM(2016)
  148
  final, 7.4.2016.

7

148

(8)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele käibemaksu tegevuskava kohta „Ühtse ELi käibemaksuala suunas – on aeg otsustada“, COM(2016)
  148
  final, 7.4.2016.

8

148

(9)  Nõukogu 8. novembri 2016. aasta järeldused olemasolevate ELi käibemaksueeskirjade paranduste kohta seoses piiriüleste tehingutega (nr 14257/16 FISC 190 ECOFIN 1023, 9. november 2016).

9

(10)  Nõukogu 8. novembri 2016. aasta järeldused olemasolevate ELi käibemaksueeskirjade paranduste kohta seoses piiriüleste tehingutega (nr 14257/16 FISC 190 ECOFIN 1023, 9. november 2016).

10

(*1)  
  Väljaannete talitus: palun lisada teksti dokumendis 2016/0337(CNS) sisalduva direktiivi number ja joonealusesse märkusesse kõnealuse direktiivi number, kuupäev, pealkiri ja ELT avaldamisviide.

*1

Väljaannete talitus: palun lisada teksti dokumendis 2016/0337(CNS) sisalduva direktiivi number ja joonealusesse märkusesse kõnealuse direktiivi number, kuupäev, pealkiri ja ELT avaldamisviide.

(*2)  
  Väljaannete talitus: palun lisada teksti dokumendis 2016/0336(CNS) sisalduva direktiivi number ja joonealusesse märkusesse kõnealuse direktiivi number, kuupäev, pealkiri ja ELT avaldamisviide.

*2

Väljaannete talitus: palun lisada teksti dokumendis 2016/0336(CNS) sisalduva direktiivi number ja joonealusesse märkusesse kõnealuse direktiivi number, kuupäev, pealkiri ja ELT avaldamisviide.

(*3)  
  Väljaannete talitus: palun lisada teksti dokumendis 2018/0072(CNS) sisalduva direktiivi number ja joonealusesse märkusesse kõnealuse direktiivi number, kuupäev, pealkiri ja ELT avaldamisviide.

*3

Väljaannete talitus: palun lisada teksti dokumendis 2018/0072(CNS) sisalduva direktiivi number ja joonealusesse märkusesse kõnealuse direktiivi number, kuupäev, pealkiri ja ELT avaldamisviide.

(*4)  
  Väljaannete talitus: palun lisada teksti dokumendis 2018/0073(CNS) sisalduva direktiivi number ja joonealusesse märkusesse kõnealuse direktiivi number, kuupäev, pealkiri ja ELT avaldamisviide.

*4

Väljaannete talitus: palun lisada teksti dokumendis 2018/0073(CNS) sisalduva direktiivi number ja joonealusesse märkusesse kõnealuse direktiivi number, kuupäev, pealkiri ja ELT avaldamisviide.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/92 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/92

---

P8_TA(2018)0367

Käibemaksusüsteem: pöördmaksustamismehhanismi ja kiirreageerimismehhanismi kohaldamisaeg *

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ (mis käsitleb ühist käibemaksusüsteemi) seoses teatavate pettusealdiste kaupade ja teenuste tarnete puhul rakendatava vabatahtliku pöördmaksustamismehhanismi ning käibemaksupettuste vastase kiirreageerimismehhanismi kohaldamisajaga (COM(2018)0298 – C8-0265/2018 – 2018/0150(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2020/C 011/21)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0298), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0298),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0265/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0265/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0283/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0283/2018),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/93 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/93

---

P8_TA(2018)0368

Halduskoostöö aktsiisimaksude valdkonnas seoses elektroonilise registri sisuga *

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu määrus, millega muudetakse määrust (EL) nr 389/2012 (milles käsitletakse halduskoostööd aktsiisimaksude valdkonnas) elektroonilise registri sisu osas (COM(2018)0349 – C8-0371/2018 – 2018/0181(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2020/C 011/22)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0349), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0349),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0371/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0371/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0285/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0285/2018),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti oluliselt muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

4.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/94 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/94

---

P8_TA(2018)0369

Tervisetehnoloogia hindamine ***I

Euroopa Parlamendi 3. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus tervisetehnoloogia hindamise kohta ning millega muudetakse direktiivi 2011/24/EL (COM(2018)0051 – C8-0024/2018 – 2018/0018(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 011/23)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Volitus 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114, | | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114
  ja artikli 168 lõiget 4
  , |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114,

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingut, eriti selle artiklit 114
  ja artikli 168 lõiget 4
  ,

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (1) | Tervishoiutehnoloogiate
  areng on
  üks majanduskasvu ja innovatsiooni soodustavatest kesksetest teguritest liidus
  .
  See
  on osa tervishoiukulutuste koguturust ning moodustab ELi sisemajanduse koguproduktist 10 %. Tervisetehnoloogiad hõlmavad ravimeid, meditsiiniseadmeid ja -protseduure, samuti haiguste ennetuse, diagnostika ja ravi vahendeid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1)

Tervishoiutehnoloogiate
  areng on
  üks majanduskasvu ja innovatsiooni soodustavatest kesksetest teguritest liidus
  .
  See
  on osa tervishoiukulutuste koguturust ning moodustab ELi sisemajanduse koguproduktist 10 %. Tervisetehnoloogiad hõlmavad ravimeid, meditsiiniseadmeid ja -protseduure, samuti haiguste ennetuse, diagnostika ja ravi vahendeid.

| (1) | Tervisetehnoloogiate
  areng on
  otsustava tähtsusega tervise kaitse kõrge taseme saavutamiseks, mille tervisepoliitika peab tagama kõigi kodanike huvides
  .
  Tervisetehnoloogiate näol on tegemist uuendusliku majandussektoriga, mis
  on osa tervishoiukulutuste koguturust ning moodustab ELi sisemajanduse koguproduktist 10 %. Tervisetehnoloogiad hõlmavad ravimeid, meditsiiniseadmeid ja -protseduure, samuti haiguste ennetuse, diagnostika ja ravi vahendeid. |
| --- | --- |

(1)

Tervisetehnoloogiate
  areng on
  otsustava tähtsusega tervise kaitse kõrge taseme saavutamiseks, mille tervisepoliitika peab tagama kõigi kodanike huvides
  .
  Tervisetehnoloogiate näol on tegemist uuendusliku majandussektoriga, mis
  on osa tervishoiukulutuste koguturust ning moodustab ELi sisemajanduse koguproduktist 10 %. Tervisetehnoloogiad hõlmavad ravimeid, meditsiiniseadmeid ja -protseduure, samuti haiguste ennetuse, diagnostika ja ravi vahendeid.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (1a) | Ravimitele tehtavad kulutused moodustasid 2014. aastal 1,41 % SKPst ning 17,1 % tervishoiu kogukuludest, mis tähendab, et need moodustasid tervishoiukuludest märkimisväärse osa. Tervishoiukulud moodustavad 10 % liidu SKPst, s.o 1 300 000 miljonit eurot aastas, millest 220 000 miljonit eurot moodustavad ravimikulud ning 110 000 miljonit eurot meditsiiniseadmete kulud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1a)

Ravimitele tehtavad kulutused moodustasid 2014. aastal 1,41 % SKPst ning 17,1 % tervishoiu kogukuludest, mis tähendab, et need moodustasid tervishoiukuludest märkimisväärse osa. Tervishoiukulud moodustavad 10 % liidu SKPst, s.o 1 300 000 miljonit eurot aastas, millest 220 000 miljonit eurot moodustavad ravimikulud ning 110 000 miljonit eurot meditsiiniseadmete kulud.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (1b) | Nõukogu 16. juuni 2016. aasta järeldustes ning Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioonis (ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust)

   (2)

  rõhutati, et ravimite kättesaadavuse ja uuenduslike tehnoloogiate alal on liidus mitmesuguseid takistusi, kusjuures peamisteks takistusteks on uute raviviiside puudumine teatud haiguste puhul ja ravimite kõrge hind, kusjuures paljudel juhtudel puudub neil terapeutiline lisaväärtus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1b)

Nõukogu 16. juuni 2016. aasta järeldustes ning Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioonis (ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust)

   (2)

  rõhutati, et ravimite kättesaadavuse ja uuenduslike tehnoloogiate alal on liidus mitmesuguseid takistusi, kusjuures peamisteks takistusteks on uute raviviiside puudumine teatud haiguste puhul ja ravimite kõrge hind, kusjuures paljudel juhtudel puudub neil terapeutiline lisaväärtus.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (1c) | Ravimitele annab müügiloa Euroopa Ravimiamet, lähtudes ohutuse ja efektiivsuse põhimõtetest. Võrreldavat tõhusust hindavad tavaliselt riiklikud tervisetehnoloogia hindamisametid, kuna müügilubadega võrreldava tõhususe uuringut ei kaasne. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(1c)

Ravimitele annab müügiloa Euroopa Ravimiamet, lähtudes ohutuse ja efektiivsuse põhimõtetest. Võrreldavat tõhusust hindavad tavaliselt riiklikud tervisetehnoloogia hindamisametid, kuna müügilubadega võrreldava tõhususe uuringut ei kaasne.

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (2) | Tervisetehnoloogia hindamine on
  tõenduspõhine
  protsess, mille abil saavad pädevad ametiasutused määrata uute või olemasolevate tehnoloogiate suhtelist tõhusust. Tervisetehnoloogia hindamisel keskendutakse eelkõige tervisetehnoloogia lisaväärtusele võrreldes muude uute või olemasolevate tervisetehnoloogiatega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2)

Tervisetehnoloogia hindamine on
  tõenduspõhine
  protsess, mille abil saavad pädevad ametiasutused määrata uute või olemasolevate tehnoloogiate suhtelist tõhusust. Tervisetehnoloogia hindamisel keskendutakse eelkõige tervisetehnoloogia lisaväärtusele võrreldes muude uute või olemasolevate tervisetehnoloogiatega.

| (2) | Tervisetehnoloogia hindamine on
  teaduslikel tõenditel põhinev
  protsess, mille abil saavad pädevad ametiasutused määrata uute või olemasolevate tehnoloogiate suhtelist tõhusust. Tervisetehnoloogia hindamisel keskendutakse eelkõige tervisetehnoloogia
  terapeutilisele
  lisaväärtusele võrreldes muude uute või olemasolevate tervisetehnoloogiatega. |
| --- | --- |

(2)

Tervisetehnoloogia hindamine on
  teaduslikel tõenditel põhinev
  protsess, mille abil saavad pädevad ametiasutused määrata uute või olemasolevate tehnoloogiate suhtelist tõhusust. Tervisetehnoloogia hindamisel keskendutakse eelkõige tervisetehnoloogia
  terapeutilisele
  lisaväärtusele võrreldes muude uute või olemasolevate tervisetehnoloogiatega.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (2a) | Nagu osutas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) 2014. aasta mais peetud 67. maailma terviseassambleel, peab tervisetehnoloogia hindamine olema vahend, millega toetada üldist tervisekindlustust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2a)

Nagu osutas Maailma Terviseorganisatsioon (WHO) 2014. aasta mais peetud 67. maailma terviseassambleel, peab tervisetehnoloogia hindamine olema vahend, millega toetada üldist tervisekindlustust.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (2b) | Tervisetehnoloogia hindamine peab aitama edendada innovatsiooni, mis pakub patsientidele ja ühiskonnale laiemalt parimaid tulemusi, ning see on vajalik vahend tervisetehnoloogiate asjakohase kasutuselevõtu ja kasutamise tagamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(2b)

Tervisetehnoloogia hindamine peab aitama edendada innovatsiooni, mis pakub patsientidele ja ühiskonnale laiemalt parimaid tulemusi, ning see on vajalik vahend tervisetehnoloogiate asjakohase kasutuselevõtu ja kasutamise tagamiseks.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (3) | Tervisetehnoloogia hindamine hõlmab nii tervisetehnoloogia kliinilisi kui ka mittekliinilisi aspekte. ELi kaasrahastatavate tervisetehnoloogia hindamise ühismeetmete (EUnetHTA ühismeetmed) kaudu on kindlaks tehtud üheksa valdkonda, mille alusel tervisetehnoloogiaid hinnatakse. Nendest üheksast valdkonnast on neli kliinilised ja viis mittekliinilised. Hindamise neli kliinilist valdkonda on seotud terviseprobleemi ja praeguse tervisetehnoloogia kindlakstegemisega, hinnatava tehnoloogia tehniliste omaduste, selle suhtelise ohutuse ja suhtelise kliinilise tõhususe uurimisega. Viis mittekliinilist valdkonda on seotud tehnoloogia kulu ja majandusliku hindamisega ning selle eetiliste, korralduslike, sotsiaalsete ja õiguslike aspektidega. Kliinilised valdkonnad sobivad seepärast rohkem ühishindamiseks ELi tasandil, samas kui mittekliiniliste valdkondade hindamine on pigem tihedalt seotud riiklike ja piirkondlike olude ning lähenemisviisidega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Tervisetehnoloogia hindamine hõlmab nii tervisetehnoloogia kliinilisi kui ka mittekliinilisi aspekte. ELi kaasrahastatavate tervisetehnoloogia hindamise ühismeetmete (EUnetHTA ühismeetmed) kaudu on kindlaks tehtud üheksa valdkonda, mille alusel tervisetehnoloogiaid hinnatakse. Nendest üheksast valdkonnast on neli kliinilised ja viis mittekliinilised. Hindamise neli kliinilist valdkonda on seotud terviseprobleemi ja praeguse tervisetehnoloogia kindlakstegemisega, hinnatava tehnoloogia tehniliste omaduste, selle suhtelise ohutuse ja suhtelise kliinilise tõhususe uurimisega. Viis mittekliinilist valdkonda on seotud tehnoloogia kulu ja majandusliku hindamisega ning selle eetiliste, korralduslike, sotsiaalsete ja õiguslike aspektidega. Kliinilised valdkonnad sobivad seepärast rohkem ühishindamiseks ELi tasandil, samas kui mittekliiniliste valdkondade hindamine on pigem tihedalt seotud riiklike ja piirkondlike olude ning lähenemisviisidega.

| (3) | Tervisetehnoloogia hindamine hõlmab nii tervisetehnoloogia kliinilisi kui ka mittekliinilisi aspekte. ELi kaasrahastatavate tervisetehnoloogia hindamise ühismeetmete (EUnetHTA ühismeetmed) kaudu on kindlaks tehtud üheksa valdkonda, mille alusel tervisetehnoloogiaid hinnatakse. Nendest üheksast valdkonnast
  (mis moodustavad tervisetehnoloogia hindamise põhimudeli „HTA põhimudel“)
  on neli kliinilised ja viis mittekliinilised. Hindamise neli kliinilist valdkonda on seotud terviseprobleemi ja praeguse tervisetehnoloogia kindlakstegemisega, hinnatava tehnoloogia tehniliste omaduste, selle suhtelise ohutuse ja suhtelise kliinilise tõhususe uurimisega. Viis mittekliinilist valdkonda on seotud tehnoloogia kulu ja majandusliku hindamisega ning selle eetiliste, korralduslike, sotsiaalsete ja õiguslike aspektidega. Kliinilised valdkonnad sobivad seepärast rohkem ühishindamiseks ELi tasandil, samas kui mittekliiniliste valdkondade hindamine on pigem tihedalt seotud riiklike ja piirkondlike olude ning lähenemisviisidega. |
| --- | --- |

(3)

Tervisetehnoloogia hindamine hõlmab nii tervisetehnoloogia kliinilisi kui ka mittekliinilisi aspekte. ELi kaasrahastatavate tervisetehnoloogia hindamise ühismeetmete (EUnetHTA ühismeetmed) kaudu on kindlaks tehtud üheksa valdkonda, mille alusel tervisetehnoloogiaid hinnatakse. Nendest üheksast valdkonnast
  (mis moodustavad tervisetehnoloogia hindamise põhimudeli „HTA põhimudel“)
  on neli kliinilised ja viis mittekliinilised. Hindamise neli kliinilist valdkonda on seotud terviseprobleemi ja praeguse tervisetehnoloogia kindlakstegemisega, hinnatava tehnoloogia tehniliste omaduste, selle suhtelise ohutuse ja suhtelise kliinilise tõhususe uurimisega. Viis mittekliinilist valdkonda on seotud tehnoloogia kulu ja majandusliku hindamisega ning selle eetiliste, korralduslike, sotsiaalsete ja õiguslike aspektidega. Kliinilised valdkonnad sobivad seepärast rohkem ühishindamiseks ELi tasandil, samas kui mittekliiniliste valdkondade hindamine on pigem tihedalt seotud riiklike ja piirkondlike olude ning lähenemisviisidega.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (3a) | Tervishoiutöötajad, patsiendid ja tervishoiuasutused peavad teadma, kas uus tervisetehnoloogia on olemasolevate tervisetehnoloogiatega võrreldes parem, pidades silmas kasulikkust ja riske. Seetõttu on kliiniliste ühishindamiste eesmärk teha kindlaks uute või olemasolevate tervisetehnoloogiate terapeutiline lisaväärtus võrreldes muude uute või olemasolevate tervisetehnoloogiatega, viies läbi võrdleva hindamise, mis põhineb võrdlusuuringutel parima praeguse tõestatud sekkumisega (nn standardravi) või praeguse kõige levinuma raviga, kui selline standardravi puudub. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3a)

Tervishoiutöötajad, patsiendid ja tervishoiuasutused peavad teadma, kas uus tervisetehnoloogia on olemasolevate tervisetehnoloogiatega võrreldes parem, pidades silmas kasulikkust ja riske. Seetõttu on kliiniliste ühishindamiste eesmärk teha kindlaks uute või olemasolevate tervisetehnoloogiate terapeutiline lisaväärtus võrreldes muude uute või olemasolevate tervisetehnoloogiatega, viies läbi võrdleva hindamise, mis põhineb võrdlusuuringutel parima praeguse tõestatud sekkumisega (nn standardravi) või praeguse kõige levinuma raviga, kui selline standardravi puudub.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (4) | Tervisetehnoloogia hindamise tulemusi kasutatakse, et teha otsuseid eelarvevahendite jaotamise kohta tervisevaldkonnas, näiteks seoses tervisetehnoloogia hinnakujunduse või hüvitamise määra kehtestamisega. Tervisetehnoloogia hindamine võib seepärast aidata liikmesriikidel luua ja säilitada kestlikke tervishoiusüsteeme ning edendada innovatsiooni, millel on paremad tulemused on patsientide jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4)

Tervisetehnoloogia hindamise tulemusi kasutatakse, et teha otsuseid eelarvevahendite jaotamise kohta tervisevaldkonnas, näiteks seoses tervisetehnoloogia hinnakujunduse või hüvitamise määra kehtestamisega. Tervisetehnoloogia hindamine võib seepärast aidata liikmesriikidel luua ja säilitada kestlikke tervishoiusüsteeme ning edendada innovatsiooni, millel on paremad tulemused on patsientide jaoks.

| (4) | Tervisetehnoloogia hindamine on oluline vahend, millega edendada kvaliteetset innovatsiooni, suunata teadusuuringuid tervishoiusüsteemide diagnostilistele, terapeutilistele või menetluslikele rahuldamata vajadustele ning suunata kliinilisi ja sotsiaalseid prioriteete. Samuti võib tervisetehnoloogia hindamine anda paremaid teaduslikke tõendeid, mida kasutatakse teabena kliiniliste otsuste tegemisel, ning parandada ressursikasutuse tõhusust, tervishoiusüsteemide kestlikkust, patsientide juurdepääsu nendele tervisetehnoloogiatele ning sektori konkurentsivõimet suurema prognoositavuse ja tõhusamate teadusuuringute kaudu. Liikmesriigid kasutavad
  tervisetehnoloogia hindamise tulemusi
  selleks
  , et
  saada rohkem teaduslikke tõendeid, mis annavad teavet otsuste tegemiseks tervisetehnoloogiate oma süsteemides kasutuselevõtmise
  kohta, näiteks
  otsuste tegemiseks selle kohta, kuidas vahendeid jaotada
  . Tervisetehnoloogia hindamine võib seepärast aidata liikmesriikidel luua ja säilitada kestlikke tervishoiusüsteeme ning edendada innovatsiooni, millel on paremad tulemused on patsientide jaoks. |
| --- | --- |

(4)

Tervisetehnoloogia hindamine on oluline vahend, millega edendada kvaliteetset innovatsiooni, suunata teadusuuringuid tervishoiusüsteemide diagnostilistele, terapeutilistele või menetluslikele rahuldamata vajadustele ning suunata kliinilisi ja sotsiaalseid prioriteete. Samuti võib tervisetehnoloogia hindamine anda paremaid teaduslikke tõendeid, mida kasutatakse teabena kliiniliste otsuste tegemisel, ning parandada ressursikasutuse tõhusust, tervishoiusüsteemide kestlikkust, patsientide juurdepääsu nendele tervisetehnoloogiatele ning sektori konkurentsivõimet suurema prognoositavuse ja tõhusamate teadusuuringute kaudu. Liikmesriigid kasutavad
  tervisetehnoloogia hindamise tulemusi
  selleks
  , et
  saada rohkem teaduslikke tõendeid, mis annavad teavet otsuste tegemiseks tervisetehnoloogiate oma süsteemides kasutuselevõtmise
  kohta, näiteks
  otsuste tegemiseks selle kohta, kuidas vahendeid jaotada
  . Tervisetehnoloogia hindamine võib seepärast aidata liikmesriikidel luua ja säilitada kestlikke tervishoiusüsteeme ning edendada innovatsiooni, millel on paremad tulemused on patsientide jaoks.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (4a) | Tervisetehnoloogia hindamise alasel koostööl võib olla osa kogu tervisetehnoloogia tsüklis: varajases arendusetapis, kasutades tulevikuseiret selleks, et tuvastada murrangulised tehnoloogiad; varajases dialoogis ja teaduslike nõuannete etappides; uuringute parema ülesehituse abil teadusuuringute suurema tõhususe tagamiseks; ning üldise hindamise kesksetes etappides, kui tehnoloogia on juba välja töötatud. Lõpuks võib tervisetehnoloogia hindamine aidata teha otsuseid rahastamise lõpetamise kohta juhtudel, kui tehnoloogia muutub paremate olemasolevate alternatiividega võrreldes vananenuks ja ebasobivaks. Suurem liikmesriikidevaheline koostöö tervisetehnoloogia hindamise valdkonnas peaks aitama parandada ja ühtlustada ka hooldusstandardeid ning diagnostika- ja vastsündinute sõeluuringute tavasid kogu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Tervisetehnoloogia hindamise alasel koostööl võib olla osa kogu tervisetehnoloogia tsüklis: varajases arendusetapis, kasutades tulevikuseiret selleks, et tuvastada murrangulised tehnoloogiad; varajases dialoogis ja teaduslike nõuannete etappides; uuringute parema ülesehituse abil teadusuuringute suurema tõhususe tagamiseks; ning üldise hindamise kesksetes etappides, kui tehnoloogia on juba välja töötatud. Lõpuks võib tervisetehnoloogia hindamine aidata teha otsuseid rahastamise lõpetamise kohta juhtudel, kui tehnoloogia muutub paremate olemasolevate alternatiividega võrreldes vananenuks ja ebasobivaks. Suurem liikmesriikidevaheline koostöö tervisetehnoloogia hindamise valdkonnas peaks aitama parandada ja ühtlustada ka hooldusstandardeid ning diagnostika- ja vastsündinute sõeluuringute tavasid kogu liidus.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (4b) | Tervisetehnoloogia hindamise alane koostöö võib hõlmata enamat kui ravimeid ja meditsiiniseadmeid. See võib hõlmata ka valdkondi, nagu ravi täiendamiseks kasutatav diagnostika, kirurgilised protseduurid, ennetusmeetmed, sõeluuringud ja tervise edendamise programmid, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendid, tervishoiu korraldamise kavad ning integreeritud hoolduse protsessid. Eri tehnoloogiate hindamise nõuded varieeruvad sõltuvalt tehnoloogia konkreetsetest iseärasustest, mistõttu on tervisetehnoloogia hindamise valdkonnas vaja sidusat lähenemisviisi, mis vastab nende eri tehnoloogiate vajadustele. Lisaks on liidu tasandi koostöö lisaväärtus ilmselt veelgi suurem konkreetsetes valdkondades, nagu haruldaste haiguste ravi, pediaatrias kasutatavad ravimid, täppismeditsiin või uudsed ravimeetodid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Tervisetehnoloogia hindamise alane koostöö võib hõlmata enamat kui ravimeid ja meditsiiniseadmeid. See võib hõlmata ka valdkondi, nagu ravi täiendamiseks kasutatav diagnostika, kirurgilised protseduurid, ennetusmeetmed, sõeluuringud ja tervise edendamise programmid, info- ja kommunikatsioonitehnoloogia vahendid, tervishoiu korraldamise kavad ning integreeritud hoolduse protsessid. Eri tehnoloogiate hindamise nõuded varieeruvad sõltuvalt tehnoloogia konkreetsetest iseärasustest, mistõttu on tervisetehnoloogia hindamise valdkonnas vaja sidusat lähenemisviisi, mis vastab nende eri tehnoloogiate vajadustele. Lisaks on liidu tasandi koostöö lisaväärtus ilmselt veelgi suurem konkreetsetes valdkondades, nagu haruldaste haiguste ravi, pediaatrias kasutatavad ravimid, täppismeditsiin või uudsed ravimeetodid.

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (5) | Mitme liikmesriigi paralleelselt tehtavad hindamised ning lahknevused liikmesriikide õiguses, hindamise protsesse ja metoodikaid käsitlevates õigus- ja haldusnormides võivad põhjustada olukorra, kus tervisetehnoloogia arendajad peavad täitma mitmekordseid
  ja lahknevaid
  andmenõudeid.
  Samuti võib see põhjustada tulemuste dubleerimist ja nende varieeruvust, suurendades
  finants- ja halduskoormust, mis takistab tervisetehnoloogiate vaba liikumist ja siseturu tõrgeteta toimimist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(5)

Mitme liikmesriigi paralleelselt tehtavad hindamised ning lahknevused liikmesriikide õiguses, hindamise protsesse ja metoodikaid käsitlevates õigus- ja haldusnormides võivad põhjustada olukorra, kus tervisetehnoloogia arendajad peavad täitma mitmekordseid
  ja lahknevaid
  andmenõudeid.
  Samuti võib see põhjustada tulemuste dubleerimist ja nende varieeruvust, suurendades
  finants- ja halduskoormust, mis takistab tervisetehnoloogiate vaba liikumist ja siseturu tõrgeteta toimimist.

| (5) | Mitme liikmesriigi paralleelselt tehtavad hindamised ning lahknevused liikmesriikide õiguses
  ja
  hindamise protsesse ja metoodikaid käsitlevates õigus- ja haldusnormides võivad põhjustada olukorra, kus tervisetehnoloogia arendajad peavad täitma mitmekordseid andmenõudeid,
  mis võivad suurendada
  finants- ja halduskoormust, mis takistab tervisetehnoloogiate vaba liikumist ja siseturu tõrgeteta toimimist.
  Mõningatel põhjendatud juhtudel, kui arvesse tuleb võtta riiklike ja piirkondlike tervishoiusüsteemide eripärasid ja prioriteete, võib olla vajalik teatavate aspektide täiendav hindamine. Samas võivad hindamised, mis ei ole teatavates liikmesriikides otsuste tegemiseks olulised, viivitada uuenduslike tehnoloogiate rakendamist ning seega patsientide juurdepääsu uuenduslikele raviviisidele. |
| --- | --- |

(5)

Mitme liikmesriigi paralleelselt tehtavad hindamised ning lahknevused liikmesriikide õiguses
  ja
  hindamise protsesse ja metoodikaid käsitlevates õigus- ja haldusnormides võivad põhjustada olukorra, kus tervisetehnoloogia arendajad peavad täitma mitmekordseid andmenõudeid,
  mis võivad suurendada
  finants- ja halduskoormust, mis takistab tervisetehnoloogiate vaba liikumist ja siseturu tõrgeteta toimimist.
  Mõningatel põhjendatud juhtudel, kui arvesse tuleb võtta riiklike ja piirkondlike tervishoiusüsteemide eripärasid ja prioriteete, võib olla vajalik teatavate aspektide täiendav hindamine. Samas võivad hindamised, mis ei ole teatavates liikmesriikides otsuste tegemiseks olulised, viivitada uuenduslike tehnoloogiate rakendamist ning seega patsientide juurdepääsu uuenduslikele raviviisidele.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (6) | Kuigi
  liikmesriigid on teinud mõned ühishindamised ELi kaasrahastatavate ühismeetmete raames,
  on saavutatud vähe tulemusi, sest kestliku koostöömudeli puudumisel on koostöö olnud projektipõhine
  .
  Liikmesriigi tasandil on ühismeetmete, sealhulgas kliiniliste
  ühishindamiste
  tulemuste kasutamine olnud vähene, mis tähendab, et ei ole piisavalt välditud ühe ja sama tervisetehnoloogia hindamise dubleerimist samas või peaaegu samas ajavahemikus eri liikmesriikide tervisetehnoloogia hindamise ametiasutuste ja asutuste poolt
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Kuigi
  liikmesriigid on teinud mõned ühishindamised ELi kaasrahastatavate ühismeetmete raames,
  on saavutatud vähe tulemusi, sest kestliku koostöömudeli puudumisel on koostöö olnud projektipõhine
  .
  Liikmesriigi tasandil on ühismeetmete, sealhulgas kliiniliste
  ühishindamiste
  tulemuste kasutamine olnud vähene, mis tähendab, et ei ole piisavalt välditud ühe ja sama tervisetehnoloogia hindamise dubleerimist samas või peaaegu samas ajavahemikus eri liikmesriikide tervisetehnoloogia hindamise ametiasutuste ja asutuste poolt
  .

| (6) | Liikmesriigid on teinud mõned ühishindamised ELi kaasrahastatavate ühismeetmete raames.
  Need hindamised viidi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/24/EL

   (3)

  artikli 15 alusel läbi kolmes etapis ja kolme ühismeetme kaudu, millest igaühel on oma konkreetsed eesmärgid ja eelarve: EUnetHTA 1, 2010–2012 (6 miljonit eurot); EUnetHTA 2, 2012–2015 (9,5 miljonit eurot); ning EUnetHTA 3, mis käivitati 2016. aasta juunis ja kestab kuni aastani 2020 (20 miljonit eurot). Arvestades nende meetmete ajalist kestust ning huvi nende jätkumise vastu, luuakse käesoleva määrusega kestlikum vorm
  ühishindamiste
  jätkumise tagamiseks
  .
  Praeguseks hetkeks on koostöö peamisteks tulemusteks hindamismudel „HTA põhimudel“, mis toimib tervisetehnoloogia hindamise aruannete raamistikuna; andmebaas individuaalsete asutuste kavandatud, käimasolevate või hiljuti avaldatud projektide jagamiseks (POP-andmebaas); andme- ja tõendibaas teabe säilitamiseks paljutõotavate tehnoloogiate ja nende hindamise seisu või tervisetehnoloogia hindamisest tulenevate täiendavate uuringute taotluste kohta; ning metoodikaalased suunised ja abivahendid tervisetehnoloogia hindamise asutuste jaoks, sealhulgas suunised ühe riigi aruannete kohandamiseks teise jaoks. |
| --- | --- |

(6)

Liikmesriigid on teinud mõned ühishindamised ELi kaasrahastatavate ühismeetmete raames.
  Need hindamised viidi Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 2011/24/EL

   (3)

  artikli 15 alusel läbi kolmes etapis ja kolme ühismeetme kaudu, millest igaühel on oma konkreetsed eesmärgid ja eelarve: EUnetHTA 1, 2010–2012 (6 miljonit eurot); EUnetHTA 2, 2012–2015 (9,5 miljonit eurot); ning EUnetHTA 3, mis käivitati 2016. aasta juunis ja kestab kuni aastani 2020 (20 miljonit eurot). Arvestades nende meetmete ajalist kestust ning huvi nende jätkumise vastu, luuakse käesoleva määrusega kestlikum vorm
  ühishindamiste
  jätkumise tagamiseks
  .
  Praeguseks hetkeks on koostöö peamisteks tulemusteks hindamismudel „HTA põhimudel“, mis toimib tervisetehnoloogia hindamise aruannete raamistikuna; andmebaas individuaalsete asutuste kavandatud, käimasolevate või hiljuti avaldatud projektide jagamiseks (POP-andmebaas); andme- ja tõendibaas teabe säilitamiseks paljutõotavate tehnoloogiate ja nende hindamise seisu või tervisetehnoloogia hindamisest tulenevate täiendavate uuringute taotluste kohta; ning metoodikaalased suunised ja abivahendid tervisetehnoloogia hindamise asutuste jaoks, sealhulgas suunised ühe riigi aruannete kohandamiseks teise jaoks.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | Ühismeetmete raames on saavutatud siiski vähe tulemusi ning kestliku koostöömudeli puudumisel on tulemused tuginenud projektipõhisele koostööle. Liikmesriigi tasandil on ühismeetmete, sealhulgas kliiniliste ühishindamiste tulemuste kasutamine olnud vähene, mis tähendab, et ei ole piisavalt välditud ühe ja sama tervisetehnoloogia hindamise dubleerimist samas või peaaegu samas ajavahemikus eri liikmesriikide tervisetehnoloogia hindamise ametiasutuste ja asutuste poolt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Ühismeetmete raames on saavutatud siiski vähe tulemusi ning kestliku koostöömudeli puudumisel on tulemused tuginenud projektipõhisele koostööle. Liikmesriigi tasandil on ühismeetmete, sealhulgas kliiniliste ühishindamiste tulemuste kasutamine olnud vähene, mis tähendab, et ei ole piisavalt välditud ühe ja sama tervisetehnoloogia hindamise dubleerimist samas või peaaegu samas ajavahemikus eri liikmesriikide tervisetehnoloogia hindamise ametiasutuste ja asutuste poolt.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (7) | Nõukogu tunnustas detsembris 2014
  oma järeldustes (4) tervisetehnoloogia hindamise keskset rolli ja kutsus komisjoni üles jätkama koostöö toetamist kestlikul viisil. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(7)

Nõukogu tunnustas detsembris 2014
  oma järeldustes (4) tervisetehnoloogia hindamise keskset rolli ja kutsus komisjoni üles jätkama koostöö toetamist kestlikul viisil.

| (7) | Oma
  2014. aasta detsembri
  järeldustes,
  mis käsitlevad innovatsiooni patsientide huvides

   (5),
  tunnustas nõukogu
  tervisetehnoloogia hindamise keskset rolli
  tervishoiupoliitika vahendina, mille abil toetada tõendipõhiste, jätkusuutlike
  ja
  õiglaste valikute tegemist tervishoiu ja tervisetehnoloogiate valdkonnas patsientide hüvanguks. Lisaks
  kutsus
  nõukogu
  komisjoni üles jätkama koostöö toetamist kestlikul viisil
  ning palus liikmesriikidel tõhustada koostööd tervisetehnoloogiate hindamise alal ja analüüsida pädevate asutuste vahelise koostöö võimalusi teabe vahetamisel
  .
  Peale selle kutsus nõukogu oma 2015. aasta detsembri järeldustes patsiendi vajadustele kohandatud personaalmeditsiini kohta liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama personaalmeditsiini suhtes kohaldatavaid tervisetehnoloogia hindamise metoodikaid ning nõukogu 2016. aasta juuni järeldustes, mis käsitlevad tasakaalu tugevdamist Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide farmaatsiasüsteemides, kinnitati veel kord, et liikmesriigid näevad tervisetehnoloogia hindamise alases koostöös selget lisaväärtust. Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi ning majanduspoliitika komitee 2016. aasta oktoobri ühisaruandes nõuti omakorda Euroopas tihedamat koostööd tervisetehnoloogia hindamise vallas. |
| --- | --- |

(7)

Oma
  2014. aasta detsembri
  järeldustes,
  mis käsitlevad innovatsiooni patsientide huvides

   (5),
  tunnustas nõukogu
  tervisetehnoloogia hindamise keskset rolli
  tervishoiupoliitika vahendina, mille abil toetada tõendipõhiste, jätkusuutlike
  ja
  õiglaste valikute tegemist tervishoiu ja tervisetehnoloogiate valdkonnas patsientide hüvanguks. Lisaks
  kutsus
  nõukogu
  komisjoni üles jätkama koostöö toetamist kestlikul viisil
  ning palus liikmesriikidel tõhustada koostööd tervisetehnoloogiate hindamise alal ja analüüsida pädevate asutuste vahelise koostöö võimalusi teabe vahetamisel
  .
  Peale selle kutsus nõukogu oma 2015. aasta detsembri järeldustes patsiendi vajadustele kohandatud personaalmeditsiini kohta liikmesriike ja komisjoni üles tugevdama personaalmeditsiini suhtes kohaldatavaid tervisetehnoloogia hindamise metoodikaid ning nõukogu 2016. aasta juuni järeldustes, mis käsitlevad tasakaalu tugevdamist Euroopa Liidu ja selle liikmesriikide farmaatsiasüsteemides, kinnitati veel kord, et liikmesriigid näevad tervisetehnoloogia hindamise alases koostöös selget lisaväärtust. Komisjoni majandus- ja rahandusküsimuste peadirektoraadi ning majanduspoliitika komitee 2016. aasta oktoobri ühisaruandes nõuti omakorda Euroopas tihedamat koostööd tervisetehnoloogia hindamise vallas.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (8) | Oma 2. märtsi 2017. aasta resolutsioonis ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust (6) kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles esitama nii pea kui võimalik ettepanekut tervisetehnoloogia hindamise Euroopa süsteemi kohta ning ühtlustama tervisetehnoloogia läbipaistva hindamise kriteeriume, et hinnata
  ravimite
  terapeutilist lisaväärtust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(8)

Oma 2. märtsi 2017. aasta resolutsioonis ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust (6) kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles esitama nii pea kui võimalik ettepanekut tervisetehnoloogia hindamise Euroopa süsteemi kohta ning ühtlustama tervisetehnoloogia läbipaistva hindamise kriteeriume, et hinnata
  ravimite
  terapeutilist lisaväärtust.

| (8) | Oma 2. märtsi 2017 (7). aasta resolutsioonis (7) ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles esitama nii pea kui võimalik ettepanekut tervisetehnoloogia hindamise Euroopa süsteemi kohta ning ühtlustama tervisetehnoloogia läbipaistva hindamise kriteeriume, et hinnata
  tervisetehnoloogiate
  terapeutilist lisaväärtust
  ja suhtelist tõhusust võrreldes parima kättesaadava alternatiiviga, võttes arvesse innovatsiooni taset ning kasu patsientide jaoks
  . |
| --- | --- |

(8)

Oma 2. märtsi 2017 (7). aasta resolutsioonis (7) ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust kutsus Euroopa Parlament komisjoni üles esitama nii pea kui võimalik ettepanekut tervisetehnoloogia hindamise Euroopa süsteemi kohta ning ühtlustama tervisetehnoloogia läbipaistva hindamise kriteeriume, et hinnata
  tervisetehnoloogiate
  terapeutilist lisaväärtust
  ja suhtelist tõhusust võrreldes parima kättesaadava alternatiiviga, võttes arvesse innovatsiooni taset ning kasu patsientide jaoks
  .

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (10) | Selleks et tagada siseturu parem toimivus ja aidata kaasa inimtervise kõrgetasemelisele kaitsele, on asjakohane ühtlustada kliiniliste hindamiste läbiviimise eeskirjad riiklikul tasandil ja teatavate tervisetehnoloogiate kliinilised hindamised liidu tasandil ning toetada liikmesriikidevahelise vabatahtliku koostöö jätkumist tervisetehnoloogia hindamise teatavate aspektide osas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10)

Selleks et tagada siseturu parem toimivus ja aidata kaasa inimtervise kõrgetasemelisele kaitsele, on asjakohane ühtlustada kliiniliste hindamiste läbiviimise eeskirjad riiklikul tasandil ja teatavate tervisetehnoloogiate kliinilised hindamised liidu tasandil ning toetada liikmesriikidevahelise vabatahtliku koostöö jätkumist tervisetehnoloogia hindamise teatavate aspektide osas.

| (10) | Selleks et tagada siseturu parem toimivus ja aidata kaasa inimtervise kõrgetasemelisele kaitsele, on asjakohane ühtlustada kliiniliste hindamiste läbiviimise eeskirjad riiklikul tasandil ja teatavate tervisetehnoloogiate kliinilised hindamised liidu tasandil ning toetada liikmesriikidevahelise vabatahtliku koostöö jätkumist tervisetehnoloogia hindamise teatavate aspektide osas.
  Kõnealune ühtlustamine peaks tagama kõrgeimad kvaliteedistandardid ja olema kooskõlas parimate olemasolevate tavadega. See ei tohiks soodustada lähenemist väikseima ühise nimetaja suunas ega sundida suuremate erialateadmiste ja kõrgemate standarditega tervisetehnoloogia hindamise asutusi aktsepteerima madalamaid nõudeid. Pigem peaks see kaasa tooma tervisetehnoloogia hindamise võimekuse ja kvaliteedi paranemise riiklikul ja piirkondlikul tasandil. |
| --- | --- |

(10)

Selleks et tagada siseturu parem toimivus ja aidata kaasa inimtervise kõrgetasemelisele kaitsele, on asjakohane ühtlustada kliiniliste hindamiste läbiviimise eeskirjad riiklikul tasandil ja teatavate tervisetehnoloogiate kliinilised hindamised liidu tasandil ning toetada liikmesriikidevahelise vabatahtliku koostöö jätkumist tervisetehnoloogia hindamise teatavate aspektide osas.
  Kõnealune ühtlustamine peaks tagama kõrgeimad kvaliteedistandardid ja olema kooskõlas parimate olemasolevate tavadega. See ei tohiks soodustada lähenemist väikseima ühise nimetaja suunas ega sundida suuremate erialateadmiste ja kõrgemate standarditega tervisetehnoloogia hindamise asutusi aktsepteerima madalamaid nõudeid. Pigem peaks see kaasa tooma tervisetehnoloogia hindamise võimekuse ja kvaliteedi paranemise riiklikul ja piirkondlikul tasandil.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 11

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (11) | Kooskõlas Euroopa Liigu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 168 lõikega 7 jäävad liikmesriigid ka edaspidi vastutavaks oma tervishoiu korralduse ja selle kättesaadavuse üle. Seega on asjakohane piirata liidu eeskirjade kohaldamisala nende tervisetehnoloogia hindamise aspektidega, mis on seotud tervisetehnoloogia kliinilise hindamisega,
  ja tagada eelkõige, et hindamise järeldustes piirdutakse tulemustega, mis on seotud tervisetehnoloogia võrreldava tõhususega
  . Selliste
  hindamiste
  tulemus ei peaks seetõttu mõjutama liikmesriikide otsustusõigust seoses järgnevate otsustega tervisetehnoloogiate hinnakujunduse ja hüvitamise suhtes, kaasa arvatud sellise hinnakujunduse ja hüvitamise kriteeriumide kehtestamine, mis võib sõltuda nii kliinilistest kui ka mittekliinilistest kaalutlustest ning mis jääb täielikult liikmesriikide pädevusse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(11)

Kooskõlas Euroopa Liigu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 168 lõikega 7 jäävad liikmesriigid ka edaspidi vastutavaks oma tervishoiu korralduse ja selle kättesaadavuse üle. Seega on asjakohane piirata liidu eeskirjade kohaldamisala nende tervisetehnoloogia hindamise aspektidega, mis on seotud tervisetehnoloogia kliinilise hindamisega,
  ja tagada eelkõige, et hindamise järeldustes piirdutakse tulemustega, mis on seotud tervisetehnoloogia võrreldava tõhususega
  . Selliste
  hindamiste
  tulemus ei peaks seetõttu mõjutama liikmesriikide otsustusõigust seoses järgnevate otsustega tervisetehnoloogiate hinnakujunduse ja hüvitamise suhtes, kaasa arvatud sellise hinnakujunduse ja hüvitamise kriteeriumide kehtestamine, mis võib sõltuda nii kliinilistest kui ka mittekliinilistest kaalutlustest ning mis jääb täielikult liikmesriikide pädevusse.

| (11) | Kooskõlas Euroopa Liigu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 168 lõikega 7 jäävad liikmesriigid ka edaspidi vastutavaks oma tervishoiu korralduse ja selle kättesaadavuse üle. Seega on asjakohane piirata liidu eeskirjade kohaldamisala nende tervisetehnoloogia hindamise aspektidega, mis on seotud tervisetehnoloogia kliinilise hindamisega.
  Käesolevas määruses sätestatud kliiniline ühishindamine kujutab endast teaduslikku analüüsi tervisetehnoloogia suhtelise mõju kohta efektiivsusele, ohutusele ja tulemuslikkusele, millele üldiselt viidatakse kui kliinilistele tulemustele, mida hinnatakse praegu asjakohaseks peetavate võrdlusnäitajate ning valitud patsientide rühma või alarühma suhtes, võttes arvesse HTA põhimudeli kriteeriume. See hõlmab olemasolevate tõendite põhjal suhteliste tulemuste kindluse astme arvessevõtmist.
  Selliste
  kliiniliste ühishindamiste
  tulemus ei peaks seetõttu mõjutama liikmesriikide otsustusõigust seoses järgnevate otsustega tervisetehnoloogiate hinnakujunduse ja hüvitamise suhtes, kaasa arvatud sellise hinnakujunduse ja hüvitamise kriteeriumide kehtestamine, mis võib sõltuda nii kliinilistest kui ka mittekliinilistest kaalutlustest ning mis jääb täielikult liikmesriikide pädevusse.
  Seetõttu jääb käesoleva määruse kohaldamisalast välja hindamine, mida iga liikmesriik viib ellu oma heakskiitmise protsessi raames. |
| --- | --- |

(11)

Kooskõlas Euroopa Liigu toimimise lepingu (edaspidi „ELi toimimise leping“) artikli 168 lõikega 7 jäävad liikmesriigid ka edaspidi vastutavaks oma tervishoiu korralduse ja selle kättesaadavuse üle. Seega on asjakohane piirata liidu eeskirjade kohaldamisala nende tervisetehnoloogia hindamise aspektidega, mis on seotud tervisetehnoloogia kliinilise hindamisega.
  Käesolevas määruses sätestatud kliiniline ühishindamine kujutab endast teaduslikku analüüsi tervisetehnoloogia suhtelise mõju kohta efektiivsusele, ohutusele ja tulemuslikkusele, millele üldiselt viidatakse kui kliinilistele tulemustele, mida hinnatakse praegu asjakohaseks peetavate võrdlusnäitajate ning valitud patsientide rühma või alarühma suhtes, võttes arvesse HTA põhimudeli kriteeriume. See hõlmab olemasolevate tõendite põhjal suhteliste tulemuste kindluse astme arvessevõtmist.
  Selliste
  kliiniliste ühishindamiste
  tulemus ei peaks seetõttu mõjutama liikmesriikide otsustusõigust seoses järgnevate otsustega tervisetehnoloogiate hinnakujunduse ja hüvitamise suhtes, kaasa arvatud sellise hinnakujunduse ja hüvitamise kriteeriumide kehtestamine, mis võib sõltuda nii kliinilistest kui ka mittekliinilistest kaalutlustest ning mis jääb täielikult liikmesriikide pädevusse.
  Seetõttu jääb käesoleva määruse kohaldamisalast välja hindamine, mida iga liikmesriik viib ellu oma heakskiitmise protsessi raames.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (12) | Selleks et tagada tervisetehnoloogia hindamise kliiniliste aspektide puhul ühtlustatud eeskirjade laiaulatuslik kasutamine ning võimaldada koondada oskusteave ja ressursid tervisetehnoloogia hindamise asutuste vahel, on asjakohane nõuda, et kliinilised ühishindamised tehtaks kõigi nende ravimite puhul, mille kohta on käimas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 (8) alusel ette nähtud tsentraliseeritud müügiloa andmise menetlus, mis hõlmab uusi toimeaineid, ning juhul, kui neid ravimeid lubatakse hiljem kasutada uue näidustuse jaoks. Kliinilised ühishindamised
  tuleks
  teha ka teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/745 (9) esitatud määratlusele vastavate meditsiiniseadmete puhul,
  mis kuuluvad suurimasse riskiklassi ja mille puhul on asjakohased eksperdirühmad andnud oma arvamuse või seisukoha
  .
  Kliinilise ühishindamise jaoks tuleks meditsiiniseadmed valida konkreetsete kriteeriumide alusel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

Selleks et tagada tervisetehnoloogia hindamise kliiniliste aspektide puhul ühtlustatud eeskirjade laiaulatuslik kasutamine ning võimaldada koondada oskusteave ja ressursid tervisetehnoloogia hindamise asutuste vahel, on asjakohane nõuda, et kliinilised ühishindamised tehtaks kõigi nende ravimite puhul, mille kohta on käimas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 (8) alusel ette nähtud tsentraliseeritud müügiloa andmise menetlus, mis hõlmab uusi toimeaineid, ning juhul, kui neid ravimeid lubatakse hiljem kasutada uue näidustuse jaoks. Kliinilised ühishindamised
  tuleks
  teha ka teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/745 (9) esitatud määratlusele vastavate meditsiiniseadmete puhul,
  mis kuuluvad suurimasse riskiklassi ja mille puhul on asjakohased eksperdirühmad andnud oma arvamuse või seisukoha
  .
  Kliinilise ühishindamise jaoks tuleks meditsiiniseadmed valida konkreetsete kriteeriumide alusel.

| (12) | Selleks et tagada tervisetehnoloogia hindamise kliiniliste aspektide puhul ühtlustatud eeskirjade laiaulatuslik kasutamine
  ja edendada liikmesriikide koostööd
  ning võimaldada koondada oskusteave ja ressursid tervisetehnoloogia hindamise asutuste vahel,
  vähendades nii raiskamist ja ebatõhusust tervishoius
  , on asjakohane nõuda, et kliinilised ühishindamised tehtaks kõigi nende ravimite puhul, mille kohta on käimas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 (10) alusel ette nähtud tsentraliseeritud müügiloa andmise menetlus, mis hõlmab uusi toimeaineid, ning juhul, kui neid ravimeid lubatakse hiljem kasutada uue näidustuse jaoks.
  Võttes arvesse vajadust suurema hulga kliiniliste tõendite järele kõigi kõnealuste uute tervisetehnoloogiate kohta, tuleks
  kliinilised ühishindamised teha ka teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/745 (11) esitatud määratlusele vastavate meditsiiniseadmete puhul. |
| --- | --- |

(12)

Selleks et tagada tervisetehnoloogia hindamise kliiniliste aspektide puhul ühtlustatud eeskirjade laiaulatuslik kasutamine
  ja edendada liikmesriikide koostööd
  ning võimaldada koondada oskusteave ja ressursid tervisetehnoloogia hindamise asutuste vahel,
  vähendades nii raiskamist ja ebatõhusust tervishoius
  , on asjakohane nõuda, et kliinilised ühishindamised tehtaks kõigi nende ravimite puhul, mille kohta on käimas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruse (EÜ) nr 726/2004 (10) alusel ette nähtud tsentraliseeritud müügiloa andmise menetlus, mis hõlmab uusi toimeaineid, ning juhul, kui neid ravimeid lubatakse hiljem kasutada uue näidustuse jaoks.
  Võttes arvesse vajadust suurema hulga kliiniliste tõendite järele kõigi kõnealuste uute tervisetehnoloogiate kohta, tuleks
  kliinilised ühishindamised teha ka teatavate Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/745 (11) esitatud määratlusele vastavate meditsiiniseadmete puhul.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (13) | Selleks et tagada, et tervisetehnoloogiate kohta tehtud kliinilised ühishindamised oleksid ka edaspidi täpsed
  ja
  olulised, on asjakohane kehtestada hindamiste
  ajakohastamise tingimused
  , eriti juhul, kui pärast esialgset hindamist
  kättesaadavad
  lisaandmed võivad
  suurendada
  hinnangu
  täpsust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Selleks et tagada, et tervisetehnoloogiate kohta tehtud kliinilised ühishindamised oleksid ka edaspidi täpsed
  ja
  olulised, on asjakohane kehtestada hindamiste
  ajakohastamise tingimused
  , eriti juhul, kui pärast esialgset hindamist
  kättesaadavad
  lisaandmed võivad
  suurendada
  hinnangu
  täpsust
  .

| (13) | Selleks et tagada, et tervisetehnoloogiate kohta tehtud kliinilised ühishindamised oleksid ka edaspidi täpsed, olulised
  ja kvaliteetsed ning põhineksid igal hetkel parimatel olemasolevatel teaduslikel tõenditel
  , on asjakohane kehtestada
  paindlik ja reguleeritud menetlus
  hindamiste
  ajakohastamiseks
  , eriti juhul, kui pärast esialgset hindamist
  muutuvad kättesaadavaks uued tõendid või lisaandmed ning sellised uued tõendid või
  lisaandmed võivad
  anda rohkem teaduslikke tõendeid ning seega parandada
  hinnangu
  kvaliteeti
  . |
| --- | --- |

(13)

Selleks et tagada, et tervisetehnoloogiate kohta tehtud kliinilised ühishindamised oleksid ka edaspidi täpsed, olulised
  ja kvaliteetsed ning põhineksid igal hetkel parimatel olemasolevatel teaduslikel tõenditel
  , on asjakohane kehtestada
  paindlik ja reguleeritud menetlus
  hindamiste
  ajakohastamiseks
  , eriti juhul, kui pärast esialgset hindamist
  muutuvad kättesaadavaks uued tõendid või lisaandmed ning sellised uued tõendid või
  lisaandmed võivad
  anda rohkem teaduslikke tõendeid ning seega parandada
  hinnangu
  kvaliteeti
  .

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (14) | Tuleks asutada liikmesriikide tervisetehnoloogia hindamise ametiasutuste ja asutuste esindajatest koosnev koordineerimisrühm, kelle ülesanne oleks kliiniliste ühishindamiste
  läbiviimise
  ja muu ühistöö
  järelevalve
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Tuleks asutada liikmesriikide tervisetehnoloogia hindamise ametiasutuste ja asutuste esindajatest koosnev koordineerimisrühm, kelle ülesanne oleks kliiniliste ühishindamiste
  läbiviimise
  ja muu ühistöö
  järelevalve
  .

| (14) | Tuleks asutada liikmesriikide tervisetehnoloogia hindamise ametiasutuste ja asutuste esindajatest koosnev koordineerimisrühm, kelle ülesanne oleks kliiniliste ühishindamiste ja muu
  käesoleva määruse kohase
  ühistöö
  elluviimine ning kellel on selleks tunnustatud teadmised
  . |
| --- | --- |

(14)

Tuleks asutada liikmesriikide tervisetehnoloogia hindamise ametiasutuste ja asutuste esindajatest koosnev koordineerimisrühm, kelle ülesanne oleks kliiniliste ühishindamiste ja muu
  käesoleva määruse kohase
  ühistöö
  elluviimine ning kellel on selleks tunnustatud teadmised
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (15) | Selleks et tagada liikmesriikidest lähtuv lähenemisviis kliinilistele ühishindamistele ja teaduslikele ühiskonsultatsioonidele, tuleks liikmesriikidel nimetada riiklikud tervisetehnoloogia hindamise ametiasutused ja asutused, kes annaksid otsuste tegemiseks teavet koordineerimisrühma liikmetena. Nimetatud ametiasutused ja asutused peaksid tagama asjakohaselt kõrge esindatuse koordineerimisrühmas ja tehnilise pädevuse selle alarühmades, arvestades
  vajadust
  pakkuda tervisetehnoloogia hindamise alast pädevust ravimite ja meditsiiniseadmete valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Selleks et tagada liikmesriikidest lähtuv lähenemisviis kliinilistele ühishindamistele ja teaduslikele ühiskonsultatsioonidele, tuleks liikmesriikidel nimetada riiklikud tervisetehnoloogia hindamise ametiasutused ja asutused, kes annaksid otsuste tegemiseks teavet koordineerimisrühma liikmetena. Nimetatud ametiasutused ja asutused peaksid tagama asjakohaselt kõrge esindatuse koordineerimisrühmas ja tehnilise pädevuse selle alarühmades, arvestades
  vajadust
  pakkuda tervisetehnoloogia hindamise alast pädevust ravimite ja meditsiiniseadmete valdkonnas.

| (15) | Selleks et tagada liikmesriikidest lähtuv lähenemisviis kliinilistele ühishindamistele ja teaduslikele ühiskonsultatsioonidele, tuleks liikmesriikidel nimetada riiklikud
  või piirkondlikud
  tervisetehnoloogia hindamise ametiasutused ja asutused, kes annaksid
  selliste hindamiste läbiviimise
  otsuste tegemiseks teavet koordineerimisrühma liikmetena. Nimetatud ametiasutused ja asutused peaksid tagama asjakohaselt kõrge esindatuse koordineerimisrühmas ja tehnilise pädevuse selle alarühmades, arvestades
  võimalust
  pakkuda tervisetehnoloogia hindamise alast pädevust ravimite ja meditsiiniseadmete valdkonnas.
  Organisatsiooniline struktuur peaks võtma arvesse kliinilisi ühishindamisi ja teaduslikke ühiskonsultatsioone läbi viivate alarühmade eripäraseid mandaate. Igasugust huvide konflikti tuleks vältida. |
| --- | --- |

(15)

Selleks et tagada liikmesriikidest lähtuv lähenemisviis kliinilistele ühishindamistele ja teaduslikele ühiskonsultatsioonidele, tuleks liikmesriikidel nimetada riiklikud
  või piirkondlikud
  tervisetehnoloogia hindamise ametiasutused ja asutused, kes annaksid
  selliste hindamiste läbiviimise
  otsuste tegemiseks teavet koordineerimisrühma liikmetena. Nimetatud ametiasutused ja asutused peaksid tagama asjakohaselt kõrge esindatuse koordineerimisrühmas ja tehnilise pädevuse selle alarühmades, arvestades
  võimalust
  pakkuda tervisetehnoloogia hindamise alast pädevust ravimite ja meditsiiniseadmete valdkonnas.
  Organisatsiooniline struktuur peaks võtma arvesse kliinilisi ühishindamisi ja teaduslikke ühiskonsultatsioone läbi viivate alarühmade eripäraseid mandaate. Igasugust huvide konflikti tuleks vältida.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (15a) | Väga olulised on protsessi läbipaistvus ja üldsuse teadlikkus sellest. Seetõttu peaksid kõik hinnatavad kliinilised andmed olema võimalikult läbipaistvad ja üldsus peaks olema neist teadlik, et tekitada usaldus süsteemi vastu. Kui andmed on konfidentsiaalsed ärilistel põhjustel, tuleb konfidentsiaalsus selgelt määratleda ja seda põhjendada ning konfidentsiaalsed andmed nõuetekohaselt piiritleda ja neid kaitsta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15a)

Väga olulised on protsessi läbipaistvus ja üldsuse teadlikkus sellest. Seetõttu peaksid kõik hinnatavad kliinilised andmed olema võimalikult läbipaistvad ja üldsus peaks olema neist teadlik, et tekitada usaldus süsteemi vastu. Kui andmed on konfidentsiaalsed ärilistel põhjustel, tuleb konfidentsiaalsus selgelt määratleda ja seda põhjendada ning konfidentsiaalsed andmed nõuetekohaselt piiritleda ja neid kaitsta.

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (16) | Selleks et ühtlustatud eeskirjad täidaksid siseturuga seotud eesmärki,
  tuleks liikmesriikidelt nõuda
  ,
  et nad võtaksid täielikult
  arvesse kliiniliste ühishindamiste tulemusi
  ega teeks neid
  hindamisi
  uuesti
  . Selle kohustuse täitmine
  ei takista
  liikmesriikidel teha sama tervisetehnoloogia mittekliinilisi hindamisi ega järelduste tegemist nende tehnoloogiate lisaväärtuse kohta, mida käsitletakse riikliku hindamisprotsessi osana, mis võib hõlmata nii kliinilisi kui ka mittekliinilisi andmeid ja kriteeriume. See ei takista ka liikmesriikidel koostada omi soovitusi ega teha otsuseid hinnakujunduse või hüvitamise kohta. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

Selleks et ühtlustatud eeskirjad täidaksid siseturuga seotud eesmärki,
  tuleks liikmesriikidelt nõuda
  ,
  et nad võtaksid täielikult
  arvesse kliiniliste ühishindamiste tulemusi
  ega teeks neid
  hindamisi
  uuesti
  . Selle kohustuse täitmine
  ei takista
  liikmesriikidel teha sama tervisetehnoloogia mittekliinilisi hindamisi ega järelduste tegemist nende tehnoloogiate lisaväärtuse kohta, mida käsitletakse riikliku hindamisprotsessi osana, mis võib hõlmata nii kliinilisi kui ka mittekliinilisi andmeid ja kriteeriume. See ei takista ka liikmesriikidel koostada omi soovitusi ega teha otsuseid hinnakujunduse või hüvitamise kohta.

| (16) | Selleks et ühtlustatud eeskirjad täidaksid siseturuga seotud eesmärki
  ning saavutaksid eesmärgi parandada innovatsiooni ja kliiniliste tõendite kvaliteeti
  ,
  peaksid liikmesriigid võtma
  arvesse kliiniliste ühishindamiste tulemusi
  ning
  hindamisi
  mitte kordama
  .
  Vastavalt riigi vajadustele peaks liikmesriikidel olema õigus täiendada kliinilisi ühishindamisi kliiniliste lisatõendite ja analüüsidega, et võtta arvesse võrdlusnäitajate erinevusi või riigi konkreetset ravikorraldust. Sellised täiendavad kliinilised hindamised peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud ja proportsionaalsed ning nendest tuleks teatada komisjonile ja koordineerimisrühmale. Lisaks ei takista
  selle kohustuse täitmine liikmesriikidel teha sama tervisetehnoloogia mittekliinilisi hindamisi ega järelduste tegemist nende tehnoloogiate
  kliinilise
  lisaväärtuse kohta, mida käsitletakse riikliku hindamisprotsessi osana, mis võib hõlmata
  asjaomase liikmesriigi konkreetseid
  nii kliinilisi kui ka mittekliinilisi
  riikliku ja/või piirkondliku tasandi
  andmeid ja kriteeriume. See ei takista ka liikmesriikidel koostada omi soovitusi ega teha otsuseid hinnakujunduse või hüvitamise kohta. |
| --- | --- |

(16)

Selleks et ühtlustatud eeskirjad täidaksid siseturuga seotud eesmärki
  ning saavutaksid eesmärgi parandada innovatsiooni ja kliiniliste tõendite kvaliteeti
  ,
  peaksid liikmesriigid võtma
  arvesse kliiniliste ühishindamiste tulemusi
  ning
  hindamisi
  mitte kordama
  .
  Vastavalt riigi vajadustele peaks liikmesriikidel olema õigus täiendada kliinilisi ühishindamisi kliiniliste lisatõendite ja analüüsidega, et võtta arvesse võrdlusnäitajate erinevusi või riigi konkreetset ravikorraldust. Sellised täiendavad kliinilised hindamised peaksid olema nõuetekohaselt põhjendatud ja proportsionaalsed ning nendest tuleks teatada komisjonile ja koordineerimisrühmale. Lisaks ei takista
  selle kohustuse täitmine liikmesriikidel teha sama tervisetehnoloogia mittekliinilisi hindamisi ega järelduste tegemist nende tehnoloogiate
  kliinilise
  lisaväärtuse kohta, mida käsitletakse riikliku hindamisprotsessi osana, mis võib hõlmata
  asjaomase liikmesriigi konkreetseid
  nii kliinilisi kui ka mittekliinilisi
  riikliku ja/või piirkondliku tasandi
  andmeid ja kriteeriume. See ei takista ka liikmesriikidel koostada omi soovitusi ega teha otsuseid hinnakujunduse või hüvitamise kohta.

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (16a) | Selleks et kliinilist hinnangut saaks kasutada riigisisese hüvitamist käsitleva otsuse tegemiseks, peaks see ideaaljuhul puudutama elanikke, kellele ravim konkreetses liikmesriigis hüvitatakse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16a)

Selleks et kliinilist hinnangut saaks kasutada riigisisese hüvitamist käsitleva otsuse tegemiseks, peaks see ideaaljuhul puudutama elanikke, kellele ravim konkreetses liikmesriigis hüvitatakse.

Muudatusettepanek 28

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (17) | Ravimite kliiniliste ühishindamiste ajakava tuleks, nii palju kui võimalik, määrata selle ajakava alusel, mida rakendatakse kuni tsentraliseeritud müügiloa andmise menetluse lõpuleviimiseni vastavalt määrusele (EÜ) nr 726/2004. Selline kooskõlastamine peaks tagama, et kliiniliste hindamistega lihtsustatakse tõhusalt turulepääsu ning aidatakse kaasa uuenduslike tehnoloogiate õigeaegsele patsientideni jõudmisele. Üldjuhul peaks asjaomane protsess olema lõppenud hiljemalt selleks ajaks, kui komisjon avaldab müügiloa andmise otsuse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Ravimite kliiniliste ühishindamiste ajakava tuleks, nii palju kui võimalik, määrata selle ajakava alusel, mida rakendatakse kuni tsentraliseeritud müügiloa andmise menetluse lõpuleviimiseni vastavalt määrusele (EÜ) nr 726/2004. Selline kooskõlastamine peaks tagama, et kliiniliste hindamistega lihtsustatakse tõhusalt turulepääsu ning aidatakse kaasa uuenduslike tehnoloogiate õigeaegsele patsientideni jõudmisele. Üldjuhul peaks asjaomane protsess olema lõppenud hiljemalt selleks ajaks, kui komisjon avaldab müügiloa andmise otsuse.

välja jäetud

Muudatusettepanek 29

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (17a) | Harva kasutatavaid ravimeid käsitleva teadusliku ühiskonsultatsiooni puhul tuleb tagada, et mis tahes uus lähenemisviis ei too kaasa tarbetuid viivitusi harva kasutatavate ravimite hindamisel võrreldes praeguse olukorraga, ja võtta arvesse EUnetHTA raames kasutatud pragmaatilist lähenemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Harva kasutatavaid ravimeid käsitleva teadusliku ühiskonsultatsiooni puhul tuleb tagada, et mis tahes uus lähenemisviis ei too kaasa tarbetuid viivitusi harva kasutatavate ravimite hindamisel võrreldes praeguse olukorraga, ja võtta arvesse EUnetHTA raames kasutatud pragmaatilist lähenemist.

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 18

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (18) | Meditsiiniseadmete
  kliiniliste ühishindamiste ajakava koostamisel tuleks arvesse võtta meditsiiniseadmete
  äärmiselt detsentraliseeritud turulepääsu
  ning
  kliinilise ühishindamise jaoks asjakohase tõendusmaterjali kättesaadavust
  .
  Kuna nõutud tõendusmaterjal võib muutuda kättesaadavaks alles pärast meditsiiniseadme turule laskmist ja selleks, et kliiniliseks ühishindamiseks oleks võimalik valida meditsiiniseadmeid sobival ajal, peaks olema võimalik hinnata selliseid seadmeid pärast nende turustamise algust. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(18)

Meditsiiniseadmete
  kliiniliste ühishindamiste ajakava koostamisel tuleks arvesse võtta meditsiiniseadmete
  äärmiselt detsentraliseeritud turulepääsu
  ning
  kliinilise ühishindamise jaoks asjakohase tõendusmaterjali kättesaadavust
  .
  Kuna nõutud tõendusmaterjal võib muutuda kättesaadavaks alles pärast meditsiiniseadme turule laskmist ja selleks, et kliiniliseks ühishindamiseks oleks võimalik valida meditsiiniseadmeid sobival ajal, peaks olema võimalik hinnata selliseid seadmeid pärast nende turustamise algust.

| (18) | Tervisetehnoloogiate
  kliiniliste ühishindamiste ajakava koostamisel tuleks
  ravimite puhul
  arvesse võtta
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 726/2004

   (12)

  tsentraliseeritud loa andmise menetluse elluviimise suhtes sätestatud tähtaega ning
  meditsiiniseadmete
  puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/745

   (*1) ning
  in vitro diagnostika meditsiiniseadmete puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/746

   (*2)

  CE-vastavusmärgise andmise suhtes sätestatud tähtaega
  .
  Igal juhul tuleb nende hindamiste puhul arvesse võtta kliinilise ühishindamise läbiviimise jaoks vajaliku hulga asjakohaste teaduslike tõendite ja tugiandmete kättesaadavust ning ravimite puhul peaksid hindamised toimuma müügiloa andmise ajale võimalikult lähedal ning igal juhul ilma põhjendamatu ja asjatu viivituseta. |
| --- | --- |

(18)

Tervisetehnoloogiate
  kliiniliste ühishindamiste ajakava koostamisel tuleks
  ravimite puhul
  arvesse võtta
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EÜ) nr 726/2004

   (12)

  tsentraliseeritud loa andmise menetluse elluviimise suhtes sätestatud tähtaega ning
  meditsiiniseadmete
  puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/745

   (*1) ning
  in vitro diagnostika meditsiiniseadmete puhul Euroopa Parlamendi ja nõukogu määruses (EL) 2017/746

   (*2)

  CE-vastavusmärgise andmise suhtes sätestatud tähtaega
  .
  Igal juhul tuleb nende hindamiste puhul arvesse võtta kliinilise ühishindamise läbiviimise jaoks vajaliku hulga asjakohaste teaduslike tõendite ja tugiandmete kättesaadavust ning ravimite puhul peaksid hindamised toimuma müügiloa andmise ajale võimalikult lähedal ning igal juhul ilma põhjendamatu ja asjatu viivituseta.

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (19) | Kõigil juhtudel
  peaks käesoleva määruse kohase ühistööga, eriti kliiniliste ühishindamiste kaudu saama väga kvaliteetseid ja õigeaegseid tulemusi
  ning need ei tohiks põhjustada
  viivitusi
  ega segada
  meditsiiniseadmetele CE-märgise
  andmist
  ega
  tervisetehnoloogiate turulepääsu
  .
  Kõnealune ühistöö peaks toimuma eraldi ja olema eristatav tervisetehnoloogiate ohutuse, kvaliteedi, tõhususe ja tulemuslikkuse regulatiivsetest hindamistest, mida tehakse vastavalt muudele liidu õigusaktidele, ja see ei tohi mõjutada muude liidu õigusaktide kohaselt tehtavaid otsuseid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19)

Kõigil juhtudel
  peaks käesoleva määruse kohase ühistööga, eriti kliiniliste ühishindamiste kaudu saama väga kvaliteetseid ja õigeaegseid tulemusi
  ning need ei tohiks põhjustada
  viivitusi
  ega segada
  meditsiiniseadmetele CE-märgise
  andmist
  ega
  tervisetehnoloogiate turulepääsu
  .
  Kõnealune ühistöö peaks toimuma eraldi ja olema eristatav tervisetehnoloogiate ohutuse, kvaliteedi, tõhususe ja tulemuslikkuse regulatiivsetest hindamistest, mida tehakse vastavalt muudele liidu õigusaktidele, ja see ei tohi mõjutada muude liidu õigusaktide kohaselt tehtavaid otsuseid.

| (19) | Igal juhul
  peaks käesoleva määruse kohase ühistööga, eriti kliiniliste ühishindamiste kaudu saama väga kvaliteetseid ja õigeaegseid tulemusi,
  põhjustamata
  viivitusi meditsiiniseadmetele CE-märgise
  andmisel
  ega
  sellesse protsessi sekkumata
  . |
| --- | --- |

(19)

Igal juhul
  peaks käesoleva määruse kohase ühistööga, eriti kliiniliste ühishindamiste kaudu saama väga kvaliteetseid ja õigeaegseid tulemusi,
  põhjustamata
  viivitusi meditsiiniseadmetele CE-märgise
  andmisel
  ega
  sellesse protsessi sekkumata
  .

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (19a) | Käesoleva määruse kohane tervisetehnoloogia hindamise töö peaks toimuma eraldi ja olema eristatav tervisetehnoloogiate ohutuse ja efektiivsuse regulatiivsest hindamisest, mida tehakse vastavalt muudele liidu õigusaktidele, ja see ei tohiks mõjutada muid väljapoole käesoleva määruse kohaldamisala jäävaid aspekte, mis on vastu võetud muude liidu õigusaktide kohaselt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19a)

Käesoleva määruse kohane tervisetehnoloogia hindamise töö peaks toimuma eraldi ja olema eristatav tervisetehnoloogiate ohutuse ja efektiivsuse regulatiivsest hindamisest, mida tehakse vastavalt muudele liidu õigusaktidele, ja see ei tohiks mõjutada muid väljapoole käesoleva määruse kohaldamisala jäävaid aspekte, mis on vastu võetud muude liidu õigusaktide kohaselt.

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (19b) | Harvikravimite puhul ei tohiks ühisaruanne ümber hinnata harvikravimiks nimetamise kriteeriume. Hindajatel ja kaashindajatel peaks siiski olema täielik juurdepääs andmetele, mida vastutavad asutused kasutavad ravimile müügiloa andmiseks, ning võimalus kasutada või luua täiendavaid asjakohaseid andmeid ravimi hindamiseks kliinilise ühishindamise kontekstis. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19b)

Harvikravimite puhul ei tohiks ühisaruanne ümber hinnata harvikravimiks nimetamise kriteeriume. Hindajatel ja kaashindajatel peaks siiski olema täielik juurdepääs andmetele, mida vastutavad asutused kasutavad ravimile müügiloa andmiseks, ning võimalus kasutada või luua täiendavaid asjakohaseid andmeid ravimi hindamiseks kliinilise ühishindamise kontekstis.

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 19 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (19c) | Meditsiiniseadmeid käsitleva määruse (EL) 2017/745 ning in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid käsitleva määruse (EL) 2017/746 kohaselt põhineb nendele seadmetele müügiloa andmine läbipaistvuse ja ohutuse põhimõtetel, mitte tõhususel. Teisalt on kliiniliste probleemide lahendamiseks mõeldud meditsiiniseadmete üha kasvav pakkumine loonud uue olukorra, kus järk-järgult uuenev turg on äärmiselt killustatud ja kus on puudus kliinilistest tõenditest, mis nõuab suuremat hindamisasutuste vahelist koostööd ja teabevahetust. Seetõttu oleks vaja liikuda tsentraliseeritud müügilubade andmise süsteemi poole, milles meditsiiniseadmeid hinnatakse ohutuse, tõhususe ja kvaliteedi alusel. See on ka üks neist valdkondadest, kus liikmesriigid soovivad tulevases ELi tervisetehnoloogia hindamises teha rohkem koostööd. Praegu on meditsiiniseadmete tervisetehnoloogia hindamise süsteemid olemas 20 liikmesriigil ja Norral ning 12 liikmesriiki ja Norra on koostanud juhendid ning peavad esialgseid dialooge. EUnetHTA on viinud läbi meditsiiniseadmete suhtelise tõhususe kvaliteetseid hindamisi, mis põhinevad metoodikal, mida saab käesoleva määruse puhul kasutada võrdlusalusena. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(19c)

Meditsiiniseadmeid käsitleva määruse (EL) 2017/745 ning in vitro diagnostika meditsiiniseadmeid käsitleva määruse (EL) 2017/746 kohaselt põhineb nendele seadmetele müügiloa andmine läbipaistvuse ja ohutuse põhimõtetel, mitte tõhususel. Teisalt on kliiniliste probleemide lahendamiseks mõeldud meditsiiniseadmete üha kasvav pakkumine loonud uue olukorra, kus järk-järgult uuenev turg on äärmiselt killustatud ja kus on puudus kliinilistest tõenditest, mis nõuab suuremat hindamisasutuste vahelist koostööd ja teabevahetust. Seetõttu oleks vaja liikuda tsentraliseeritud müügilubade andmise süsteemi poole, milles meditsiiniseadmeid hinnatakse ohutuse, tõhususe ja kvaliteedi alusel. See on ka üks neist valdkondadest, kus liikmesriigid soovivad tulevases ELi tervisetehnoloogia hindamises teha rohkem koostööd. Praegu on meditsiiniseadmete tervisetehnoloogia hindamise süsteemid olemas 20 liikmesriigil ja Norral ning 12 liikmesriiki ja Norra on koostanud juhendid ning peavad esialgseid dialooge. EUnetHTA on viinud läbi meditsiiniseadmete suhtelise tõhususe kvaliteetseid hindamisi, mis põhinevad metoodikal, mida saab käesoleva määruse puhul kasutada võrdlusalusena.

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (20) | Selleks et lihtsustada tervisetehnoloogia arendajate tõhusat osalemist kliinilistes ühishindamistes
  ,
  tuleks asjaomastele arendajatele asjakohastel juhtudel pakkuda võimalust osaleda koos koordineerimisrühmaga peetavas teaduslikus ühiskonsultatsioonis
  , et saada juhiseid
  tõendusmaterjali ja andmete
  kohta,
  mida tõenäoliselt nõutakse kliinilise ühishindamise eesmärgil
  . Arvestades konsultatsiooni esialgsust, ei tohiks ükski selle käigus antud juhis olla tervisetehnoloogia arendajale ega tervisetehnoloogia hindamise ametiasutustele ja asutustele siduv. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20)

Selleks et lihtsustada tervisetehnoloogia arendajate tõhusat osalemist kliinilistes ühishindamistes
  ,
  tuleks asjaomastele arendajatele asjakohastel juhtudel pakkuda võimalust osaleda koos koordineerimisrühmaga peetavas teaduslikus ühiskonsultatsioonis
  , et saada juhiseid
  tõendusmaterjali ja andmete
  kohta,
  mida tõenäoliselt nõutakse kliinilise ühishindamise eesmärgil
  . Arvestades konsultatsiooni esialgsust, ei tohiks ükski selle käigus antud juhis olla tervisetehnoloogia arendajale ega tervisetehnoloogia hindamise ametiasutustele ja asutustele siduv.

| (20) | Tervisetehnoloogia arendajad võivad pidada koos koordineerimisrühma või selleks moodustatud
  ,
  riiklike või piirkondlike hindamisasutuste spetsialistidest koosnevate töörühmadega teaduslikke ühiskonsultatsioone
  , et saada juhiseid
  teadusuuringute kliiniliste vajaduste ning uuringute kõige asjakohasema ülesehituse
  kohta,
  saavutamaks võimalikult head tõendid ja tõhususe
  . Arvestades konsultatsiooni esialgsust, ei tohiks ükski selle käigus antud juhis olla tervisetehnoloogia arendajale ega tervisetehnoloogia hindamise ametiasutustele ja asutustele siduv. |
| --- | --- |

(20)

Tervisetehnoloogia arendajad võivad pidada koos koordineerimisrühma või selleks moodustatud
  ,
  riiklike või piirkondlike hindamisasutuste spetsialistidest koosnevate töörühmadega teaduslikke ühiskonsultatsioone
  , et saada juhiseid
  teadusuuringute kliiniliste vajaduste ning uuringute kõige asjakohasema ülesehituse
  kohta,
  saavutamaks võimalikult head tõendid ja tõhususe
  . Arvestades konsultatsiooni esialgsust, ei tohiks ükski selle käigus antud juhis olla tervisetehnoloogia arendajale ega tervisetehnoloogia hindamise ametiasutustele ja asutustele siduv.

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 20 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (20a) | Teaduslikud ühiskonsultatsioonid peaksid hõlmama kliiniliste uuringute ülesehitust ja parimate võrdlusravimite kindlaksmääramist patsiendi huvides parima meditsiinipraktika alusel. Konsultatsiooniprotsess peaks olema läbipaistev. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(20a)

Teaduslikud ühiskonsultatsioonid peaksid hõlmama kliiniliste uuringute ülesehitust ja parimate võrdlusravimite kindlaksmääramist patsiendi huvides parima meditsiinipraktika alusel. Konsultatsiooniprotsess peaks olema läbipaistev.

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (21) | Kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike
  ühiskonsultatsioonidega
  kaasneb
  vajadus jagada konfidentsiaalset
  teavet
  tehnoloogia arendajate ja tervisetehnoloogia hindamise ametiasutuste ja asutuste vahel. Selleks et tagada sellise teabe kaitse, tohiks koordineerimisrühmale
  hindamiste ja
  konsultatsioonide raames esitatud teavet avaldada kolmandatele isikutele üksnes pärast konfidentsiaalsuslepingu sõlmimist. Lisaks nõutakse iga teaduslike ühiskonsultatsioonide tulemuste kohta avaldatava teabe puhul, et see tuleb esitada anonüümses vormis nii, et sellest on kõrvaldatud kogu tundlik äriteave. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21)

Kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike
  ühiskonsultatsioonidega
  kaasneb
  vajadus jagada konfidentsiaalset
  teavet
  tehnoloogia arendajate ja tervisetehnoloogia hindamise ametiasutuste ja asutuste vahel. Selleks et tagada sellise teabe kaitse, tohiks koordineerimisrühmale
  hindamiste ja
  konsultatsioonide raames esitatud teavet avaldada kolmandatele isikutele üksnes pärast konfidentsiaalsuslepingu sõlmimist. Lisaks nõutakse iga teaduslike ühiskonsultatsioonide tulemuste kohta avaldatava teabe puhul, et see tuleb esitada anonüümses vormis nii, et sellest on kõrvaldatud kogu tundlik äriteave.

| (21) | Teaduslike
  ühiskonsultatsioonidega
  võib kaasneda
  vajadus jagada konfidentsiaalset
  äriteavet
  tehnoloogia arendajate ja tervisetehnoloogia hindamise ametiasutuste ja asutuste vahel. Selleks et tagada sellise teabe kaitse, tohiks koordineerimisrühmale konsultatsioonide raames esitatud teavet avaldada kolmandatele isikutele üksnes pärast konfidentsiaalsuslepingu sõlmimist. Lisaks nõutakse iga teaduslike ühiskonsultatsioonide tulemuste kohta avaldatava teabe puhul, et see tuleb esitada anonüümses vormis nii, et sellest on kõrvaldatud kogu tundlik äriteave. |
| --- | --- |

(21)

Teaduslike
  ühiskonsultatsioonidega
  võib kaasneda
  vajadus jagada konfidentsiaalset
  äriteavet
  tehnoloogia arendajate ja tervisetehnoloogia hindamise ametiasutuste ja asutuste vahel. Selleks et tagada sellise teabe kaitse, tohiks koordineerimisrühmale konsultatsioonide raames esitatud teavet avaldada kolmandatele isikutele üksnes pärast konfidentsiaalsuslepingu sõlmimist. Lisaks nõutakse iga teaduslike ühiskonsultatsioonide tulemuste kohta avaldatava teabe puhul, et see tuleb esitada anonüümses vormis nii, et sellest on kõrvaldatud kogu tundlik äriteave.

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (21a) | Kliinilise ühishindamisega kaasneb vajadus, et tervisetehnoloogia arendajad teeksid avalikult kättesaadavaks kõik kliinilised andmed ja teaduslikud tõendid. Kasutatud kliinilised andmed, uuringud, metoodika ja kasutatud kliinilised tulemused tuleks avalikustada. Teaduslike andmete ja hindamiste võimalikult suur üldsusele avatus võimaldab biomeditsiini uuringutes edasi liikuda ning suurendada usaldust süsteemi vastu. Kui jagatakse äriliselt tundlikke andmeid, tuleks kaitsta selliste andmete konfidentsiaalsust, esitades need aruannete koostamisel enne avaldamist anonüümses vormis, et kaitsta üldsuse huve. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21a)

Kliinilise ühishindamisega kaasneb vajadus, et tervisetehnoloogia arendajad teeksid avalikult kättesaadavaks kõik kliinilised andmed ja teaduslikud tõendid. Kasutatud kliinilised andmed, uuringud, metoodika ja kasutatud kliinilised tulemused tuleks avalikustada. Teaduslike andmete ja hindamiste võimalikult suur üldsusele avatus võimaldab biomeditsiini uuringutes edasi liikuda ning suurendada usaldust süsteemi vastu. Kui jagatakse äriliselt tundlikke andmeid, tuleks kaitsta selliste andmete konfidentsiaalsust, esitades need aruannete koostamisel enne avaldamist anonüümses vormis, et kaitsta üldsuse huve.

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 21 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (21b) | Euroopa Ombudsman on märkinud, et kui dokumendis olev teave mõjutab isikute tervist (näiteks ravimi efektiivsuse teave), on avalikustamist nõudev avalik huvi üldiselt suurem kui mis tahes nõue kaitsta tundlikku äriteavet. Rahvatervis peaks alati olema ärihuvidest tähtsam. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(21b)

Euroopa Ombudsman on märkinud, et kui dokumendis olev teave mõjutab isikute tervist (näiteks ravimi efektiivsuse teave), on avalikustamist nõudev avalik huvi üldiselt suurem kui mis tahes nõue kaitsta tundlikku äriteavet. Rahvatervis peaks alati olema ärihuvidest tähtsam.

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 22

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (22) | Selleks et tagada olemasolevate ressursside tõhus kasutus, on asjakohane ette näha tulevikuseire, et oleks võimalik varakult tuvastada uudseid tervisetehnoloogiad, millel tõenäoliselt oleks suurim mõju patsientidele, rahvatervisele ja tervishoiusüsteemidele. Selline seire peaks lihtsustama kliiniliseks hindamiseks valitavate tehnoloogiate seas prioriteetide seadmist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(22)

Selleks et tagada olemasolevate ressursside tõhus kasutus, on asjakohane ette näha tulevikuseire, et oleks võimalik varakult tuvastada uudseid tervisetehnoloogiad, millel tõenäoliselt oleks suurim mõju patsientidele, rahvatervisele ja tervishoiusüsteemidele. Selline seire peaks lihtsustama kliiniliseks hindamiseks valitavate tehnoloogiate seas prioriteetide seadmist.

| (22) | Selleks et tagada olemasolevate ressursside tõhus kasutus, on asjakohane ette näha tulevikuseire, et oleks võimalik varakult tuvastada uudseid tervisetehnoloogiad, millel tõenäoliselt oleks suurim mõju patsientidele, rahvatervisele ja tervishoiusüsteemidele,
  ning suunata teadusuuringuid strateegiliselt
  . Selline seire peaks lihtsustama
  koordineerimisrühma jaoks
  kliiniliseks hindamiseks valitavate tehnoloogiate seas prioriteetide seadmist. |
| --- | --- |

(22)

Selleks et tagada olemasolevate ressursside tõhus kasutus, on asjakohane ette näha tulevikuseire, et oleks võimalik varakult tuvastada uudseid tervisetehnoloogiad, millel tõenäoliselt oleks suurim mõju patsientidele, rahvatervisele ja tervishoiusüsteemidele,
  ning suunata teadusuuringuid strateegiliselt
  . Selline seire peaks lihtsustama
  koordineerimisrühma jaoks
  kliiniliseks hindamiseks valitavate tehnoloogiate seas prioriteetide seadmist.

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (23) | Liidul tuleks jätkata tervisetehnoloogia hindamise alase liikmesriikidevahelise vabatahtliku koostöö toetamist
  sellistes
  valdkondades, nagu näiteks vaktsineerimisprogrammide arendamine ja nende rakendamine ning riiklike tervisetehnoloogia hindamise süsteemide suutlikkuse suurendamine.
  Samuti peaks selline vabatahtlik koostöö edendama sünergiat digitaalse ühtse turu strateegia algatustega seoses asjakohastes digitaalsetes ning andmepõhistes tervise- ja ravivaldkondades, et saada tervisetehnoloogia hindamiseks asjakohast tegelikes tingimustes saadud lisatõendusmaterjali. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Liidul tuleks jätkata tervisetehnoloogia hindamise alase liikmesriikidevahelise vabatahtliku koostöö toetamist
  sellistes
  valdkondades, nagu näiteks vaktsineerimisprogrammide arendamine ja nende rakendamine ning riiklike tervisetehnoloogia hindamise süsteemide suutlikkuse suurendamine.
  Samuti peaks selline vabatahtlik koostöö edendama sünergiat digitaalse ühtse turu strateegia algatustega seoses asjakohastes digitaalsetes ning andmepõhistes tervise- ja ravivaldkondades, et saada tervisetehnoloogia hindamiseks asjakohast tegelikes tingimustes saadud lisatõendusmaterjali.

| (23) | Liidul tuleks jätkata tervisetehnoloogia hindamise alase liikmesriikidevahelise vabatahtliku koostöö toetamist
  muudes
  valdkondades, nagu näiteks vaktsineerimisprogrammide arendamine ja nende rakendamine ning riiklike tervisetehnoloogia hindamise süsteemide suutlikkuse suurendamine. |
| --- | --- |

(23)

Liidul tuleks jätkata tervisetehnoloogia hindamise alase liikmesriikidevahelise vabatahtliku koostöö toetamist
  muudes
  valdkondades, nagu näiteks vaktsineerimisprogrammide arendamine ja nende rakendamine ning riiklike tervisetehnoloogia hindamise süsteemide suutlikkuse suurendamine.

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (24) | Selleks et tagada ühistöö kaasavus ja läbipaistvus, tuleks koordineerimisrühmal laiaulatuslikult kaasata huvitatud osapooli ja sidusrühmi ning nendega konsulteerida. Selleks et säilitada ühistöö terviklikkus
  , tuleks välja töötada eeskirjad, et tagada ühistöö sõltumatus ja erapooletus ning et sellise konsultatsiooniga ei kaasneks ühtki huvide konflikti. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24)

Selleks et tagada ühistöö kaasavus ja läbipaistvus, tuleks koordineerimisrühmal laiaulatuslikult kaasata huvitatud osapooli ja sidusrühmi ning nendega konsulteerida. Selleks et säilitada ühistöö terviklikkus
  , tuleks välja töötada eeskirjad, et tagada ühistöö sõltumatus ja erapooletus ning et sellise konsultatsiooniga ei kaasneks ühtki huvide konflikti.

| (24) | Selleks et
  säilitada
  ühistöö
  objektiivsus
  , läbipaistvus ja
  kvaliteet
  , tuleks välja töötada eeskirjad, et tagada ühistöö sõltumatus,
  avalikkus
  ja erapooletus ning et sellise konsultatsiooniga ei kaasneks ühtki huvide konflikti. |
| --- | --- |

(24)

Selleks et
  säilitada
  ühistöö
  objektiivsus
  , läbipaistvus ja
  kvaliteet
  , tuleks välja töötada eeskirjad, et tagada ühistöö sõltumatus,
  avalikkus
  ja erapooletus ning et sellise konsultatsiooniga ei kaasneks ühtki huvide konflikti.

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (24a) | Koordineerimisrühma ja patsiendiorganisatsioonide, tarbijaorganisatsioonide, tervise valdkonna vabaühenduste, tervishoiuekspertide ja -töötajate vahel tuleks tagada dialoog, eelkõige sidusrühmade võrgustiku kaudu, et kindlustada otsuste sõltumatus, läbipaistvus ja erapooletus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24a)

Koordineerimisrühma ja patsiendiorganisatsioonide, tarbijaorganisatsioonide, tervise valdkonna vabaühenduste, tervishoiuekspertide ja -töötajate vahel tuleks tagada dialoog, eelkõige sidusrühmade võrgustiku kaudu, et kindlustada otsuste sõltumatus, läbipaistvus ja erapooletus.

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 24 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (24b) | Tõhusa otsustamise tagamiseks ja ravimite kättesaadavuse hõlbustamiseks on oluline, et otsusetegijad teeksid asjakohast koostööd ravimite elutsükli olulistes etappides. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(24b)

Tõhusa otsustamise tagamiseks ja ravimite kättesaadavuse hõlbustamiseks on oluline, et otsusetegijad teeksid asjakohast koostööd ravimite elutsükli olulistes etappides.

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (25) | Selleks et tagada ühtlustatud lähenemisviis käesoleva määrusega ette nähtud ühistööle,
  tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused
  ,
  et kehtestada kliinilise ühishindamise menetluste
  ja
  metoodikate ühisraamistik
  , kliiniliste ühishindamiste
  kord
  ja teaduslike ühiskonsultatsioonide
  kord
  . Vajaduse korral tuleks ravimite ja meditsiiniseadmete jaoks välja töötada eri eeskirjad. Selliste eeskirjade koostamisel tuleks
  komisjonil
  võtta arvesse EUnetHTA ühismeetmete raames juba tehtud töö tulemusi.
  Samuti tuleks komisjonil arvesse võtta
  teadusuuringute programmist „Horisont 2020“ rahastatavaid tervisetehnoloogia hindamise algatusi ning ka piirkondlikke tervisetehnoloogia hindamise algatusi, näiteks algatused Beneluxa ja Valletta deklaratsioon. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (13). |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25)

Selleks et tagada ühtlustatud lähenemisviis käesoleva määrusega ette nähtud ühistööle,
  tuleks komisjonile anda rakendamisvolitused
  ,
  et kehtestada kliinilise ühishindamise menetluste
  ja
  metoodikate ühisraamistik
  , kliiniliste ühishindamiste
  kord
  ja teaduslike ühiskonsultatsioonide
  kord
  . Vajaduse korral tuleks ravimite ja meditsiiniseadmete jaoks välja töötada eri eeskirjad. Selliste eeskirjade koostamisel tuleks
  komisjonil
  võtta arvesse EUnetHTA ühismeetmete raames juba tehtud töö tulemusi.
  Samuti tuleks komisjonil arvesse võtta
  teadusuuringute programmist „Horisont 2020“ rahastatavaid tervisetehnoloogia hindamise algatusi ning ka piirkondlikke tervisetehnoloogia hindamise algatusi, näiteks algatused Beneluxa ja Valletta deklaratsioon. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (13).

| (25) | Selleks et tagada ühtlustatud lähenemisviis käesoleva määrusega ette nähtud ühistööle,
  peaks koordineerimisrühm, mis koosneb tervisetehnoloogia hindamisega tegelevatest riiklikest ja/või piirkondlikest asutustest ja organitest
  ,
  kellel on vastav suutlikkus, sõltumatus
  ja
  erapooletus, töötama välja metoodika
  ,
  mis tagab kogu ühistöö hea kvaliteedi. Komisjon peaks rakendusaktidega heaks kiitma selle metoodika ning
  kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide
  ühise menetlusraamistiku
  . Vajaduse korral
  ja põhjendatud juhtudel
  tuleks ravimite ja meditsiiniseadmete jaoks välja töötada eri eeskirjad. Selliste eeskirjade koostamisel tuleks võtta arvesse EUnetHTA ühismeetmete raames juba tehtud töö tulemusi,
  ning eelkõige metoodilisi suuniseid ja tõendite esitamise vormi
  , teadusuuringute programmist „Horisont 2020“ rahastatavaid tervisetehnoloogia hindamise algatusi ning ka piirkondlikke tervisetehnoloogia hindamise algatusi, näiteks algatused Beneluxa ja Valletta deklaratsioon. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (14). |
| --- | --- |

(25)

Selleks et tagada ühtlustatud lähenemisviis käesoleva määrusega ette nähtud ühistööle,
  peaks koordineerimisrühm, mis koosneb tervisetehnoloogia hindamisega tegelevatest riiklikest ja/või piirkondlikest asutustest ja organitest
  ,
  kellel on vastav suutlikkus, sõltumatus
  ja
  erapooletus, töötama välja metoodika
  ,
  mis tagab kogu ühistöö hea kvaliteedi. Komisjon peaks rakendusaktidega heaks kiitma selle metoodika ning
  kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide
  ühise menetlusraamistiku
  . Vajaduse korral
  ja põhjendatud juhtudel
  tuleks ravimite ja meditsiiniseadmete jaoks välja töötada eri eeskirjad. Selliste eeskirjade koostamisel tuleks võtta arvesse EUnetHTA ühismeetmete raames juba tehtud töö tulemusi,
  ning eelkõige metoodilisi suuniseid ja tõendite esitamise vormi
  , teadusuuringute programmist „Horisont 2020“ rahastatavaid tervisetehnoloogia hindamise algatusi ning ka piirkondlikke tervisetehnoloogia hindamise algatusi, näiteks algatused Beneluxa ja Valletta deklaratsioon. Neid volitusi tuleks kasutada kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrusega (EL) nr 182/2011 (14).

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (25a) | Metoodikate raamistik peaks vastavalt Helsingi deklaratsioonile tagama hea kvaliteedi ja kvaliteetse kliinilise tõendusmaterjali kõige sobivamate võrdlusnäitajate valimise teel. See peaks põhinema rangetel kvaliteedinormidel, parimatel olemasolevatel teaduslikel tõenditel, mis on eelkõige saadud topeltpimedatest randomiseeritud kliinilistest uuringutest, metaanalüüsidest ja süstemaatilisest läbivaatamisest, ning võtma arvesse kasulikke, asjakohaseid, selgeid, konkreetseid ja asjaomase kliinilise olukorraga kohandatud kriteeriume, eelistades näitajaid. Dokumendid, mille taotleja peab esitama, peaksid vastama kõige ajakohasematele ja avalikele andmetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25a)

Metoodikate raamistik peaks vastavalt Helsingi deklaratsioonile tagama hea kvaliteedi ja kvaliteetse kliinilise tõendusmaterjali kõige sobivamate võrdlusnäitajate valimise teel. See peaks põhinema rangetel kvaliteedinormidel, parimatel olemasolevatel teaduslikel tõenditel, mis on eelkõige saadud topeltpimedatest randomiseeritud kliinilistest uuringutest, metaanalüüsidest ja süstemaatilisest läbivaatamisest, ning võtma arvesse kasulikke, asjakohaseid, selgeid, konkreetseid ja asjaomase kliinilise olukorraga kohandatud kriteeriume, eelistades näitajaid. Dokumendid, mille taotleja peab esitama, peaksid vastama kõige ajakohasematele ja avalikele andmetele.

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (25b) | Mis tahes eripärad metoodikas, näiteks vaktsiinide puhul, peaksid olema põhjendatud ja väga konkreetse olukorraga kohandatud, peaksid olema sama teadusliku täpsuse ja samade teaduslikele standarditega ning ei tohiks mingil juhul põhjustada tervisetehnoloogia või kliiniliste tõendite kvaliteedi halvenemist. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25b)

Mis tahes eripärad metoodikas, näiteks vaktsiinide puhul, peaksid olema põhjendatud ja väga konkreetse olukorraga kohandatud, peaksid olema sama teadusliku täpsuse ja samade teaduslikele standarditega ning ei tohiks mingil juhul põhjustada tervisetehnoloogia või kliiniliste tõendite kvaliteedi halvenemist.

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (25c) | Komisjon peaks pakkuma koordineerimisrühma ühistööle haldustuge ning pärast sidusrühmadega peetavaid konsultatsioone peaks koordineerimisrühm esitama ühistöö kohta lõpparuande. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25c)

Komisjon peaks pakkuma koordineerimisrühma ühistööle haldustuge ning pärast sidusrühmadega peetavaid konsultatsioone peaks koordineerimisrühm esitama ühistöö kohta lõpparuande.

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 26

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (26) | Selleks et tagada, et käesolev määrus on täielikult toimiv ja selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 anda volitus võtta
  vastu
  õigusakte seoses
  kliiniliste
  hindamiste puhul esitatavate dokumentide, aruannete ja koondaruannete sisu
  ,
  teadusliku ühiskonsultatsiooni taotluste ja aruannete sisu
  ning sidusrühmade valimise
  eeskirjadega. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes

   (15)

  sätestatud põhimõtetega.Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide koostamises, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidele peaks süstemaatiliselt andma juurdepääsuõiguse komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus tegeldakse delegeeritud õigusaktide koostamisega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(26)

Selleks et tagada, et käesolev määrus on täielikult toimiv ja selle kohandamiseks teaduse ja tehnika arenguga, tuleks komisjonile kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 anda volitus võtta
  vastu
  õigusakte seoses
  kliiniliste
  hindamiste puhul esitatavate dokumentide, aruannete ja koondaruannete sisu
  ,
  teadusliku ühiskonsultatsiooni taotluste ja aruannete sisu
  ning sidusrühmade valimise
  eeskirjadega. On eriti oluline, et komisjon korraldaks oma ettevalmistava töö käigus asjakohaseid konsultatsioone, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et need konsultatsioonid viidaks läbi kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppes

   (15)

  sätestatud põhimõtetega.Eelkõige selleks, et tagada võrdne osalemine delegeeritud õigusaktide koostamises, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidele peaks süstemaatiliselt andma juurdepääsuõiguse komisjoni eksperdirühmade koosolekutele, kus tegeldakse delegeeritud õigusaktide koostamisega
  .

| (26) | Komisjon peaks võtma
  vastu
  rakendusaktid
  kliiniliste
  ühishindamiste
  ,
  teaduslike ühiskonsultatsioonide
  ning sidusrühmade valimise
  menetluseeskirjade kohta
  . |
| --- | --- |

(26)

Komisjon peaks võtma
  vastu
  rakendusaktid
  kliiniliste
  ühishindamiste
  ,
  teaduslike ühiskonsultatsioonide
  ning sidusrühmade valimise
  menetluseeskirjade kohta
  .

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 27

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (27) | Selleks et tagada käesoleva määrusega ette nähtud ühistöö jaoks piisavate ressursside olemasolu,
  tuleks liidul tagada
  ühistöö ja vabatahtliku koostöö ning nende tegevuste toetusraamistiku
  rahastamine. Rahastus peaks katma kliinilise ühishindamise
  ja
  teadusliku ühiskonsultatsiooni aruannete koostamise kulu
  . Liikmesriikidel peaks olema ka võimalus lähetada riiklike eksperte komisjoni, et toetada koordineerimisrühma sekretariaadi tööd. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(27)

Selleks et tagada käesoleva määrusega ette nähtud ühistöö jaoks piisavate ressursside olemasolu,
  tuleks liidul tagada
  ühistöö ja vabatahtliku koostöö ning nende tegevuste toetusraamistiku
  rahastamine. Rahastus peaks katma kliinilise ühishindamise
  ja
  teadusliku ühiskonsultatsiooni aruannete koostamise kulu
  . Liikmesriikidel peaks olema ka võimalus lähetada riiklike eksperte komisjoni, et toetada koordineerimisrühma sekretariaadi tööd.

| (27) | Selleks et tagada käesoleva määrusega ette nähtud ühistöö jaoks piisavate ressursside olemasolu
  ning stabiilne haldustugi
  ,
  peaks liit tagama
  ühistöö ja vabatahtliku koostöö ning nende tegevuste toetusraamistiku
  stabiilse
  ja
  püsiva avaliku rahastamise mitmeaastase finantsraamistiku raames
  . Liikmesriikidel peaks olema ka võimalus lähetada riiklike eksperte komisjoni, et toetada koordineerimisrühma sekretariaadi tööd.
  Komisjon peaks omakorda kehtestama tasude süsteemi tervisetehnoloogia arendajatele, kes taotlevad teaduslikke ühiskonsultatsioone või kliinilisi ühishindamisi, mille eesmärk on uurida täitmata ravivajadusi. Nendest tasudest ei tohi mingil tingimusel rahastada käesoleva määruse kohaselt tehtavat ühistööd. |
| --- | --- |

(27)

Selleks et tagada käesoleva määrusega ette nähtud ühistöö jaoks piisavate ressursside olemasolu
  ning stabiilne haldustugi
  ,
  peaks liit tagama
  ühistöö ja vabatahtliku koostöö ning nende tegevuste toetusraamistiku
  stabiilse
  ja
  püsiva avaliku rahastamise mitmeaastase finantsraamistiku raames
  . Liikmesriikidel peaks olema ka võimalus lähetada riiklike eksperte komisjoni, et toetada koordineerimisrühma sekretariaadi tööd.
  Komisjon peaks omakorda kehtestama tasude süsteemi tervisetehnoloogia arendajatele, kes taotlevad teaduslikke ühiskonsultatsioone või kliinilisi ühishindamisi, mille eesmärk on uurida täitmata ravivajadusi. Nendest tasudest ei tohi mingil tingimusel rahastada käesoleva määruse kohaselt tehtavat ühistööd.

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (28) | Selleks et lihtsustada liikmesriikidevahelist tervisetehnoloogia hindamise alast ühistööd ja teabevahetust, tuleks sätestada sellise IT-platvormi loomine, mis sisaldaks asjakohaseid andmebaase ja turvalisi teabevahetuskanaleid. Komisjon peaks tagama ühenduse IT-platvormi ja muude andmetaristute vahel, mis on tervisetehnoloogia hindamiseks olulised, näiteks tegelikes tingimustes saadud andmete registrid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28)

Selleks et lihtsustada liikmesriikidevahelist tervisetehnoloogia hindamise alast ühistööd ja teabevahetust, tuleks sätestada sellise IT-platvormi loomine, mis sisaldaks asjakohaseid andmebaase ja turvalisi teabevahetuskanaleid. Komisjon peaks tagama ühenduse IT-platvormi ja muude andmetaristute vahel, mis on tervisetehnoloogia hindamiseks olulised, näiteks tegelikes tingimustes saadud andmete registrid.

| (28) | Selleks et lihtsustada liikmesriikidevahelist tervisetehnoloogia hindamise alast ühistööd ja teabevahetust, tuleks sätestada sellise IT-platvormi loomine, mis sisaldaks asjakohaseid andmebaase ja turvalisi teabevahetuskanaleid
  ning kogu teavet menetluse, metoodika, hindajate ja sidusrühmade võrgustiku osalejate hariduse ja huvide ning ühistöö aruannete ja tulemuste kohta, mis peaksid olema avalikud
  . Komisjon peaks tagama ühenduse IT-platvormi ja muude andmetaristute vahel, mis on tervisetehnoloogia hindamiseks olulised, näiteks tegelikes tingimustes saadud andmete registrid. |
| --- | --- |

(28)

Selleks et lihtsustada liikmesriikidevahelist tervisetehnoloogia hindamise alast ühistööd ja teabevahetust, tuleks sätestada sellise IT-platvormi loomine, mis sisaldaks asjakohaseid andmebaase ja turvalisi teabevahetuskanaleid
  ning kogu teavet menetluse, metoodika, hindajate ja sidusrühmade võrgustiku osalejate hariduse ja huvide ning ühistöö aruannete ja tulemuste kohta, mis peaksid olema avalikud
  . Komisjon peaks tagama ühenduse IT-platvormi ja muude andmetaristute vahel, mis on tervisetehnoloogia hindamiseks olulised, näiteks tegelikes tingimustes saadud andmete registrid.

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (28a) | Koostöö peaks rajanema hea valitsemistava põhimõttel, mis hõlmab läbipaistvust, objektiivsust, kogemuste sõltumatust ning õiglast menetlust. Eduka koostöö eeltingimus on usaldus, mida on võimalik saavutada ainult kõigi osaliste tõelise pühendumuse ning kvaliteetsete kogemuste, suutlikkuse arendamise ja kvaliteetse töö kättesaadavuse teel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28a)

Koostöö peaks rajanema hea valitsemistava põhimõttel, mis hõlmab läbipaistvust, objektiivsust, kogemuste sõltumatust ning õiglast menetlust. Eduka koostöö eeltingimus on usaldus, mida on võimalik saavutada ainult kõigi osaliste tõelise pühendumuse ning kvaliteetsete kogemuste, suutlikkuse arendamise ja kvaliteetse töö kättesaadavuse teel.

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 28 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (28b) | Kuna praegu puuduvad kokkulepitud määratlused selle kohta, mida tuleks lugeda kvaliteetseks innovatsiooniks või terapeutiliseks lisaväärtuseks, peaks liit võtma kõigi poolte nõusolekul või konsensuse alusel vastu kõnealuste mõistete määratlused. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(28b)

Kuna praegu puuduvad kokkulepitud määratlused selle kohta, mida tuleks lugeda kvaliteetseks innovatsiooniks või terapeutiliseks lisaväärtuseks, peaks liit võtma kõigi poolte nõusolekul või konsensuse alusel vastu kõnealuste mõistete määratlused.

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 30

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (30) | Üleminekuperioodil ei tohiks osalemine kliinilistes ühishindamistes ja teaduslikes ühiskonsultatsioonides olla liikmesriikidele kohustuslik.
  See ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustust kohaldada ühtlustatud eeskirju riiklikul tasandil tehtavate kliiniliste hindamiste suhtes.
  Üleminekuperioodil
  võib
  ühistöös mitteosalev liikmeriik igal ajal otsustada selles osaleda. Selleks et tagada ühistöö kindel ja sujuv korraldus ning siseturu toimivus, ei tohiks lubada ühistööraamistikus juba osalevatel liikmesriikidel sellest lahkuda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(30)

Üleminekuperioodil ei tohiks osalemine kliinilistes ühishindamistes ja teaduslikes ühiskonsultatsioonides olla liikmesriikidele kohustuslik.
  See ei tohiks mõjutada liikmesriikide kohustust kohaldada ühtlustatud eeskirju riiklikul tasandil tehtavate kliiniliste hindamiste suhtes.
  Üleminekuperioodil
  võib
  ühistöös mitteosalev liikmeriik igal ajal otsustada selles osaleda. Selleks et tagada ühistöö kindel ja sujuv korraldus ning siseturu toimivus, ei tohiks lubada ühistööraamistikus juba osalevatel liikmesriikidel sellest lahkuda.

| (30) | Üleminekuperioodil ei tohiks osalemine kliinilistes ühishindamistes ja teaduslikes ühiskonsultatsioonides olla liikmesriikidele kohustuslik.
  Samuti võib
  üleminekuperioodil ühistöös mitteosalev liikmeriik igal ajal otsustada selles osaleda. Selleks et tagada ühistöö kindel ja sujuv korraldus ning siseturu toimivus, ei tohiks lubada ühistööraamistikus juba osalevatel liikmesriikidel sellest lahkuda.
  Enne käesoleva määruse kohaldamist liikmesriikides alustatud kliinilisi hindamisi tuleks jätkata, välja arvatud juhul, kui liikmesriigid otsustavad need peatada. |
| --- | --- |

(30)

Üleminekuperioodil ei tohiks osalemine kliinilistes ühishindamistes ja teaduslikes ühiskonsultatsioonides olla liikmesriikidele kohustuslik.
  Samuti võib
  üleminekuperioodil ühistöös mitteosalev liikmeriik igal ajal otsustada selles osaleda. Selleks et tagada ühistöö kindel ja sujuv korraldus ning siseturu toimivus, ei tohiks lubada ühistööraamistikus juba osalevatel liikmesriikidel sellest lahkuda.
  Enne käesoleva määruse kohaldamist liikmesriikides alustatud kliinilisi hindamisi tuleks jätkata, välja arvatud juhul, kui liikmesriigid otsustavad need peatada.

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 31

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (31) | Selleks et tagada, et toetusraamistik oleks edaspidi nii tõhus ja kulutõhus kui võimalik, tuleks komisjonil esitada aruanne kliiniliste ühishindamiste kohaldamisala ja toetusraamistiku toimimise sätete rakendamise kohta hiljemalt kaks aastat pärast üleminekuperioodi lõppu. Eelkõige võidakse selles aruandes kaaluda, kas on vaja anda kõnealune toetusraamistik liidu ameti pädevusse ja kas on vaja võtta kasutusele tasu maksmise mehhanism, mille kaudu ka tervisetehnoloogia arendajad osaleksid ühistöö rahastamises. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(31)

Selleks et tagada, et toetusraamistik oleks edaspidi nii tõhus ja kulutõhus kui võimalik, tuleks komisjonil esitada aruanne kliiniliste ühishindamiste kohaldamisala ja toetusraamistiku toimimise sätete rakendamise kohta hiljemalt kaks aastat pärast üleminekuperioodi lõppu. Eelkõige võidakse selles aruandes kaaluda, kas on vaja anda kõnealune toetusraamistik liidu ameti pädevusse ja kas on vaja võtta kasutusele tasu maksmise mehhanism, mille kaudu ka tervisetehnoloogia arendajad osaleksid ühistöö rahastamises.

| (31) | Üleminekuperioodi lõppedes ning enne käesoleva määruse kohase tervisetehnoloogiate ühtlustatud hindamissüsteemi kohustuslikuks muutumist peaks komisjon esitama kõigi kasutatud menetluste mõju hindamise aruande. Mõju hindamise aruandes tuleks hinnata muude kriteeriumide seas edusamme
  ,
  mida
  on
  tehtud patsientide juurdepääsul uutele tervisetehnoloogiatele ja siseturu toimimise valdkonnas, mõju innovatsiooni kvaliteedile ja tervishoiusüsteemide kestlikkusele ning kliiniliste ühishindamiste kohaldamisala asjakohasust ja toetusraamistiku toimimist
  . |
| --- | --- |

(31)

Üleminekuperioodi lõppedes ning enne käesoleva määruse kohase tervisetehnoloogiate ühtlustatud hindamissüsteemi kohustuslikuks muutumist peaks komisjon esitama kõigi kasutatud menetluste mõju hindamise aruande. Mõju hindamise aruandes tuleks hinnata muude kriteeriumide seas edusamme
  ,
  mida
  on
  tehtud patsientide juurdepääsul uutele tervisetehnoloogiatele ja siseturu toimimise valdkonnas, mõju innovatsiooni kvaliteedile ja tervishoiusüsteemide kestlikkusele ning kliiniliste ühishindamiste kohaldamisala asjakohasust ja toetusraamistiku toimimist
  .

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 32

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (32) | Komisjon peaks käesolevat määrust hindama. Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktile 22 peaks see hindamine tuginema järgmisele viiele kriteeriumile: tõhusus, mõjusus, asjakohasus, sidusus ja ELi lisaväärtus; hindamist peaks toetama järelevalveprogramm. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(32)

Komisjon peaks käesolevat määrust hindama. Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktile 22 peaks see hindamine tuginema järgmisele viiele kriteeriumile: tõhusus, mõjusus, asjakohasus, sidusus ja ELi lisaväärtus; hindamist peaks toetama järelevalveprogramm.

| (32) | Komisjon peaks käesolevat määrust hindama. Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktile 22 peaks see hindamine tuginema järgmisele viiele kriteeriumile: tõhusus, mõjusus, asjakohasus, sidusus ja ELi lisaväärtus; hindamist peaks toetama järelevalveprogramm.
  Hindamise tulemused tuleks edastada ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule. |
| --- | --- |

(32)

Komisjon peaks käesolevat määrust hindama. Vastavalt 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelise parema õigusloome kokkuleppe punktile 22 peaks see hindamine tuginema järgmisele viiele kriteeriumile: tõhusus, mõjusus, asjakohasus, sidusus ja ELi lisaväärtus; hindamist peaks toetama järelevalveprogramm.
  Hindamise tulemused tuleks edastada ka Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 34

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (34) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt ühtlustada liikmesriikide eeskirjad
  riiklikul tasandil tehtava kliinilise hindamise kohta ning luua teatavate
  tervisetehnoloogiate
  puhul liidu tasandil tehtavate
  kliiniliste
  ühishindamiste kohustuslik raamistik
  , ei ole võimalik piisavalt saavutada liikmesriigi tasandil, vaid need on nende mastaapi ja mõju arvestades paremini saavutatavad pigem liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ettepanek on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(34)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt ühtlustada liikmesriikide eeskirjad
  riiklikul tasandil tehtava kliinilise hindamise kohta ning luua teatavate
  tervisetehnoloogiate
  puhul liidu tasandil tehtavate
  kliiniliste
  ühishindamiste kohustuslik raamistik
  , ei ole võimalik piisavalt saavutada liikmesriigi tasandil, vaid need on nende mastaapi ja mõju arvestades paremini saavutatavad pigem liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ettepanek on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

| (34) | Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt ühtlustada liikmesriikide eeskirjad
  käesoleva määruse kohaldamisalas tehtavate
  tervisetehnoloogiate kliiniliste
  hindamiste kohta
  , ei ole võimalik piisavalt saavutada
  üksnes
  liikmesriigi tasandil, vaid need on nende mastaapi ja mõju arvestades paremini saavutatavad pigem liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ettepanek on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga. |
| --- | --- |

(34)

Kuna käesoleva määruse eesmärke, nimelt ühtlustada liikmesriikide eeskirjad
  käesoleva määruse kohaldamisalas tehtavate
  tervisetehnoloogiate kliiniliste
  hindamiste kohta
  , ei ole võimalik piisavalt saavutada
  üksnes
  liikmesriigi tasandil, vaid need on nende mastaapi ja mõju arvestades paremini saavutatavad pigem liidu tasandil, võib liit võtta meetmeid kooskõlas subsidiaarsuse põhimõttega, nagu on sätestatud Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklis 5. Kõnealuses artiklis sätestatud proportsionaalsuse põhimõtte kohaselt ei lähe käesolev määrus nimetatud eesmärgi saavutamiseks vajalikust kaugemale, ettepanek on kooskõlas kehtiva mitmeaastase finantsraamistikuga.

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   
  Käesoleva määrusega
  kehtestatakse: | | 1.   
  Võttes arvesse EUnetHTA ühismeetmete raames juba tehtud töö tulemusi
  , kehtestatakse
  käesoleva määrusega
  : |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Käesoleva määrusega
  kehtestatakse:

1.   
  Võttes arvesse EUnetHTA ühismeetmete raames juba tehtud töö tulemusi
  , kehtestatakse
  käesoleva määrusega
  :

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (a) | tervisetehnoloogia hindamise koostöö toetusraamistik ja kord liidu tasandil; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tervisetehnoloogia hindamise koostöö toetusraamistik ja kord liidu tasandil;

| a) | tervisetehnoloogia
  kliinilise
  hindamise koostöö toetusraamistik ja kord liidu tasandil; |
| --- | --- |

a)

tervisetehnoloogia
  kliinilise
  hindamise koostöö toetusraamistik ja kord liidu tasandil;

kliinilise

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (b) | tervisetehnoloogiate kliinilise hindamise
  ühiseeskirjad
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tervisetehnoloogiate kliinilise hindamise
  ühiseeskirjad
  .

ühiseeskirjad

| b) | tervisetehnoloogiate kliinilise hindamise
  ühtsed metoodikad
  . |
| --- | --- |

b)

tervisetehnoloogiate kliinilise hindamise
  ühtsed metoodikad
  .

ühtsed metoodikad

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 2

Artikkel 1 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigusi ja kohustusi seoses tervishoiu- ja raviteenuste korraldamise ja osutamise ning neile eraldatud ressursside jaotamisega. | | 2.   Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigusi ja kohustusi seoses tervishoiu- ja raviteenuste korraldamise ja osutamise ning neile eraldatud ressursside jaotamisega.
  Lisaks sellele ei mõjuta käesolev määrus liikmesriikide riigisisest hinnakujundust ega hüvitamist käsitlevate otsuste ainuõiguslikku pädevust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigusi ja kohustusi seoses tervishoiu- ja raviteenuste korraldamise ja osutamise ning neile eraldatud ressursside jaotamisega.

2.   Käesolev määrus ei mõjuta liikmesriikide õigusi ja kohustusi seoses tervishoiu- ja raviteenuste korraldamise ja osutamise ning neile eraldatud ressursside jaotamisega.
  Lisaks sellele ei mõjuta käesolev määrus liikmesriikide riigisisest hinnakujundust ega hüvitamist käsitlevate otsuste ainuõiguslikku pädevust.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | ba) | „in vitro diagnostika meditsiiniseade“ – in vitro diagnostika meditsiiniseade, nagu see on määratletud määruses (EL) 2017/746; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

„in vitro diagnostika meditsiiniseade“ – in vitro diagnostika meditsiiniseade, nagu see on määratletud määruses (EL) 2017/746;

„in vitro diagnostika meditsiiniseade“ – in vitro diagnostika meditsiiniseade, nagu see on määratletud määruses (EL) 2017/746;

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt b b (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | bb) | „meditsiiniseadme hindamine“ – rohkem kui ühest meditsiiniseadmest koosneva meetodi hindamine või meetodi hindamine, mis koosneb meditsiiniseadmest ja muudest ravimeetoditest moodustuvast kindlast raviahelast; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

bb)

„meditsiiniseadme hindamine“ – rohkem kui ühest meditsiiniseadmest koosneva meetodi hindamine või meetodi hindamine, mis koosneb meditsiiniseadmest ja muudest ravimeetoditest moodustuvast kindlast raviahelast;

„meditsiiniseadme hindamine“ – rohkem kui ühest meditsiiniseadmest koosneva meetodi hindamine või meetodi hindamine, mis koosneb meditsiiniseadmest ja muudest ravimeetoditest moodustuvast kindlast raviahelast;

Muudatusettepanek 64

Muudatusettepanek 64

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt e

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt e

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| e) | „
  kliiniline hindamine
  “ –
  tervisetehnoloogia kohta olemasoleva tõendusmaterjali
  kogumine ja
  hindamine
  ,
  võrreldes seda
  ühe või mitme muu
  olemasoleva tervisetehnoloogiaga järgmiste tervisetehnoloogia hindamise
  kliiniliste
  valdkondade
  põhjal: tervisetehnoloogia abil lahendatava terviseprobleemi kirjeldus ning muude selle terviseprobleemi lahendamisele suunatud tervisetehnoloogiate praeguse kasutuse kirjeldus, tervisetehnoloogia kirjeldus ja selle tehniline kirjeldus, tervisetehnoloogia suhteline kliiniline tõhusus ning suhteline ohutus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

e)

„
  kliiniline hindamine
  “ –
  tervisetehnoloogia kohta olemasoleva tõendusmaterjali
  kogumine ja
  hindamine
  ,
  võrreldes seda
  ühe või mitme muu
  olemasoleva tervisetehnoloogiaga järgmiste tervisetehnoloogia hindamise
  kliiniliste
  valdkondade
  põhjal: tervisetehnoloogia abil lahendatava terviseprobleemi kirjeldus ning muude selle terviseprobleemi lahendamisele suunatud tervisetehnoloogiate praeguse kasutuse kirjeldus, tervisetehnoloogia kirjeldus ja selle tehniline kirjeldus, tervisetehnoloogia suhteline kliiniline tõhusus ning suhteline ohutus;

kliiniline hindamine

tervisetehnoloogia kohta olemasoleva tõendusmaterjali

hindamine

võrreldes seda

olemasoleva tervisetehnoloogiaga järgmiste tervisetehnoloogia hindamise

valdkondade

| e) | „
  kliiniline ühishindamine
  “ –
  teadusliku teabe süstemaatiline
  kogumine
  ja selle võrdlev hindamine ning nende protsesside kokkuvõte
  ,
  kõnealuse tervisetehnoloogia võrdlus
  ühe või mitme muu
  tervisetehnoloogiaga või olemasolevate protsessidega, mis on konkreetse kliinilise näidustuse puhul võrdlusalus, ning parimate kättesaadavate
  kliiniliste
  teaduslike tõendite ja patsiendi asjakohaste kliiniliste kriteeriumide
  põhjal,
  võttes arvesse järgmisi kliinilisi valdkondi
  : tervisetehnoloogia abil lahendatava terviseprobleemi kirjeldus ning muude selle terviseprobleemi lahendamisele suunatud tervisetehnoloogiate
  või protsesside
  praeguse kasutuse kirjeldus, tervisetehnoloogia kirjeldus ja selle tehniline kirjeldus, tervisetehnoloogia suhteline kliiniline tõhusus ning suhteline ohutus; |
| --- | --- |

e)

„
  kliiniline ühishindamine
  “ –
  teadusliku teabe süstemaatiline
  kogumine
  ja selle võrdlev hindamine ning nende protsesside kokkuvõte
  ,
  kõnealuse tervisetehnoloogia võrdlus
  ühe või mitme muu
  tervisetehnoloogiaga või olemasolevate protsessidega, mis on konkreetse kliinilise näidustuse puhul võrdlusalus, ning parimate kättesaadavate
  kliiniliste
  teaduslike tõendite ja patsiendi asjakohaste kliiniliste kriteeriumide
  põhjal,
  võttes arvesse järgmisi kliinilisi valdkondi
  : tervisetehnoloogia abil lahendatava terviseprobleemi kirjeldus ning muude selle terviseprobleemi lahendamisele suunatud tervisetehnoloogiate
  või protsesside
  praeguse kasutuse kirjeldus, tervisetehnoloogia kirjeldus ja selle tehniline kirjeldus, tervisetehnoloogia suhteline kliiniline tõhusus ning suhteline ohutus;

kliiniline ühishindamine

teadusliku teabe süstemaatiline

ja selle võrdlev hindamine ning nende protsesside

kõnealuse tervisetehnoloogia võrdlus

tervisetehnoloogiaga või olemasolevate protsessidega, mis on konkreetse kliinilise näidustuse puhul võrdlusalus, ning parimate kättesaadavate

teaduslike tõendite ja patsiendi asjakohaste kliiniliste kriteeriumide

võttes arvesse järgmisi kliinilisi valdkondi

või protsesside

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt g a (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt g a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | ga) | „hindamine“ – järelduste tegemine asjaomaste tehnoloogiate lisaväärtuse kohta riikliku hindamisprotsessi raames; see võib hõlmata nii kliinilisi kui ka mittekliinilisi andmeid ja kriteeriumeid riigisisese tervishoiu kontekstis. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ga)

ga)

„hindamine“ – järelduste tegemine asjaomaste tehnoloogiate lisaväärtuse kohta riikliku hindamisprotsessi raames; see võib hõlmata nii kliinilisi kui ka mittekliinilisi andmeid ja kriteeriumeid riigisisese tervishoiu kontekstis.

„hindamine“ – järelduste tegemine asjaomaste tehnoloogiate lisaväärtuse kohta riikliku hindamisprotsessi raames; see võib hõlmata nii kliinilisi kui ka mittekliinilisi andmeid ja kriteeriumeid riigisisese tervishoiu kontekstis.

Muudatusettepanek 202

Muudatusettepanek 202

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt g b (uus)

Artikkel 2 – lõik 1 – punkt g b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | gb) | „patsiendi suhtes olulised tervisenäitajad“ – andmed, mis näitavad või prognoosivad suremust, haigestumust, tervisega seotud elukvaliteeti ja kõrvalnähte. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

gb)

gb)

„patsiendi suhtes olulised tervisenäitajad“ – andmed, mis näitavad või prognoosivad suremust, haigestumust, tervisega seotud elukvaliteeti ja kõrvalnähte.

„patsiendi suhtes olulised tervisenäitajad“ – andmed, mis näitavad või prognoosivad suremust, haigestumust, tervisega seotud elukvaliteeti ja kõrvalnähte.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 2

Artikkel 3 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid nimetavad oma riiklikud ametiasutused ja asutused, kes vastutavad
  koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmetena tervisetehnoloogiate hindamise eest, ning teatavad sellest ning kõigist hilisematest muudatustest komisjonile. Liikmesriigid võivad nimetada rohkem kui ühe ametiasutuse või asutuse, kes vastutavad koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmetena tervisetehnoloogiate hindamise eest. | | 2.   Liikmesriigid nimetavad oma riiklikud
  või piirkondlikud
  ametiasutused ja asutused, kes vastutavad
  riiklikul tasandil
  koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmetena tervisetehnoloogiate hindamise eest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid nimetavad oma riiklikud ametiasutused ja asutused, kes vastutavad
  koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmetena tervisetehnoloogiate hindamise eest, ning teatavad sellest ning kõigist hilisematest muudatustest komisjonile. Liikmesriigid võivad nimetada rohkem kui ühe ametiasutuse või asutuse, kes vastutavad koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmetena tervisetehnoloogiate hindamise eest.

2.   Liikmesriigid nimetavad oma riiklikud
  või piirkondlikud
  ametiasutused ja asutused, kes vastutavad
  riiklikul tasandil
  koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmetena tervisetehnoloogiate hindamise eest.

Muudatusettepanek 203

Muudatusettepanek 203

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 3

Artikkel 3 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 3.   Koordineerimisrühm tegutseb konsensuse või vajaduse korral
  lihthäälteenamuse alusel. Igal liikmesriigil on üks hääl. | | 3.   Koordineerimisrühm tegutseb konsensuse või vajaduse korral
  kvalifitseeritud häälteenamuse alusel
  .


  Koordineerimisrühma poolt läbi viidavad menetlused on läbipaistvad koosoleku protokollide ja hääletuste põhjal ning tehakse üldsusele kättesaadavaks, kaasa arvatud lahkarvamused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Koordineerimisrühm tegutseb konsensuse või vajaduse korral
  lihthäälteenamuse alusel. Igal liikmesriigil on üks hääl.

3.   Koordineerimisrühm tegutseb konsensuse või vajaduse korral
  kvalifitseeritud häälteenamuse alusel
  .

Koordineerimisrühma poolt läbi viidavad menetlused on läbipaistvad koosoleku protokollide ja hääletuste põhjal ning tehakse üldsusele kättesaadavaks, kaasa arvatud lahkarvamused.

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 4

Artikkel 3 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 4.   Koordineerimisrühma koosolekuid juhivad kaaseesistujatena komisjon ja kaaseesistuja, kes
  on valitud
  rühma liikmete seast
  ajavahemikuks, mis määratakse rühma kodukorras
  . | | 4.   Koordineerimisrühma koosolekuid juhivad kaaseesistujatena komisjon,
  kellel puudub hääleõigus
  , ja kaaseesistuja, kes
  valitakse igal aastal rotatsiooni korras
  rühma liikmete seast.
  Kaaseesistujatel on üksnes haldusülesanded
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Koordineerimisrühma koosolekuid juhivad kaaseesistujatena komisjon ja kaaseesistuja, kes
  on valitud
  rühma liikmete seast
  ajavahemikuks, mis määratakse rühma kodukorras
  .

4.   Koordineerimisrühma koosolekuid juhivad kaaseesistujatena komisjon,
  kellel puudub hääleõigus
  , ja kaaseesistuja, kes
  valitakse igal aastal rotatsiooni korras
  rühma liikmete seast.
  Kaaseesistujatel on üksnes haldusülesanded
  .

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 5

Artikkel 3 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 5.   Koordineerimisrühma liikmed nimetavad oma ajutised või püsiesindajad koordineerimisrühmas ja selle alarühmades, mille liikmed nad on,
  ning teatavad kõnealusest nimetamisest
  ja kõigist
  hilisematest muudatustest komisjonile
  . | | 5.   Koordineerimisrühma liikmed,
  kes on riiklikud või piirkondlikud hindamisasutused või organid
  , nimetavad oma ajutised või püsiesindajad koordineerimisrühmas ja selle alarühmades, mille liikmed nad on.
  Liikmesriigid võivad need nimetamised nimetamise tingimuste alusel tühistada. Tulenevalt töökoormusest, alarühmade koosseisust või konkreetsetest pädevusnõuetest võib nimetatud hindamisasutuste või -organite eksperte olla ühe liikmesriigi kohta rohkem kui üks, mis aga ei mõjuta asjaolu, et otsuste tegemisel on igal liikmesriigil vaid üks hääl. Nimetamisel võetakse arvesse asjatundlikkust, mida on vaja alarühma eesmärkide saavutamiseks. Euroopa Parlamendile, nõukogule
  ja
  komisjonile antakse teada
  kõigist
  nimetamistest ja nimetamiste võimalikust tühistamisest
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Koordineerimisrühma liikmed nimetavad oma ajutised või püsiesindajad koordineerimisrühmas ja selle alarühmades, mille liikmed nad on,
  ning teatavad kõnealusest nimetamisest
  ja kõigist
  hilisematest muudatustest komisjonile
  .

5.   Koordineerimisrühma liikmed,
  kes on riiklikud või piirkondlikud hindamisasutused või organid
  , nimetavad oma ajutised või püsiesindajad koordineerimisrühmas ja selle alarühmades, mille liikmed nad on.
  Liikmesriigid võivad need nimetamised nimetamise tingimuste alusel tühistada. Tulenevalt töökoormusest, alarühmade koosseisust või konkreetsetest pädevusnõuetest võib nimetatud hindamisasutuste või -organite eksperte olla ühe liikmesriigi kohta rohkem kui üks, mis aga ei mõjuta asjaolu, et otsuste tegemisel on igal liikmesriigil vaid üks hääl. Nimetamisel võetakse arvesse asjatundlikkust, mida on vaja alarühma eesmärkide saavutamiseks. Euroopa Parlamendile, nõukogule
  ja
  komisjonile antakse teada
  kõigist
  nimetamistest ja nimetamiste võimalikust tühistamisest
  .

Muudatusettepanek 70

Muudatusettepanek 70

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 6

Artikkel 3 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 6.   
  Koordineerimisrühma
  liikmed
  ja nende nimetatud esindajad järgivad sõltumatuse, erapooletuse ja konfidentsiaalsuse põhimõtteid
  . | | 6.   
  Et tagada kvaliteetne töö, valitakse koordineerimisrühma
  liikmed
  riiklikest või piirkondlikest tervisetehnoloogia hindamise asutustest või selle valdkonna eest vastutavatest organitest
  .


  Koordineerimisrühma liikmetel ja ekspertidel ning hindajatel üldiselt ei ole tervisetehnoloogia tööstuses ega kindlustusettevõttes finantshuvisid, mis võiksid mõjutada nende erapooletust. Nad võtavad kohustuse tegutseda sõltumatult ja üldistes huvides ning koostavad iga-aastase huvide deklaratsiooni. Need huvide deklaratsioonid registreeritakse artiklis 27 osutatud IT-platvormil ning tehakse avalikult kättesaadavaks.




  Koordineerimisrühma liikmed avaldavad igal koosolekul mis tahes erihuvid, mida võib seoses päevakorras olevate punktidega pidada nende sõltumatust ohustavateks. Huvide konflikti ilmnemisel lahkub asjaomane koordineerimisrühma liige vastavate päevakorrapunktide arutamise ajaks koosolekult. Huvide konflikti korral toimitakse artikli 22 lõike 1 punkti a alapunktis iiia sätestatud menetluseeskirjade kohaselt.




  Et tagada läbipaistvus ja üldsuse teadlikkus protsessist ning suurendada usaldust süsteemi vastu, on kõik hinnatavad kliinilised andmed võimalikult läbipaistvad ja avalikud. Kui andmed on konfidentsiaalsed ärilistel põhjustel, tuleb konfidentsiaalsus selgelt määratleda ja seda põhjendada ning konfidentsiaalseid andmeid tuleb nõuetekohaselt piiritleda ja kaitsta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   
  Koordineerimisrühma
  liikmed
  ja nende nimetatud esindajad järgivad sõltumatuse, erapooletuse ja konfidentsiaalsuse põhimõtteid
  .

6.   
  Et tagada kvaliteetne töö, valitakse koordineerimisrühma
  liikmed
  riiklikest või piirkondlikest tervisetehnoloogia hindamise asutustest või selle valdkonna eest vastutavatest organitest
  .

Koordineerimisrühma liikmetel ja ekspertidel ning hindajatel üldiselt ei ole tervisetehnoloogia tööstuses ega kindlustusettevõttes finantshuvisid, mis võiksid mõjutada nende erapooletust. Nad võtavad kohustuse tegutseda sõltumatult ja üldistes huvides ning koostavad iga-aastase huvide deklaratsiooni. Need huvide deklaratsioonid registreeritakse artiklis 27 osutatud IT-platvormil ning tehakse avalikult kättesaadavaks.

Koordineerimisrühma liikmed avaldavad igal koosolekul mis tahes erihuvid, mida võib seoses päevakorras olevate punktidega pidada nende sõltumatust ohustavateks. Huvide konflikti ilmnemisel lahkub asjaomane koordineerimisrühma liige vastavate päevakorrapunktide arutamise ajaks koosolekult. Huvide konflikti korral toimitakse artikli 22 lõike 1 punkti a alapunktis iiia sätestatud menetluseeskirjade kohaselt.

Et tagada läbipaistvus ja üldsuse teadlikkus protsessist ning suurendada usaldust süsteemi vastu, on kõik hinnatavad kliinilised andmed võimalikult läbipaistvad ja avalikud. Kui andmed on konfidentsiaalsed ärilistel põhjustel, tuleb konfidentsiaalsus selgelt määratleda ja seda põhjendada ning konfidentsiaalseid andmeid tuleb nõuetekohaselt piiritleda ja kaitsta.

Muudatusettepanek 71

Muudatusettepanek 71

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 7

Artikkel 3 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 7.   Komisjon avaldab koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmeteks nimetatute nimekirja artiklis 27 osutatud IT-platvormil. | | 7.   Komisjon avaldab koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmeteks nimetatute
  ajakohastatud
  nimekirja
  koos nende kvalifikatsiooni ja spetsialiseerumisvaldkonna ning nende iga-aastase majanduslike huvide deklaratsiooniga
  artiklis 27 osutatud IT-platvormil.


  Komisjon ajakohastab esimeses lõigus nimetatud teavet kord aastas ning vastavalt vajadusele uute asjaolude ilmnemise korral. Ajakohastamised peaksid olema avalikult kättesaadavad. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Komisjon avaldab koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmeteks nimetatute nimekirja artiklis 27 osutatud IT-platvormil.

7.   Komisjon avaldab koordineerimisrühma ja selle alarühmade liikmeteks nimetatute
  ajakohastatud
  nimekirja
  koos nende kvalifikatsiooni ja spetsialiseerumisvaldkonna ning nende iga-aastase majanduslike huvide deklaratsiooniga
  artiklis 27 osutatud IT-platvormil.

Komisjon ajakohastab esimeses lõigus nimetatud teavet kord aastas ning vastavalt vajadusele uute asjaolude ilmnemise korral. Ajakohastamised peaksid olema avalikult kättesaadavad.

Muudatusettepanek 72

Muudatusettepanek 72

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 8 – punkt c

Artikkel 3 – lõige 8 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| c) | tagab
  liidu tasandil
  koostöö
  asjakohaste asutustega, et lihtsustada oma töö jaoks vajaliku lisatõendusmaterjali kogumist; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

c)

tagab
  liidu tasandil
  koostöö
  asjakohaste asutustega, et lihtsustada oma töö jaoks vajaliku lisatõendusmaterjali kogumist;

tagab

koostöö

| c) | teeb
  liidu tasandil
  koostööd
  asjakohaste asutustega, et lihtsustada oma töö jaoks vajaliku lisatõendusmaterjali kogumist; |
| --- | --- |

c)

teeb
  liidu tasandil
  koostööd
  asjakohaste asutustega, et lihtsustada oma töö jaoks vajaliku lisatõendusmaterjali kogumist;

teeb

koostööd

Muudatusettepanek 73

Muudatusettepanek 73

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 8 – punkt d

Artikkel 3 – lõige 8 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| d) | tagab
  sidusrühmade
  asjakohase
  kaasamise oma töösse
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

tagab
  sidusrühmade
  asjakohase
  kaasamise oma töösse
  ;

sidusrühmade

kaasamise oma töösse

| d) | tagab
  oma töö kavandamisel
  asjakohase
  konsulteerimise asjaomaste sidusrühmade ja ekspertidega. Need konsultatsioonid, sealhulgas konsulteeritud sidusrühmade huvide konflikti deklaratsioonid dokumenteeritakse, ning lisatakse ühishindamise lõpparuandesse
  ; |
| --- | --- |

d)

tagab
  oma töö kavandamisel
  asjakohase
  konsulteerimise asjaomaste sidusrühmade ja ekspertidega. Need konsultatsioonid, sealhulgas konsulteeritud sidusrühmade huvide konflikti deklaratsioonid dokumenteeritakse, ning lisatakse ühishindamise lõpparuandesse
  ;

oma töö kavandamisel

konsulteerimise asjaomaste sidusrühmade ja ekspertidega. Need konsultatsioonid, sealhulgas konsulteeritud sidusrühmade huvide konflikti deklaratsioonid dokumenteeritakse, ning lisatakse ühishindamise lõpparuandesse

Muudatusettepanek 74

Muudatusettepanek 74

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 10 a (uus)

Artikkel 3 – lõige 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 10a.
     
  Igal juhul tehakse avalikult kättesaadavaks koordineerimisrühma ja selle alarühmade tegevust käsitlev kodukord, koosolekute päevakorrad, vastuvõetud otsused ning häälte jaotus ja hääletuse põhjendused, kaasa arvatud vähemuse arvamused. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10a.
     
  Igal juhul tehakse avalikult kättesaadavaks koordineerimisrühma ja selle alarühmade tegevust käsitlev kodukord, koosolekute päevakorrad, vastuvõetud otsused ning häälte jaotus ja hääletuse põhjendused, kaasa arvatud vähemuse arvamused.

Muudatusettepanek 75

Muudatusettepanek 75

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Esimese lõigu punktides a, b ja c sätestatu määratakse kindlaks lähtuvalt selle mõju suurusest patsientidele, rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Esimese lõigu punktides a, b ja c sätestatu määratakse kindlaks lähtuvalt selle mõju suurusest patsientidele, rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele.

Esimese lõigu punktides a, b ja c sätestatu määratakse kindlaks lähtuvalt selle mõju suurusest patsientidele, rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele.

Muudatusettepanek 76

Muudatusettepanek 76

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt c

Artikkel 4 – lõige 3 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (c) | konsulteerib
  komisjoniga
  aasta töökava kavandi suhtes ja
  arvestab komisjoni arvamust
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

konsulteerib
  komisjoniga
  aasta töökava kavandi suhtes ja
  arvestab komisjoni arvamust
  .

komisjoniga

arvestab komisjoni arvamust

| c) | konsulteerib
  komisjoni ja sidusrühmade võrgustikuga artiklis 26 osutatud iga-aastastel koosolekutel
  aasta töökava kavandi suhtes ja
  võtab arvesse nende märkuseid
  . |
| --- | --- |

c)

konsulteerib
  komisjoni ja sidusrühmade võrgustikuga artiklis 26 osutatud iga-aastastel koosolekutel
  aasta töökava kavandi suhtes ja
  võtab arvesse nende märkuseid
  .

komisjoni ja sidusrühmade võrgustikuga artiklis 26 osutatud iga-aastastel koosolekutel

võtab arvesse nende märkuseid

Muudatusettepanek 77

Muudatusettepanek 77

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 5 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 5 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 5a.
     
  Nii aastaaruanne kui ka aasta töökava avaldatakse käesoleva määruse artiklis 27 osutatud IT-platvormil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a.
     
  Nii aastaaruanne kui ka aasta töökava avaldatakse käesoleva määruse artiklis 27 osutatud IT-platvormil.

Muudatusettepanek 78

Muudatusettepanek 78

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a a (uus)

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt a a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | aa) | muud ravimid, mille suhtes ei kohaldata määruses (EÜ) nr 726/2004 ette nähtud müügiloa andmise menetlust, juhul kui tervisetehnoloogia arendaja on otsustanud tsentraalse müügiloa andmise menetluse kasuks, tingimusel et tegemist on ravimitega, mis kujutavad endast märkimisväärset tehnilist, teaduslikku või terapeutilist innovatsiooni või millele müügiloa andmine on rahvatervise huvides; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

aa)

aa)

muud ravimid, mille suhtes ei kohaldata määruses (EÜ) nr 726/2004 ette nähtud müügiloa andmise menetlust, juhul kui tervisetehnoloogia arendaja on otsustanud tsentraalse müügiloa andmise menetluse kasuks, tingimusel et tegemist on ravimitega, mis kujutavad endast märkimisväärset tehnilist, teaduslikku või terapeutilist innovatsiooni või millele müügiloa andmine on rahvatervise huvides;

muud ravimid, mille suhtes ei kohaldata määruses (EÜ) nr 726/2004 ette nähtud müügiloa andmise menetlust, juhul kui tervisetehnoloogia arendaja on otsustanud tsentraalse müügiloa andmise menetluse kasuks, tingimusel et tegemist on ravimitega, mis kujutavad endast märkimisväärset tehnilist, teaduslikku või terapeutilist innovatsiooni või millele müügiloa andmine on rahvatervise huvides;

Muudatusettepanek 79

Muudatusettepanek 79

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (b) | meditsiiniseadmed, mis on liigitatud vastavalt määruse (EL) 2017/745 artiklile 51 klassi IIb ja III ja mille kohta asjaomased eksperdirühmad on esitanud teadusliku arvamuse kliinilise hindamise konsulteerimismenetluse raames vastavalt kõnealuse määruse artiklile 54; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

meditsiiniseadmed, mis on liigitatud vastavalt määruse (EL) 2017/745 artiklile 51 klassi IIb ja III ja mille kohta asjaomased eksperdirühmad on esitanud teadusliku arvamuse kliinilise hindamise konsulteerimismenetluse raames vastavalt kõnealuse määruse artiklile 54;

| b) | meditsiiniseadmed, mis on liigitatud vastavalt määruse (EL) 2017/745 artiklile 51 klassi IIb ja III ja mille kohta asjaomased eksperdirühmad on esitanud teadusliku arvamuse kliinilise hindamise konsulteerimismenetluse raames vastavalt kõnealuse määruse artiklile 54
  ning mida peetakse oluliseks uuenduseks ja millel võib olla märkimisväärne mõju rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele
  ; |
| --- | --- |

b)

meditsiiniseadmed, mis on liigitatud vastavalt määruse (EL) 2017/745 artiklile 51 klassi IIb ja III ja mille kohta asjaomased eksperdirühmad on esitanud teadusliku arvamuse kliinilise hindamise konsulteerimismenetluse raames vastavalt kõnealuse määruse artiklile 54
  ning mida peetakse oluliseks uuenduseks ja millel võib olla märkimisväärne mõju rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele
  ;

ning mida peetakse oluliseks uuenduseks ja millel võib olla märkimisväärne mõju rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele

Muudatusettepanek 80

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 5 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (c) | in vitro diagnostika meditsiiniseadmed, mis on liigitatud vastavalt määruse (EL) 2017/746 (16) artiklile 47 klassi D ja mille kohta asjaomased eksperdirühmad on esitanud teadusliku arvamuse kõnealuse määruse artikli 48 lõike 6 kohase menetluse raames; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

in vitro diagnostika meditsiiniseadmed, mis on liigitatud vastavalt määruse (EL) 2017/746 (16) artiklile 47 klassi D ja mille kohta asjaomased eksperdirühmad on esitanud teadusliku arvamuse kõnealuse määruse artikli 48 lõike 6 kohase menetluse raames;

in vitro

16

| c) | in vitro diagnostika meditsiiniseadmed, mis on liigitatud vastavalt määruse (EL) 2017/746 (17) artiklile 47 klassi D ja mille kohta asjaomased eksperdirühmad on esitanud teadusliku arvamuse kõnealuse määruse artikli 48 lõike 6 kohase menetluse raames
  ning mida peetakse oluliseks uuenduseks ja millel võib olla märkimisväärne mõju rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele. |
| --- | --- |

c)

in vitro diagnostika meditsiiniseadmed, mis on liigitatud vastavalt määruse (EL) 2017/746 (17) artiklile 47 klassi D ja mille kohta asjaomased eksperdirühmad on esitanud teadusliku arvamuse kõnealuse määruse artikli 48 lõike 6 kohase menetluse raames
  ning mida peetakse oluliseks uuenduseks ja millel võib olla märkimisväärne mõju rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele.

in vitro

17

ning mida peetakse oluliseks uuenduseks ja millel võib olla märkimisväärne mõju rahvatervisele või tervishoiusüsteemidele.

Muudatusettepanek 81

Muudatusettepanek 81

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt e a (uus)

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt e a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | ea) | vajadus suurema hulga kliinilise tõendusmaterjali järele; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ea)

ea)

vajadus suurema hulga kliinilise tõendusmaterjali järele;

vajadus suurema hulga kliinilise tõendusmaterjali järele;

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt e b (uus)

Artikkel 5 – lõige 2 – punkt e b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | eb) | tervisetehnoloogia arendaja taotlus; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

eb)

eb)

tervisetehnoloogia arendaja taotlus;

tervisetehnoloogia arendaja taotlus;

Muudatusettepanek 83

Muudatusettepanek 83

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 6 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Kliinilise ühishindamise aruandele lisatakse koondaruanne
  ja need aruanded koostatakse vastavalt käesoleva artikliga
  ning
  artiklitega 11
  ,
  22
  ja
  23
  kehtestatud nõuetele. | | Kliinilise ühishindamise aruandele lisatakse koondaruanne,
  mis sisaldab vähemalt kliinilisi võrdlusandmeid, lõpp-punkte, võrdlusaluseid, metoodikat, kasutatud kliinilist tõendusmaterjali
  ning
  järeldusi tõhususe
  ,
  ohutuse
  ja
  suhtelise tõhususe kohta ning hindamise piire, lahknevaid seisukohti, kokkuvõtet korraldatud konsultatsioonide kohta ja tehtud tähelepanekuid. Need aruanded koostatakse vastavalt koordineerimisrühma
  kehtestatud nõuetele
  ning avalikustatakse olenemata aruande järeldustest
  .


  Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud ravimite puhul võtab koordineerimisrühm kliinilise ühishindamise aruande vastu 80–100 päeva jooksul, et tagada nõukogu direktiivis 89/105/EMÜ

   (1)

  sätestatud hinnakujunduse ja hüvitamise ajakavade järgimine. |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kliinilise ühishindamise aruandele lisatakse koondaruanne
  ja need aruanded koostatakse vastavalt käesoleva artikliga
  ning
  artiklitega 11
  ,
  22
  ja
  23
  kehtestatud nõuetele.

ja need aruanded koostatakse vastavalt käesoleva artikliga

artiklitega 11

22

23

Kliinilise ühishindamise aruandele lisatakse koondaruanne,
  mis sisaldab vähemalt kliinilisi võrdlusandmeid, lõpp-punkte, võrdlusaluseid, metoodikat, kasutatud kliinilist tõendusmaterjali
  ning
  järeldusi tõhususe
  ,
  ohutuse
  ja
  suhtelise tõhususe kohta ning hindamise piire, lahknevaid seisukohti, kokkuvõtet korraldatud konsultatsioonide kohta ja tehtud tähelepanekuid. Need aruanded koostatakse vastavalt koordineerimisrühma
  kehtestatud nõuetele
  ning avalikustatakse olenemata aruande järeldustest
  .

mis sisaldab vähemalt kliinilisi võrdlusandmeid, lõpp-punkte, võrdlusaluseid, metoodikat, kasutatud kliinilist tõendusmaterjali

järeldusi tõhususe

ohutuse

suhtelise tõhususe kohta ning hindamise piire, lahknevaid seisukohti, kokkuvõtet korraldatud konsultatsioonide kohta ja tehtud tähelepanekuid. Need aruanded koostatakse vastavalt koordineerimisrühma

ning avalikustatakse olenemata aruande järeldustest

Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud ravimite puhul võtab koordineerimisrühm kliinilise ühishindamise aruande vastu 80–100 päeva jooksul, et tagada nõukogu direktiivis 89/105/EMÜ

   (1)

  sätestatud hinnakujunduse ja hüvitamise ajakavade järgimine.

Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud ravimite puhul võtab koordineerimisrühm kliinilise ühishindamise aruande vastu 80–100 päeva jooksul, et tagada nõukogu direktiivis 89/105/EMÜ

1

sätestatud hinnakujunduse ja hüvitamise ajakavade järgimine.

Muudatusettepanek 84

Muudatusettepanek 84

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2

Artikkel 6 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Määratud alarühm palub
  asjaomase
  tervisetehnoloogia
  arendajatel
  esitada kliinilise ühishindamise jaoks vajalikku teavet, andmeid ja
  tõendusmaterjali
  sisaldavad dokumendid. | | 2.
     Määratud alarühm palub tervisetehnoloogia
  arendajal
  esitada
  kõik
  kliinilise ühishindamise jaoks vajalikku teavet, andmeid ja
  uuringuid, sealhulgas nii negatiivseid kui ka positiivseid tulemusi
  sisaldavad
  olemasolevad ajakohastatud
  dokumendid.
  Nimetatud dokumendid sisaldavad kättesaadavaid andmeid nii kõigi tehtud katsete kui ka uuringute kohta, milles asjaomast tehnoloogiat on kasutatud, kuna mõlemad on hindamiste kvaliteedi tagamiseks äärmiselt olulised.




  Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud ravimite puhul hõlmavad dokumendid vähemalt järgmist:








  a) | esildise toimik; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Määratud alarühm palub
  asjaomase
  tervisetehnoloogia
  arendajatel
  esitada kliinilise ühishindamise jaoks vajalikku teavet, andmeid ja
  tõendusmaterjali
  sisaldavad dokumendid.

2.
     Määratud alarühm palub tervisetehnoloogia
  arendajal
  esitada
  kõik
  kliinilise ühishindamise jaoks vajalikku teavet, andmeid ja
  uuringuid, sealhulgas nii negatiivseid kui ka positiivseid tulemusi
  sisaldavad
  olemasolevad ajakohastatud
  dokumendid.
  Nimetatud dokumendid sisaldavad kättesaadavaid andmeid nii kõigi tehtud katsete kui ka uuringute kohta, milles asjaomast tehnoloogiat on kasutatud, kuna mõlemad on hindamiste kvaliteedi tagamiseks äärmiselt olulised.

Artikli 5 lõike 1 punktis a osutatud ravimite puhul hõlmavad dokumendid vähemalt järgmist:

a)

esildise toimik;

| b) | viide müügiloa staatusele; |
| --- | --- |

b)

viide müügiloa staatusele;

| c) | Euroopa avalik hindamisaruanne (EPAR), sealhulgas ravimi omaduste kokkuvõte, kui need on olemas; Euroopa Ravimiamet esitab koordineerimisrühmale asjaomased vastu võetud teadusliku hindamise aruanded; |
| --- | --- |

c)

Euroopa avalik hindamisaruanne (EPAR), sealhulgas ravimi omaduste kokkuvõte, kui need on olemas; Euroopa Ravimiamet esitab koordineerimisrühmale asjaomased vastu võetud teadusliku hindamise aruanded;

| d) | asjakohasel juhul täiendavate uuringute tulemused, mida koordineerimisrühm on taotlenud ja mis on tervisetehnoloogia arendajale kättesaadavad; |
| --- | --- |

d)

asjakohasel juhul täiendavate uuringute tulemused, mida koordineerimisrühm on taotlenud ja mis on tervisetehnoloogia arendajale kättesaadavad;

| e) | asjakohasel juhul juba olemasolevad asjaomast tervisetehnoloogiat käsitlevad tervisetehnoloogia hindamise aruanded, kui need on tervisetehnoloogia arendajale kättesaadavad; |
| --- | --- |

e)

asjakohasel juhul juba olemasolevad asjaomast tervisetehnoloogiat käsitlevad tervisetehnoloogia hindamise aruanded, kui need on tervisetehnoloogia arendajale kättesaadavad;

| f) | tervisetehnoloogia arendajale kättesaadav teave uuringute ja uuringute registrite kohta. |
| --- | --- |

f)

tervisetehnoloogia arendajale kättesaadav teave uuringute ja uuringute registrite kohta.

Tervisetehnoloogia arendajad on kohustatud esitama kõik nõutud andmed.

Hindajad võivad saada juurdepääsu ka avalikele andmebaasidele ja kliinilise teabe allikatele, nagu patsiendiregistrid, andmebaasid või Euroopa tugivõrgustikud, kui sellist juurdepääsu peetakse vajalikuks arendaja esitatud teabe täiendamiseks ning tervisetehnoloogia täpsemaks kliiniliseks hindamiseks. Hindamise korratavuse jaoks on vaja, et kõnealune teave avalikustataks.

Hindajad peavad olema tervisetehnoloogia arendajate suhtes sõltumatud ja erapooletud. Tervisetehnoloogia arendajatega võib konsulteerida, kuid nad ei tohi hindamisprotsessis aktiivselt osaleda.

Muudatusettepanek 85

Muudatusettepanek 85

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Koordineerimisrühm võib harvikravimite puhul põhjendatult leida, et ei ole sisulist põhjust ega lisatõendusmaterjali, mis toetaks täiendavat kliinilist analüüsi lisaks olulise kasulikkuse hindamisele, mille on juba teostanud Euroopa Ravimiamet. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Koordineerimisrühm võib harvikravimite puhul põhjendatult leida, et ei ole sisulist põhjust ega lisatõendusmaterjali, mis toetaks täiendavat kliinilist analüüsi lisaks olulise kasulikkuse hindamisele, mille on juba teostanud Euroopa Ravimiamet.

Muudatusettepanek 86

Muudatusettepanek 86

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 3

Artikkel 6 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 3.   Määratud alarühm nimetab oma liikmete seast kliinilise ühishindamise läbiviimiseks hindaja ja kaashindaja. Nimetamisel võetakse arvesse hindamiseks vajalikku teaduslikku pädevust. | | 3.   Määratud alarühm nimetab oma liikmete seast kliinilise ühishindamise läbiviimiseks hindaja ja kaashindaja.
  Hindaja ja kaashindaja erinevad nendest, kes eelnevalt nimetati artikli 13 lõike 3 kohaselt, välja arvatud erakorralistes ja põhjendatud olukordades, kus vajalikud eriteadmised ei ole kättesaadavad, ja tingimusel, et koordineerimisrühm kiidab selle heaks.
  Nimetamisel võetakse arvesse hindamiseks vajalikku teaduslikku pädevust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Määratud alarühm nimetab oma liikmete seast kliinilise ühishindamise läbiviimiseks hindaja ja kaashindaja. Nimetamisel võetakse arvesse hindamiseks vajalikku teaduslikku pädevust.

3.   Määratud alarühm nimetab oma liikmete seast kliinilise ühishindamise läbiviimiseks hindaja ja kaashindaja.
  Hindaja ja kaashindaja erinevad nendest, kes eelnevalt nimetati artikli 13 lõike 3 kohaselt, välja arvatud erakorralistes ja põhjendatud olukordades, kus vajalikud eriteadmised ei ole kättesaadavad, ja tingimusel, et koordineerimisrühm kiidab selle heaks.
  Nimetamisel võetakse arvesse hindamiseks vajalikku teaduslikku pädevust.

Muudatusettepanek 87

Muudatusettepanek 87

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 5 – sissejuhatav osa

Artikkel 6 – lõige 5 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 5.   Kliinilise ühishindamise aruande
  järeldustes piirdutakse järgmisega
  : | | 5.   Kliinilise ühishindamise aruande
  järeldused hõlmavad järgmist
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kliinilise ühishindamise aruande
  järeldustes piirdutakse järgmisega
  :

5.   Kliinilise ühishindamise aruande
  järeldused hõlmavad järgmist
  :

Muudatusettepanek 88

Muudatusettepanek 88

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 5 – punkt a

Artikkel 6 – lõige 5 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (a) | tervisetehnoloogia suhtelise
  mõju
  analüüs
  patsientide
  suhtes oluliste hindamiseks valitud
  tervisenäitajate
  põhjal; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

tervisetehnoloogia suhtelise
  mõju
  analüüs
  patsientide
  suhtes oluliste hindamiseks valitud
  tervisenäitajate
  põhjal;

mõju

patsientide

tervisenäitajate

| a) | tervisetehnoloogia suhtelise
  tõhususe ja ohutuse
  analüüs
  kliinilise asutuse ja patsiendirühma
  suhtes oluliste hindamiseks valitud
  kliiniliste lõpp-punktide
  põhjal,
  sealhulgas suremus, haigestumus ja elukvaliteet, ning võrreldes ühe või mitme võrdlus-ravimeetodiga, mille määrab kindlaks koordineerimisrühm
  ; |
| --- | --- |

a)

tervisetehnoloogia suhtelise
  tõhususe ja ohutuse
  analüüs
  kliinilise asutuse ja patsiendirühma
  suhtes oluliste hindamiseks valitud
  kliiniliste lõpp-punktide
  põhjal,
  sealhulgas suremus, haigestumus ja elukvaliteet, ning võrreldes ühe või mitme võrdlus-ravimeetodiga, mille määrab kindlaks koordineerimisrühm
  ;

tõhususe ja ohutuse

kliinilise asutuse ja patsiendirühma

kliiniliste lõpp-punktide

sealhulgas suremus, haigestumus ja elukvaliteet, ning võrreldes ühe või mitme võrdlus-ravimeetodiga, mille määrab kindlaks koordineerimisrühm

Muudatusettepanek 89

Muudatusettepanek 89

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 5 – punkt b

Artikkel 6 – lõige 5 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (b) | suhtelise mõju kindlusaste olemasoleva tõendusmaterjali põhjal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

suhtelise mõju kindlusaste olemasoleva tõendusmaterjali põhjal.

| b) | suhtelise mõju kindlusaste
  parima
  olemasoleva
  kliinilise
  tõendusmaterjali põhjal
  ja võrreldes parima standardraviga. Hindamine põhineb tõenduspõhise meditsiini rahvusvaheliste standardite kohaselt kehtestatud kliinilistel lõpp-punktidel, eelkõige seoses tervisliku seisundi parandamisega, haiguse kestuse lühendamisega, ellujäämise pikendamisega, kõrvalmõjude vähendamisega ja elukvaliteedi parandamisega. Osutatakse ka alarühmaspetsiifilistele erinevustele. |
| --- | --- |

b)

suhtelise mõju kindlusaste
  parima
  olemasoleva
  kliinilise
  tõendusmaterjali põhjal
  ja võrreldes parima standardraviga. Hindamine põhineb tõenduspõhise meditsiini rahvusvaheliste standardite kohaselt kehtestatud kliinilistel lõpp-punktidel, eelkõige seoses tervisliku seisundi parandamisega, haiguse kestuse lühendamisega, ellujäämise pikendamisega, kõrvalmõjude vähendamisega ja elukvaliteedi parandamisega. Osutatakse ka alarühmaspetsiifilistele erinevustele.

parima

kliinilise

ja võrreldes parima standardraviga. Hindamine põhineb tõenduspõhise meditsiini rahvusvaheliste standardite kohaselt kehtestatud kliinilistel lõpp-punktidel, eelkõige seoses tervisliku seisundi parandamisega, haiguse kestuse lühendamisega, ellujäämise pikendamisega, kõrvalmõjude vähendamisega ja elukvaliteedi parandamisega. Osutatakse ka alarühmaspetsiifilistele erinevustele.

Muudatusettepanek 90

Muudatusettepanek 90

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 5 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 5 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Järeldused ei sisalda hinnangut.




  Hindaja ja kaashindaja tagavad, et asjaomaste patsiendirühmade valik on osalevate liikmesriikide puhul representatiivne, et võimaldada neil teha asjakohaseid otsuseid, mis käsitlevad nende tehnoloogiate rahastamist riiklikust tervishoiueelarvest. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Järeldused ei sisalda hinnangut.

Järeldused ei sisalda hinnangut.

Hindaja ja kaashindaja tagavad, et asjaomaste patsiendirühmade valik on osalevate liikmesriikide puhul representatiivne, et võimaldada neil teha asjakohaseid otsuseid, mis käsitlevad nende tehnoloogiate rahastamist riiklikust tervishoiueelarvest.

Hindaja ja kaashindaja tagavad, et asjaomaste patsiendirühmade valik on osalevate liikmesriikide puhul representatiivne, et võimaldada neil teha asjakohaseid otsuseid, mis käsitlevad nende tehnoloogiate rahastamist riiklikust tervishoiueelarvest.

Muudatusettepanek 205

Muudatusettepanek 205

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 6

Artikkel 6 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 6.   Kui hindaja leiab kliinilise ühishindamise aruande kavandi koostamise mis tahes etapis, et aruande lõpuni koostamiseks on vaja teabeesitajaks olevalt tervisetehnoloogia arendajalt saada lisatõendusmaterjali, võib hindaja määratud alarühmalt taotleda, et see peataks aruande koostamiseks ette nähtud ajavahemiku ning nõuaks tervisetehnoloogia arendajalt lisatõendusmaterjali. Pärast konsulteerimist tervisetehnoloogia arendajaga lisatõendusmaterjali kogumiseks vajaliku aja suhtes, määratakse hindaja taotluses nende tööpäevade arv, mille ajaks aruande koostamine peatatakse. | | 6.   Kui hindaja leiab kliinilise ühishindamise aruande kavandi koostamise mis tahes etapis, et aruande lõpuni koostamiseks on vaja teabeesitajaks olevalt tervisetehnoloogia arendajalt saada lisatõendusmaterjali, võib hindaja määratud alarühmalt taotleda, et see peataks aruande koostamiseks ette nähtud ajavahemiku ning nõuaks tervisetehnoloogia arendajalt lisatõendusmaterjali. Pärast konsulteerimist tervisetehnoloogia arendajaga lisatõendusmaterjali kogumiseks vajaliku aja suhtes, määratakse hindaja taotluses nende tööpäevade arv, mille ajaks aruande koostamine peatatakse.
  Kui protsessi käigus muutuvad kättesaadavaks uued kliinilised andmed, edastab asjaomane tervisetehnoloogia arendaja ühtlasi ennetavalt hindajale selle uue teabe. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Kui hindaja leiab kliinilise ühishindamise aruande kavandi koostamise mis tahes etapis, et aruande lõpuni koostamiseks on vaja teabeesitajaks olevalt tervisetehnoloogia arendajalt saada lisatõendusmaterjali, võib hindaja määratud alarühmalt taotleda, et see peataks aruande koostamiseks ette nähtud ajavahemiku ning nõuaks tervisetehnoloogia arendajalt lisatõendusmaterjali. Pärast konsulteerimist tervisetehnoloogia arendajaga lisatõendusmaterjali kogumiseks vajaliku aja suhtes, määratakse hindaja taotluses nende tööpäevade arv, mille ajaks aruande koostamine peatatakse.

6.   Kui hindaja leiab kliinilise ühishindamise aruande kavandi koostamise mis tahes etapis, et aruande lõpuni koostamiseks on vaja teabeesitajaks olevalt tervisetehnoloogia arendajalt saada lisatõendusmaterjali, võib hindaja määratud alarühmalt taotleda, et see peataks aruande koostamiseks ette nähtud ajavahemiku ning nõuaks tervisetehnoloogia arendajalt lisatõendusmaterjali. Pärast konsulteerimist tervisetehnoloogia arendajaga lisatõendusmaterjali kogumiseks vajaliku aja suhtes, määratakse hindaja taotluses nende tööpäevade arv, mille ajaks aruande koostamine peatatakse.
  Kui protsessi käigus muutuvad kättesaadavaks uued kliinilised andmed, edastab asjaomane tervisetehnoloogia arendaja ühtlasi ennetavalt hindajale selle uue teabe.

Muudatusettepanek 92

Muudatusettepanek 92

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 7

Artikkel 6 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 7.   Määratud alarühma
  liikmed esitavad oma märkused
  kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande kavandite koostamise
  jooksul. Komisjon võib samuti märkusi esitada. | | 7.   Määratud alarühma
  või koordineerimisrühma liikmed esitavad
  kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande kavandite koostamise
  ajal oma märkused 30 tööpäeva pikkuse minimaalse ajavahemiku jooksul
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Määratud alarühma
  liikmed esitavad oma märkused
  kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande kavandite koostamise
  jooksul. Komisjon võib samuti märkusi esitada.

7.   Määratud alarühma
  või koordineerimisrühma liikmed esitavad
  kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande kavandite koostamise
  ajal oma märkused 30 tööpäeva pikkuse minimaalse ajavahemiku jooksul
  .

Muudatusettepanek 93

Muudatusettepanek 93

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 8

Artikkel 6 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 8.
     Hindaja esitab kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande kavandid teabeesitajaks olevale tervisetehnoloogia arendajale
  ning määrab ajavahemiku, mille jooksul võib arendaja esitada märkusi
  . | | 8.   Hindaja esitab kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande kavandid teabeesitajaks olevale tervisetehnoloogia arendajale
  märkuste esitamiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.
     Hindaja esitab kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande kavandid teabeesitajaks olevale tervisetehnoloogia arendajale
  ning määrab ajavahemiku, mille jooksul võib arendaja esitada märkusi
  .

8.   Hindaja esitab kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande kavandid teabeesitajaks olevale tervisetehnoloogia arendajale
  märkuste esitamiseks
  .

Muudatusettepanek 94

Muudatusettepanek 94

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 9

Artikkel 6 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 9.   
  Määratud alarühm tagab
  ,
  et sidusrühmadele
  ,
  sealhulgas patsiendid
  ja kliinilised eksperdid,
  antakse võimalus
  kliinilise ühishindamise
  aruande ja koondaruande kavandite koostamise jooksul esitada
  märkusi,
  ning määrab
  ajavahemiku,
  mille
  jooksul
  sidusrühmad võivad esitada märkusi
  . | | 9.   
  Patsiendid, tarbijaorganisatsioonid, tervishoiutöötajad
  ,
  valitsusvälised organisatsioonid
  ,
  muud tervisetehnoloogia arendusühendused
  ja kliinilised eksperdid
  võivad esitada
  kliinilise ühishindamise
  ajal
  märkusi
  alamrühma määratud
  ajavahemiku jooksul.


  Komisjon avalikustab kõikide konsulteeritud sidusrühmade huvide deklaratsioonid artiklis 27 osutatud IT-platvormil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.   
  Määratud alarühm tagab
  ,
  et sidusrühmadele
  ,
  sealhulgas patsiendid
  ja kliinilised eksperdid,
  antakse võimalus
  kliinilise ühishindamise
  aruande ja koondaruande kavandite koostamise jooksul esitada
  märkusi,
  ning määrab
  ajavahemiku,
  mille
  jooksul
  sidusrühmad võivad esitada märkusi
  .

9.   
  Patsiendid, tarbijaorganisatsioonid, tervishoiutöötajad
  ,
  valitsusvälised organisatsioonid
  ,
  muud tervisetehnoloogia arendusühendused
  ja kliinilised eksperdid
  võivad esitada
  kliinilise ühishindamise
  ajal
  märkusi
  alamrühma määratud
  ajavahemiku jooksul.

Komisjon avalikustab kõikide konsulteeritud sidusrühmade huvide deklaratsioonid artiklis 27 osutatud IT-platvormil.

Muudatusettepanek 95

Muudatusettepanek 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 10

Artikkel 6 – lõige 10

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 10.   Pärast artiklitega 7, 8 ja 9 kooskõlas esitatud märkuste saamist ja arvesse võtmist koostab hindaja kaashindaja abiga kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande kavandi lõpuni ning esitab kõnealused aruanded
  määratud alarühmale ja komisjonile
  märkuste tegemiseks. | | 10.   Pärast artiklitega 7, 8 ja 9 kooskõlas esitatud märkuste saamist ja arvesse võtmist koostab hindaja kaashindaja abiga kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande kavandi lõpuni ning esitab kõnealused aruanded
  koordineerimisrühmale
  märkuste tegemiseks.
  Komisjoni avalikustab kõik märkused, millele on nõuetekohaselt vastatud, artiklis 27 osutatud IT-platvormil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.   Pärast artiklitega 7, 8 ja 9 kooskõlas esitatud märkuste saamist ja arvesse võtmist koostab hindaja kaashindaja abiga kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande kavandi lõpuni ning esitab kõnealused aruanded
  määratud alarühmale ja komisjonile
  märkuste tegemiseks.

10.   Pärast artiklitega 7, 8 ja 9 kooskõlas esitatud märkuste saamist ja arvesse võtmist koostab hindaja kaashindaja abiga kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande kavandi lõpuni ning esitab kõnealused aruanded
  koordineerimisrühmale
  märkuste tegemiseks.
  Komisjoni avalikustab kõik märkused, millele on nõuetekohaselt vastatud, artiklis 27 osutatud IT-platvormil.

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 11

Artikkel 6 – lõige 11

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 11.   Hindaja võtab kaashindaja abiga arvesse
  määratud alarühma ja komisjoni
  märkused ning esitab kliinilise ühishindamise
  ühisaruande
  ja koondaruande lõplikud kavandid koordineerimisrühmale heakskiitmiseks. | | 11.   Hindaja võtab kaashindaja abiga arvesse
  koordineerimisrühma
  märkused ning esitab kliinilise ühishindamise
  aruande
  ja koondaruande lõplikud kavandid koordineerimisrühmale
  lõplikuks
  heakskiitmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

11.   Hindaja võtab kaashindaja abiga arvesse
  määratud alarühma ja komisjoni
  märkused ning esitab kliinilise ühishindamise
  ühisaruande
  ja koondaruande lõplikud kavandid koordineerimisrühmale heakskiitmiseks.

11.   Hindaja võtab kaashindaja abiga arvesse
  koordineerimisrühma
  märkused ning esitab kliinilise ühishindamise
  aruande
  ja koondaruande lõplikud kavandid koordineerimisrühmale
  lõplikuks
  heakskiitmiseks.

Muudatusettepanek 206

Muudatusettepanek 206

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 12

Artikkel 6 – lõige 12

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 12.   Võimaluse korral kiidab koordineerimisrühm lõplikud kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande heaks konsensuse alusel või vajaduse korral liikmesriikide lihthäälteenamusega. | | 12.   Võimaluse korral kiidab koordineerimisrühm lõplikud kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande heaks konsensuse alusel või vajaduse korral liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamusega.


  Lahknevad seisukohad ja nende seisukohtade alused märgitakse lõplikusse aruandesse.




  Lõplik aruanne sisaldab tundlikkusanalüüsi, kui esineb üks või mitu järgmist elementi:










  a) | eriarvamused tõsise erapoolikuse tõttu välja jäetavate uuringute küsimuses; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12.   Võimaluse korral kiidab koordineerimisrühm lõplikud kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande heaks konsensuse alusel või vajaduse korral liikmesriikide lihthäälteenamusega.

12.   Võimaluse korral kiidab koordineerimisrühm lõplikud kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande heaks konsensuse alusel või vajaduse korral liikmesriikide kvalifitseeritud häälteenamusega.

Lahknevad seisukohad ja nende seisukohtade alused märgitakse lõplikusse aruandesse.

Lõplik aruanne sisaldab tundlikkusanalüüsi, kui esineb üks või mitu järgmist elementi:

a)

eriarvamused tõsise erapoolikuse tõttu välja jäetavate uuringute küsimuses;

| b) | lahknevad seisukohad selles osas, kas uuringud jäetakse välja, kuna need ei kajasta ajakohast tehnoloogia arengut, või |
| --- | --- |

b)

lahknevad seisukohad selles osas, kas uuringud jäetakse välja, kuna need ei kajasta ajakohast tehnoloogia arengut, või

| c) | vastuolud patsientide suhtes oluliste lõpp-punktide asjakohasuse puudumise künniste kindlaksmääramise küsimuses. |
| --- | --- |

c)

vastuolud patsientide suhtes oluliste lõpp-punktide asjakohasuse puudumise künniste kindlaksmääramise küsimuses.

Ühe või mitme võrdlusaluse ja patsientide suhtes olulise lõpp-punkti valik peab olema meditsiiniliselt põhjendatud ja lõpparuandes dokumenteeritud.

Lõpparuanne sisaldab ka artikli 13 kohaselt läbi viidud teadusliku ühiskonsultatsiooni tulemusi. Teadusliku konsultatsiooni aruanded avalikustatakse, kui kliinilised ühishindamised on lõpule viidud.

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 13

Artikkel 6 – lõige 13

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 13.   Hindaja tagab
  mis tahes tundliku äriteabe kõrvaldamise kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruandest
  ja
  koondaruandest
  . | | 13.   Hindaja tagab,
  et kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruanne ja koondaruanne sisaldavad hindamise sisuks olevat kliinilist teavet ning toovad välja kasutatud metoodika
  ja
  uuringud. Hindaja konsulteerib arendajaga aruande küsimuses enne selle avaldamist. Arendajal on 10 tööpäeva aega, et teavitada hindajat teabest, mida ta peab konfidentsiaalseks, ning põhjendada selle äriliselt tundlikku laadi. Viimase abinõuna otsustavad hindaja ja kaashindaja, kas arendaja väide seoses konfidentsiaalsusega on põhjendatud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

13.   Hindaja tagab
  mis tahes tundliku äriteabe kõrvaldamise kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruandest
  ja
  koondaruandest
  .

13.   Hindaja tagab,
  et kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruanne ja koondaruanne sisaldavad hindamise sisuks olevat kliinilist teavet ning toovad välja kasutatud metoodika
  ja
  uuringud. Hindaja konsulteerib arendajaga aruande küsimuses enne selle avaldamist. Arendajal on 10 tööpäeva aega, et teavitada hindajat teabest, mida ta peab konfidentsiaalseks, ning põhjendada selle äriliselt tundlikku laadi. Viimase abinõuna otsustavad hindaja ja kaashindaja, kas arendaja väide seoses konfidentsiaalsusega on põhjendatud.

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 14

Artikkel 6 – lõige 14

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 14.   Koordineerimisrühm esitab kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande teabeesitajaks olevale tervisetehnoloogia arendajale ning komisjonile. | | 14.   Koordineerimisrühm esitab kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande teabeesitajaks olevale tervisetehnoloogia arendajale ning komisjonile,
  kes lisab mõlemad aruanded IT-platvormile
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14.   Koordineerimisrühm esitab kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande teabeesitajaks olevale tervisetehnoloogia arendajale ning komisjonile.

14.   Koordineerimisrühm esitab kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande teabeesitajaks olevale tervisetehnoloogia arendajale ning komisjonile,
  kes lisab mõlemad aruanded IT-platvormile
  .

Muudatusettepanek 100

Muudatusettepanek 100

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 14 a (uus)

Artikkel 6 – lõige 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 14a.
     
  Pärast kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande kättesaamist võib teabeesitajaks olev tervisetehnoloogia arendaja esitada seitsme tööpäeva jooksul koordineerimisrühmale ja komisjonile kirjalikult oma vastuväited. Sellisel juhul esitab arendaja vastuväidete kohta üksikasjalikud põhjendused. Koordineerimisrühm hindab vastuväiteid seitsme tööpäeva jooksul ning vaatab vajaduse korral aruande läbi.




  Koordineerimisrühm kiidab lõpliku kliinilise ühishindamise aruande, koondaruande ning teabeesitajaks oleva tervisetehnoloogia arendaja ja komisjoni vastuväidete lahendamist selgitava dokumendi heaks ja esitab need. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14a.
     
  Pärast kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande kättesaamist võib teabeesitajaks olev tervisetehnoloogia arendaja esitada seitsme tööpäeva jooksul koordineerimisrühmale ja komisjonile kirjalikult oma vastuväited. Sellisel juhul esitab arendaja vastuväidete kohta üksikasjalikud põhjendused. Koordineerimisrühm hindab vastuväiteid seitsme tööpäeva jooksul ning vaatab vajaduse korral aruande läbi.

Koordineerimisrühm kiidab lõpliku kliinilise ühishindamise aruande, koondaruande ning teabeesitajaks oleva tervisetehnoloogia arendaja ja komisjoni vastuväidete lahendamist selgitava dokumendi heaks ja esitab need.

Muudatusettepanek 101

Muudatusettepanek 101

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 14 b (uus)

Artikkel 6 – lõige 14 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 14b.
     
  Kliinilise ühishindamise aruanne ja koondaruanne peavad olema valmis mitte vähem kui 80 päeva ja kõige enam 100 päeva jooksul, välja arvatud põhjendatud juhtudel, kus protsessi tuleb kliinilistest vajadustest lähtuvalt kas kiirendada või aeglustada. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14b.
     
  Kliinilise ühishindamise aruanne ja koondaruanne peavad olema valmis mitte vähem kui 80 päeva ja kõige enam 100 päeva jooksul, välja arvatud põhjendatud juhtudel, kus protsessi tuleb kliinilistest vajadustest lähtuvalt kas kiirendada või aeglustada.

Muudatusettepanek 102

Muudatusettepanek 102

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 6 – lõige 14 c (uus)

Artikkel 6 – lõige 14 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 14c.
     
  Juhul kui teabeesitajaks olev tervisetehnoloogia arendaja võtab müügiloa taotluse põhjendatud viisil tagasi või kui Euroopa Ravimiamet lõpetab hindamise, teavitatakse sellest koordineerimisrühma, et see lõpetaks kliinilise ühishindamise menetluse. Komisjon avaldab taotluse tagasivõtmise või hindamise lõpetamise põhjused artiklis 27 osutatud IT-platvormil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

14c.
     
  Juhul kui teabeesitajaks olev tervisetehnoloogia arendaja võtab müügiloa taotluse põhjendatud viisil tagasi või kui Euroopa Ravimiamet lõpetab hindamise, teavitatakse sellest koordineerimisrühma, et see lõpetaks kliinilise ühishindamise menetluse. Komisjon avaldab taotluse tagasivõtmise või hindamise lõpetamise põhjused artiklis 27 osutatud IT-platvormil.

Muudatusettepanek 103

Muudatusettepanek 103

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   
  Kui komisjon leiab, et
  kliinilise ühishindamise
  heakskiidetud aruanne
  ja
  koondaruanne vastavad käesolevas määruses sätestatud sisulistele ja menetlusnõuetele
  ,
  lisab ta kliinilise ühishindamise aruandes ja koondaruandes
  käsitletud tervisetehnoloogia nimetuse kliinilise ühishindamise läbinud tervisetehnoloogiate loetellu (edaspidi „hinnatud tervisetehnoloogiate loetelu“ või „loetelu“) hiljemalt 30 päeva pärast koordineerimisrühmalt heakskiidetud aruande ja koondaruande saamist. | | 1.   
  Komisjon lisab
  kliinilise ühishindamise
  aruandes
  ja
  heakskiidetud koondaruandes (olenemata sellest
  ,
  kas see on vastu võetud või mitte)
  käsitletud tervisetehnoloogia nimetuse kliinilise ühishindamise läbinud tervisetehnoloogiate loetellu (edaspidi „hinnatud tervisetehnoloogiate loetelu“ või „loetelu“) hiljemalt 30 päeva pärast koordineerimisrühmalt heakskiidetud aruande ja koondaruande saamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Kui komisjon leiab, et
  kliinilise ühishindamise
  heakskiidetud aruanne
  ja
  koondaruanne vastavad käesolevas määruses sätestatud sisulistele ja menetlusnõuetele
  ,
  lisab ta kliinilise ühishindamise aruandes ja koondaruandes
  käsitletud tervisetehnoloogia nimetuse kliinilise ühishindamise läbinud tervisetehnoloogiate loetellu (edaspidi „hinnatud tervisetehnoloogiate loetelu“ või „loetelu“) hiljemalt 30 päeva pärast koordineerimisrühmalt heakskiidetud aruande ja koondaruande saamist.

1.   
  Komisjon lisab
  kliinilise ühishindamise
  aruandes
  ja
  heakskiidetud koondaruandes (olenemata sellest
  ,
  kas see on vastu võetud või mitte)
  käsitletud tervisetehnoloogia nimetuse kliinilise ühishindamise läbinud tervisetehnoloogiate loetellu (edaspidi „hinnatud tervisetehnoloogiate loetelu“ või „loetelu“) hiljemalt 30 päeva pärast koordineerimisrühmalt heakskiidetud aruande ja koondaruande saamist.

Muudatusettepanek 104

Muudatusettepanek 104

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 2

Artikkel 7 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Kui komisjon jõuab 30 päeva jooksul pärast kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande saamist järeldusele, et kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruanne ja koondaruanne ei vasta käesolevas määruses sätestatud
  sisulistele ja menetlusnõuetele
  , teatab ta koordineerimisrühmale oma järelduste põhjused ning taotleb
  sellelt aruande ja koondaruande
  läbivaatamist. | | 2.   Kui komisjon jõuab 30 päeva jooksul pärast kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande saamist järeldusele, et kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruanne ja koondaruanne ei vasta käesolevas määruses sätestatud
  menetluslikele õigusnõuetele
  , teatab ta koordineerimisrühmale oma järelduste põhjused ning taotleb
  põhjendatud viisil hindamise
  läbivaatamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kui komisjon jõuab 30 päeva jooksul pärast kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande saamist järeldusele, et kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruanne ja koondaruanne ei vasta käesolevas määruses sätestatud
  sisulistele ja menetlusnõuetele
  , teatab ta koordineerimisrühmale oma järelduste põhjused ning taotleb
  sellelt aruande ja koondaruande
  läbivaatamist.

2.   Kui komisjon jõuab 30 päeva jooksul pärast kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande saamist järeldusele, et kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruanne ja koondaruanne ei vasta käesolevas määruses sätestatud
  menetluslikele õigusnõuetele
  , teatab ta koordineerimisrühmale oma järelduste põhjused ning taotleb
  põhjendatud viisil hindamise
  läbivaatamist.

Muudatusettepanek 105

Muudatusettepanek 105

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 3

Artikkel 7 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 3.   
  Määratud alarühm võtab arvesse lõikes 2 osutatud järeldusi ja palub tervisetehnoloogia arendajat esitada märkused hiljemalt määratud tähtajaks. Määratud alarühm
  vaatab kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande läbi, arvestades
  tervisetehnoloogia arendaja esitatud märkusi. Hindaja muudab kaashindaja abiga kliinilise ühishindamise aruannet ja koondaruannet vastavalt ning esitab need koordineerimisrühmale. Kohaldatakse artikli 6 lõikeid 12 ja 14. | | 3.   Määratud alarühm vaatab kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande läbi, arvestades
  enne lõpliku arvamuse formuleerimist komisjoni esitatud märkusi menetluslikust aspektist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Määratud alarühm võtab arvesse lõikes 2 osutatud järeldusi ja palub tervisetehnoloogia arendajat esitada märkused hiljemalt määratud tähtajaks. Määratud alarühm
  vaatab kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande läbi, arvestades
  tervisetehnoloogia arendaja esitatud märkusi. Hindaja muudab kaashindaja abiga kliinilise ühishindamise aruannet ja koondaruannet vastavalt ning esitab need koordineerimisrühmale. Kohaldatakse artikli 6 lõikeid 12 ja 14.

3.   Määratud alarühm vaatab kliinilise ühishindamise aruande ja koondaruande läbi, arvestades
  enne lõpliku arvamuse formuleerimist komisjoni esitatud märkusi menetluslikust aspektist
  .

Muudatusettepanek 106

Muudatusettepanek 106

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 4

Artikkel 7 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 4.
     
  Pärast kliinilise ühishindamise muudetud heakskiidetud aruande ja koondaruande esitamist ja juhul, kui komisjon leiab, et kliinilise ühishindamise muudetud aruanne ja koondaruanne vastavad käesolevas määruses sätestatud sisulistele ja menetlusnõuetele, lisab ta aruandes ja koondaruandes käsitletud tervisetehnoloogia nimetuse hinnatud tervisetehnoloogiate loetellu. | | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.
     
  Pärast kliinilise ühishindamise muudetud heakskiidetud aruande ja koondaruande esitamist ja juhul, kui komisjon leiab, et kliinilise ühishindamise muudetud aruanne ja koondaruanne vastavad käesolevas määruses sätestatud sisulistele ja menetlusnõuetele, lisab ta aruandes ja koondaruandes käsitletud tervisetehnoloogia nimetuse hinnatud tervisetehnoloogiate loetellu.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 107

Muudatusettepanek 107

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 5

Artikkel 7 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 5.   Kui komisjon jõuab järeldusele, et
  kliinilise
  ühishindamise heakskiidetud aruanne ja koondaruanne ei vasta käesolevas määruses sätestatud
  sisulistele ja
  menetlusnõuetele,
  keeldub ta tervisetehnoloogia nimetust
  loetellu
  lisamast
  . Komisjon teatab sellest koordineerimisrühmale, märkides
  loetellu kandmata jätmise
  põhjused. Asjaomase tervisetehnoloogia suhtes ei kohaldata artiklis 8 sätestatud kohustusi. Koordineerimisrühm teavitab sellest vastavalt teabeesitajaks olevat tervisetehnoloogia arendajat ja lisab kokkuvõtva teabe kõnealuste aruannete kohta oma aastaaruandesse. | | 5.   Kui komisjon jõuab järeldusele, et ühishindamise
  muudetud
  heakskiidetud aruanne ja koondaruanne ei vasta käesolevas määruses sätestatud menetlusnõuetele,
  lisatakse hindamises käsitletud tervisetehnoloogia
  loetellu
  koos hindamise koondaruande ja komisjoni märkustega ning avaldatakse kõik artiklis 27 osutatud IT-platvormil
  . Komisjon teatab sellest koordineerimisrühmale, märkides
  negatiivse aruande
  põhjused. Asjaomase tervisetehnoloogia suhtes ei kohaldata artiklis 8 sätestatud kohustusi. Koordineerimisrühm teavitab sellest vastavalt teabeesitajaks olevat tervisetehnoloogia arendajat ja lisab kokkuvõtva teabe kõnealuste aruannete kohta oma aastaaruandesse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Kui komisjon jõuab järeldusele, et
  kliinilise
  ühishindamise heakskiidetud aruanne ja koondaruanne ei vasta käesolevas määruses sätestatud
  sisulistele ja
  menetlusnõuetele,
  keeldub ta tervisetehnoloogia nimetust
  loetellu
  lisamast
  . Komisjon teatab sellest koordineerimisrühmale, märkides
  loetellu kandmata jätmise
  põhjused. Asjaomase tervisetehnoloogia suhtes ei kohaldata artiklis 8 sätestatud kohustusi. Koordineerimisrühm teavitab sellest vastavalt teabeesitajaks olevat tervisetehnoloogia arendajat ja lisab kokkuvõtva teabe kõnealuste aruannete kohta oma aastaaruandesse.

5.   Kui komisjon jõuab järeldusele, et ühishindamise
  muudetud
  heakskiidetud aruanne ja koondaruanne ei vasta käesolevas määruses sätestatud menetlusnõuetele,
  lisatakse hindamises käsitletud tervisetehnoloogia
  loetellu
  koos hindamise koondaruande ja komisjoni märkustega ning avaldatakse kõik artiklis 27 osutatud IT-platvormil
  . Komisjon teatab sellest koordineerimisrühmale, märkides
  negatiivse aruande
  põhjused. Asjaomase tervisetehnoloogia suhtes ei kohaldata artiklis 8 sätestatud kohustusi. Koordineerimisrühm teavitab sellest vastavalt teabeesitajaks olevat tervisetehnoloogia arendajat ja lisab kokkuvõtva teabe kõnealuste aruannete kohta oma aastaaruandesse.

Muudatusettepanek 108

Muudatusettepanek 108

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 6

Artikkel 7 – lõige 6

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 6.   Komisjon avaldab hinnatud tervisetehnoloogiate loetellu lisatud tervisetehnoloogia kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande
  IT-platvormil, millele on osutatud
  artiklis 27, ning teeb need teabeesitajaks olevale tervisetehnoloogia arendajale kättesaadavaks hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast tehnoloogia loetellu lisamist. | | 6.   Komisjon avaldab hinnatud tervisetehnoloogiate loetellu lisatud tervisetehnoloogia kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande
  ning kõik sidusrühmade märkused ja vahearuanded
  artiklis 27
  osutatud IT-platvormil
  ning teeb need teabeesitajaks olevale tervisetehnoloogia arendajale kättesaadavaks hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast tehnoloogia loetellu lisamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

6.   Komisjon avaldab hinnatud tervisetehnoloogiate loetellu lisatud tervisetehnoloogia kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande
  IT-platvormil, millele on osutatud
  artiklis 27, ning teeb need teabeesitajaks olevale tervisetehnoloogia arendajale kättesaadavaks hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast tehnoloogia loetellu lisamist.

6.   Komisjon avaldab hinnatud tervisetehnoloogiate loetellu lisatud tervisetehnoloogia kliinilise ühishindamise heakskiidetud aruande ja koondaruande
  ning kõik sidusrühmade märkused ja vahearuanded
  artiklis 27
  osutatud IT-platvormil
  ning teeb need teabeesitajaks olevale tervisetehnoloogia arendajale kättesaadavaks hiljemalt 10 tööpäeva jooksul pärast tehnoloogia loetellu lisamist.

Muudatusettepanek 109

Muudatusettepanek 109

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 8 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   
  Liikmesriigid | | 1.   
  Tervisetehnoloogiate puhul, mis on kantud hinnatud tervisetehnoloogiate loetellu või mille suhtes on algatatud kliiniline ühishindamine, käituvad liikmesriigid järgmiselt: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Liikmesriigid

1.   
  Tervisetehnoloogiate puhul, mis on kantud hinnatud tervisetehnoloogiate loetellu või mille suhtes on algatatud kliiniline ühishindamine, käituvad liikmesriigid järgmiselt:

Muudatusettepanek 110

Muudatusettepanek 110

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (a) | ei vii läbi kliinilist hindamist ega samaväärset hindamisprotsessi
  tervisetehnoloogia
  puhul, mis on kantud hinnatud tervisetehnoloogiate loetellu või mille suhtes on algatatud kliiniline ühishindamine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

ei vii läbi kliinilist hindamist ega samaväärset hindamisprotsessi
  tervisetehnoloogia
  puhul, mis on kantud hinnatud tervisetehnoloogiate loetellu või mille suhtes on algatatud kliiniline ühishindamine
  ;

ei vii läbi kliinilist hindamist ega samaväärset hindamisprotsessi

puhul, mis on kantud hinnatud tervisetehnoloogiate loetellu või mille suhtes on algatatud kliiniline ühishindamine

| a) | kasutavad kliinilise ühishindamise aruandeid
  tervisetehnoloogia
  hindamiseks liikmesriigi tasandil
  ; |
| --- | --- |

a)

kasutavad kliinilise ühishindamise aruandeid
  tervisetehnoloogia
  hindamiseks liikmesriigi tasandil
  ;

kasutavad kliinilise ühishindamise aruandeid

hindamiseks liikmesriigi tasandil

Muudatusettepanek 111

Muudatusettepanek 111

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 8 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (b) | kohaldavad tervisetehnoloogia hindamiseks
  liikmesriigi tasandil
  kliinilise ühishindamise aruandeid
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kohaldavad tervisetehnoloogia hindamiseks
  liikmesriigi tasandil
  kliinilise ühishindamise aruandeid
  .

kohaldavad tervisetehnoloogia hindamiseks

kliinilise ühishindamise aruandeid

| b) | ei korda kliinilist ühishindamist
  liikmesriigi tasandil. |
| --- | --- |

b)

ei korda kliinilist ühishindamist
  liikmesriigi tasandil.

ei korda kliinilist ühishindamist

Muudatusettepanek 112

Muudatusettepanek 112

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 8 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 1a.   
  Lõike 1 punktis b sätestatud nõue ei takista liikmesriike või piirkondi hindamast asjaomase tehnoloogia kliinilist lisaväärtust riiklike või piirkondlike hindamisprotsesside raames, kus võidakse arvestada asjaomasele liikmesriigile eriomaseid kliinilisi ja mittekliinilisi andmeid ja tõendeid, mida kliiniline ühishindamine ei hõlmanud ning mis on vajalikud tervisetehnoloogia hindamise lõpuleviimiseks või üldise hinnakujunduse ja hüvitamise protsessi jaoks.




  Selliste täiendavate hindamiste raames võib võrrelda asjaomast tehnoloogiat võrdlusalusega, mille puhul on tegemist asjaomases liikmesriigis parima kättesaadava ja tõenduspõhise ravistandardiga ja mida vaatamata selle liikmesriigi taotlusele analüüsietapis, ei hõlmatud kliinilisse ühishindamisse. Nad võivad tehnoloogiat hinnata ka asjaomasele liikmesriigile eriomases ravikontekstis, tuginedes liikmesriigi kliinilistele tavadele, või hüvitamiseks valitud tingimustes.




  Iga selline meede peab olema selle eesmärgi saavutamiseks põhjendatud, vajalik ja proportsionaalne, ei tohi dubleerida liidu tasandil tehtud tööd ega lükata põhjendamatult edasi patsientide juurdepääsu kõnealustele tehnoloogiatele.




  Liikmesriigid teatavad komisjonile ja koordineerimisrühmale oma kavatsusest täiendada kliinilist ühishindamist, lisades selle kohta põhjenduse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.   
  Lõike 1 punktis b sätestatud nõue ei takista liikmesriike või piirkondi hindamast asjaomase tehnoloogia kliinilist lisaväärtust riiklike või piirkondlike hindamisprotsesside raames, kus võidakse arvestada asjaomasele liikmesriigile eriomaseid kliinilisi ja mittekliinilisi andmeid ja tõendeid, mida kliiniline ühishindamine ei hõlmanud ning mis on vajalikud tervisetehnoloogia hindamise lõpuleviimiseks või üldise hinnakujunduse ja hüvitamise protsessi jaoks.

Selliste täiendavate hindamiste raames võib võrrelda asjaomast tehnoloogiat võrdlusalusega, mille puhul on tegemist asjaomases liikmesriigis parima kättesaadava ja tõenduspõhise ravistandardiga ja mida vaatamata selle liikmesriigi taotlusele analüüsietapis, ei hõlmatud kliinilisse ühishindamisse. Nad võivad tehnoloogiat hinnata ka asjaomasele liikmesriigile eriomases ravikontekstis, tuginedes liikmesriigi kliinilistele tavadele, või hüvitamiseks valitud tingimustes.

Iga selline meede peab olema selle eesmärgi saavutamiseks põhjendatud, vajalik ja proportsionaalne, ei tohi dubleerida liidu tasandil tehtud tööd ega lükata põhjendamatult edasi patsientide juurdepääsu kõnealustele tehnoloogiatele.

Liikmesriigid teatavad komisjonile ja koordineerimisrühmale oma kavatsusest täiendada kliinilist ühishindamist, lisades selle kohta põhjenduse.

Muudatusettepanek 113

Muudatusettepanek 113

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 2

Artikkel 8 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Liikmesriigid
  teatavad komisjonile kliinilises ühishindamises käsitletud
  tervisetehnoloogia
  hindamise tulemuse 30 päeva jooksul pärast hindamise lõpetamist. Kõnealusele teatele lisatakse teave
  ,
  kuidas
  on
  tervisetehnoloogia üldhindamisel kohaldatud kliinilise ühishindamise järeldusi.
  Komisjon
  hõlbustab
  selle teabe vahetamist liikmesriikide vahel
  artiklis 27 osutatud IT-platvormi kaudu
  . | | 2.   Liikmesriigid
  esitavad artiklis 27 osutatud IT-platvormi kaudu teabe, kuidas on
  tervisetehnoloogia
  hindamisel liikmesriigi tasandil arvesse võetud kliinilise ühishindamise aruannet, ning muud kliinilised andmed ja täiendavad tõendid
  ,
  mida
  on
  arvesse võetud, nii et
  komisjon
  saaks hõlbustada
  selle teabe vahetamist liikmesriikide vahel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriigid
  teatavad komisjonile kliinilises ühishindamises käsitletud
  tervisetehnoloogia
  hindamise tulemuse 30 päeva jooksul pärast hindamise lõpetamist. Kõnealusele teatele lisatakse teave
  ,
  kuidas
  on
  tervisetehnoloogia üldhindamisel kohaldatud kliinilise ühishindamise järeldusi.
  Komisjon
  hõlbustab
  selle teabe vahetamist liikmesriikide vahel
  artiklis 27 osutatud IT-platvormi kaudu
  .

2.   Liikmesriigid
  esitavad artiklis 27 osutatud IT-platvormi kaudu teabe, kuidas on
  tervisetehnoloogia
  hindamisel liikmesriigi tasandil arvesse võetud kliinilise ühishindamise aruannet, ning muud kliinilised andmed ja täiendavad tõendid
  ,
  mida
  on
  arvesse võetud, nii et
  komisjon
  saaks hõlbustada
  selle teabe vahetamist liikmesriikide vahel.

Muudatusettepanek 114

Muudatusettepanek 114

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (b) | kliinilise ühishindamise esialgses aruandes juhiti tähelepanu vajadusele ajakohastada ühishindamine kohe, kui on olemas lisatõendusmaterjal edasiseks hindamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

kliinilise ühishindamise esialgses aruandes juhiti tähelepanu vajadusele ajakohastada ühishindamine kohe, kui on olemas lisatõendusmaterjal edasiseks hindamiseks.

| b) | kliinilise ühishindamise esialgses aruandes juhiti tähelepanu vajadusele ajakohastada ühishindamine kohe, kui
  asjaomases aruandes sätestatud tähtaja jooksul
  on olemas lisatõendusmaterjal edasiseks hindamiseks; |
| --- | --- |

b)

kliinilise ühishindamise esialgses aruandes juhiti tähelepanu vajadusele ajakohastada ühishindamine kohe, kui
  asjaomases aruandes sätestatud tähtaja jooksul
  on olemas lisatõendusmaterjal edasiseks hindamiseks;

asjaomases aruandes sätestatud tähtaja jooksul

Muudatusettepanek 115

Muudatusettepanek 115

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt b a (uus)

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | ba) | seda taotleb mõni liikmesriik või tervisetehnoloogia arendaja, kes on seisukohal, et on olemas uus kliiniline tõendusmaterjal; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

seda taotleb mõni liikmesriik või tervisetehnoloogia arendaja, kes on seisukohal, et on olemas uus kliiniline tõendusmaterjal;

seda taotleb mõni liikmesriik või tervisetehnoloogia arendaja, kes on seisukohal, et on olemas uus kliiniline tõendusmaterjal;

Muudatusettepanek 116

Muudatusettepanek 116

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt b b (uus)

Artikkel 9 – lõige 1 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | bb) | hindamisest on möödunud viis aastast, on olemas oluline uus kliiniline tõendusmaterjal, või varem, kui ilmneb uusi tõendeid või kliinilisi andmeid. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

bb)

hindamisest on möödunud viis aastast, on olemas oluline uus kliiniline tõendusmaterjal, või varem, kui ilmneb uusi tõendeid või kliinilisi andmeid.

hindamisest on möödunud viis aastast, on olemas oluline uus kliiniline tõendusmaterjal, või varem, kui ilmneb uusi tõendeid või kliinilisi andmeid.

Muudatusettepanek 117

Muudatusettepanek 117

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 9 – lõige 1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Esimese lõigu punktides a, b, ba ja bb nimetatud juhtudel esitab täiendava teabe tehnoloogia arendaja. Kui teavet ei esitata, ei kuulu varasem ühishindamine enam artikli 8 kohaldamisalasse.




  Jätkatakse andmebaasi EVIDENT kasutamist tegelikes oludes tervisetehnoloogia kasutamisest saadud kliinilise tõendusmaterjali kogumiseks ning tervisealaste tulemuste jälgimiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Esimese lõigu punktides a, b, ba ja bb nimetatud juhtudel esitab täiendava teabe tehnoloogia arendaja. Kui teavet ei esitata, ei kuulu varasem ühishindamine enam artikli 8 kohaldamisalasse.

Esimese lõigu punktides a, b, ba ja bb nimetatud juhtudel esitab täiendava teabe tehnoloogia arendaja. Kui teavet ei esitata, ei kuulu varasem ühishindamine enam artikli 8 kohaldamisalasse.

Jätkatakse andmebaasi EVIDENT kasutamist tegelikes oludes tervisetehnoloogia kasutamisest saadud kliinilise tõendusmaterjali kogumiseks ning tervisealaste tulemuste jälgimiseks.

Jätkatakse andmebaasi EVIDENT kasutamist tegelikes oludes tervisetehnoloogia kasutamisest saadud kliinilise tõendusmaterjali kogumiseks ning tervisealaste tulemuste jälgimiseks.

Muudatusettepanek 118

Muudatusettepanek 118

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 9 – lõige 2

Artikkel 9 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Koordineerimisrühm võib kliinilise ühishindamise ajakohastamise läbi viia, kui seda taotlevad üks või mitu selle rühma liiget. | | 2.   Koordineerimisrühm võib kliinilise ühishindamise ajakohastamise läbi viia, kui seda taotlevad üks või mitu selle rühma liiget.


  Kliinilise ühishindamise ajakohastamist taotletakse, kui on avaldatud või kättesaadavaks tehtud uut teavet, mis esialgse ühisaruande koostamise ajal ei olnud kättesaadav. Kliinilise ühishindamise aruande ajakohastamise taotlemise korral võib ettepaneku teinud liige kliinilise ühishindamise aruannet ajakohastada ja teha ettepaneku selle vastuvõtmiseks teistes liikmesriikides vastastikuse tunnustamise teel. Kliinilise ühishindamise aruande ajakohastamisel kohaldab liikmesriik koordineerimisrühma poolt kehtestatud meetodeid ja standardeid.




  Kui liikmesriigid ei jõua ajakohastamise küsimuses kokkuleppele, suunatakse juhtum koordineerimisrühmale. Koordineerimisrühm otsustab ajakohastamise läbiviimise üle uue teabe põhjal.




  Pärast ajakohastamise heakskiitmist vastastikuse tunnustamise teel või koordineerimisrühma otsuse järel loetakse kliinilise ühishindamise aruanne ajakohastatuks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Koordineerimisrühm võib kliinilise ühishindamise ajakohastamise läbi viia, kui seda taotlevad üks või mitu selle rühma liiget.

2.   Koordineerimisrühm võib kliinilise ühishindamise ajakohastamise läbi viia, kui seda taotlevad üks või mitu selle rühma liiget.

Kliinilise ühishindamise ajakohastamist taotletakse, kui on avaldatud või kättesaadavaks tehtud uut teavet, mis esialgse ühisaruande koostamise ajal ei olnud kättesaadav. Kliinilise ühishindamise aruande ajakohastamise taotlemise korral võib ettepaneku teinud liige kliinilise ühishindamise aruannet ajakohastada ja teha ettepaneku selle vastuvõtmiseks teistes liikmesriikides vastastikuse tunnustamise teel. Kliinilise ühishindamise aruande ajakohastamisel kohaldab liikmesriik koordineerimisrühma poolt kehtestatud meetodeid ja standardeid.

Kui liikmesriigid ei jõua ajakohastamise küsimuses kokkuleppele, suunatakse juhtum koordineerimisrühmale. Koordineerimisrühm otsustab ajakohastamise läbiviimise üle uue teabe põhjal.

Pärast ajakohastamise heakskiitmist vastastikuse tunnustamise teel või koordineerimisrühma otsuse järel loetakse kliinilise ühishindamise aruanne ajakohastatuks.

Muudatusettepanek 119

Muudatusettepanek 119

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 11 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.
     Komisjon kehtestab rakendusaktidega menetluseeskirjad järgmise tegevuse jaoks: | | 1.   Komisjon kehtestab
  vastavalt käesolevale määrusele
  rakendusaktidega menetluseeskirjad järgmise tegevuse jaoks: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.
     Komisjon kehtestab rakendusaktidega menetluseeskirjad järgmise tegevuse jaoks:

1.   Komisjon kehtestab
  vastavalt käesolevale määrusele
  rakendusaktidega menetluseeskirjad järgmise tegevuse jaoks:

Muudatusettepanek 120

Muudatusettepanek 120

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (a) | teabe, andmete ja tõendusmaterjali esitamine tervisetehnoloogia arendajate poolt; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

teabe, andmete ja tõendusmaterjali esitamine tervisetehnoloogia arendajate poolt;

teabe, andmete ja tõendusmaterjali esitamine tervisetehnoloogia arendajate poolt;

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 121

Muudatusettepanek 121

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt c

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt c

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (c) | üksikasjalike menetlusetappide ja nende ajakava
  ning kogu kliiniliste ühishindamiste kestuse
  määramine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(c)

üksikasjalike menetlusetappide ja nende ajakava
  ning kogu kliiniliste ühishindamiste kestuse
  määramine;

ning kogu kliiniliste ühishindamiste kestuse

| c) | üksikasjalike menetlusetappide ja nende ajakava määramine; |
| --- | --- |

c)

üksikasjalike menetlusetappide ja nende ajakava määramine;

Muudatusettepanek 122

Muudatusettepanek 122

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt f

Artikkel 11 – lõige 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (f) | koostöö
  teavitatud
  asutuste ja eksperdirühmadega
  meditsiiniseadmete kliinilise ühishindamise ettevalmistamisel ja ajakohastamisel
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

koostöö
  teavitatud
  asutuste ja eksperdirühmadega
  meditsiiniseadmete kliinilise ühishindamise ettevalmistamisel ja ajakohastamisel
  .

teavitatud

meditsiiniseadmete kliinilise ühishindamise ettevalmistamisel ja ajakohastamisel

| f) | koostöö asutuste ja eksperdirühmadega. |
| --- | --- |

f)

koostöö asutuste ja eksperdirühmadega.

Muudatusettepanek 123

Muudatusettepanek 123

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 1

Artikkel 12 – lõige 1 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Tervisetehnoloogia arendajad võivad taotleda teaduslikku ühiskonsultatsiooni koordineerimisrühmaga, et saada teaduslikke nõuandeid
  kliinilise ühishindamise osana tõenäoliselt nõutavate andmete
  ja
  tõendusmaterjali kohta
  . | | Tervisetehnoloogia arendajad võivad taotleda teaduslikku ühiskonsultatsiooni koordineerimisrühmaga, et saada teaduslikke nõuandeid
  kliiniliste aspektide kohta seoses teadusuuringute optimaalse ülesehitusega parimate teaduslike tõendite saamiseks, prognoositavuse parandamiseks, uuringuprioriteetide ühtlustamiseks ning kõnealuste teadusuuringute kvaliteedi
  ja
  tõhususe suurendamiseks, et saada parim tõendusmaterjal
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Tervisetehnoloogia arendajad võivad taotleda teaduslikku ühiskonsultatsiooni koordineerimisrühmaga, et saada teaduslikke nõuandeid
  kliinilise ühishindamise osana tõenäoliselt nõutavate andmete
  ja
  tõendusmaterjali kohta
  .

kliinilise ühishindamise osana tõenäoliselt nõutavate andmete

tõendusmaterjali kohta

Tervisetehnoloogia arendajad võivad taotleda teaduslikku ühiskonsultatsiooni koordineerimisrühmaga, et saada teaduslikke nõuandeid
  kliiniliste aspektide kohta seoses teadusuuringute optimaalse ülesehitusega parimate teaduslike tõendite saamiseks, prognoositavuse parandamiseks, uuringuprioriteetide ühtlustamiseks ning kõnealuste teadusuuringute kvaliteedi
  ja
  tõhususe suurendamiseks, et saada parim tõendusmaterjal
  .

kliiniliste aspektide kohta seoses teadusuuringute optimaalse ülesehitusega parimate teaduslike tõendite saamiseks, prognoositavuse parandamiseks, uuringuprioriteetide ühtlustamiseks ning kõnealuste teadusuuringute kvaliteedi

tõhususe suurendamiseks, et saada parim tõendusmaterjal

Muudatusettepanek 124

Muudatusettepanek 124

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt f a (uus)

Artikkel 12 – lõige 2 – punkt f a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | fa) | liidu prioriteedid kliiniliste uuringute valdkonnas. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

fa)

fa)

liidu prioriteedid kliiniliste uuringute valdkonnas.

liidu prioriteedid kliiniliste uuringute valdkonnas.

Muudatusettepanek 125

Muudatusettepanek 125

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3

Artikkel 12 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 3.   Koordineerimisrühm teatab taotluse esitanud tervisetehnoloogia arendajale 15 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, kas ta hakkab osalema teaduslikus ühiskonsultatsioonis. Kui koordineerimisrühm lükkab taotluse tagasi, teatab ta sellest tervisetehnoloogia arendajale ja selgitab põhjused, võttes arvesse lõikes 2 sätestatud kriteeriume. | | 3.   Koordineerimisrühm teatab taotluse esitanud tervisetehnoloogia arendajale 15 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, kas ta hakkab osalema teaduslikus ühiskonsultatsioonis. Kui koordineerimisrühm lükkab taotluse tagasi, teatab ta sellest tervisetehnoloogia arendajale ja selgitab põhjused, võttes arvesse lõikes 2 sätestatud kriteeriume.


  Teaduslikud ühiskonsultatsioonid ei mõjuta tehnoloogia ühishindamise objektiivsust ja sõltumatust ega selle tulemusi või järeldusi. Nende läbiviimiseks artikli 13 lõike 3 kohaselt nimetatud hindaja ja kaashindaja ei tohi olla artikli 6 lõike 3 kohaselt tehnoloogia ühishindamiseks nimetatud hindaja ja kaashindaja.




  Konsultatsioonide teema ja sisu kokkuvõte avaldatakse artiklis 27 osutatud IT-platvormil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Koordineerimisrühm teatab taotluse esitanud tervisetehnoloogia arendajale 15 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, kas ta hakkab osalema teaduslikus ühiskonsultatsioonis. Kui koordineerimisrühm lükkab taotluse tagasi, teatab ta sellest tervisetehnoloogia arendajale ja selgitab põhjused, võttes arvesse lõikes 2 sätestatud kriteeriume.

3.   Koordineerimisrühm teatab taotluse esitanud tervisetehnoloogia arendajale 15 tööpäeva jooksul pärast taotluse saamist, kas ta hakkab osalema teaduslikus ühiskonsultatsioonis. Kui koordineerimisrühm lükkab taotluse tagasi, teatab ta sellest tervisetehnoloogia arendajale ja selgitab põhjused, võttes arvesse lõikes 2 sätestatud kriteeriume.

Teaduslikud ühiskonsultatsioonid ei mõjuta tehnoloogia ühishindamise objektiivsust ja sõltumatust ega selle tulemusi või järeldusi. Nende läbiviimiseks artikli 13 lõike 3 kohaselt nimetatud hindaja ja kaashindaja ei tohi olla artikli 6 lõike 3 kohaselt tehnoloogia ühishindamiseks nimetatud hindaja ja kaashindaja.

Konsultatsioonide teema ja sisu kokkuvõte avaldatakse artiklis 27 osutatud IT-platvormil.

Muudatusettepanek 126

Muudatusettepanek 126

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – pealkiri

Artikkel 13 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Teadusliku ühiskonsultatsiooni
  aruande koostamine | | Teadusliku ühiskonsultatsiooni
  menetlus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teadusliku ühiskonsultatsiooni
  aruande koostamine

aruande koostamine

Teadusliku ühiskonsultatsiooni
  menetlus

menetlus

Muudatusettepanek 127

Muudatusettepanek 127

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 13 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Teadusliku ühiskonsultatsiooni aruanne koostatakse kooskõlas käesoleva artikli nõuetega ning kooskõlas
  menetluseeskirjade ja vastavalt artiklitele
  16 ja 17 kehtestatud dokumentidega. | | Teadusliku ühiskonsultatsiooni aruanne koostatakse kooskõlas käesoleva artikli nõuetega ning kooskõlas
  artiklite
  16 ja 17
  kohaselt
  kehtestatud
  menetluse ja
  dokumentidega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Teadusliku ühiskonsultatsiooni aruanne koostatakse kooskõlas käesoleva artikli nõuetega ning kooskõlas
  menetluseeskirjade ja vastavalt artiklitele
  16 ja 17 kehtestatud dokumentidega.

menetluseeskirjade ja vastavalt artiklitele

Teadusliku ühiskonsultatsiooni aruanne koostatakse kooskõlas käesoleva artikli nõuetega ning kooskõlas
  artiklite
  16 ja 17
  kohaselt
  kehtestatud
  menetluse ja
  dokumentidega.

artiklite

kohaselt

menetluse ja

Muudatusettepanek 128

Muudatusettepanek 128

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 2

Artikkel 13 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Määratud alarühm palub tervisetehnoloogia arendajat esitada teadusliku ühiskonsultatsiooni jaoks
  vajalikku teavet
  , andmeid ja
  tõendusmaterjali
  sisaldavad dokumendid. | | 2.   Määratud alarühm palub tervisetehnoloogia arendajat esitada teadusliku ühiskonsultatsiooni jaoks
  kõiki andmetöötluse etappe
  , andmeid ja
  uuringuid
  sisaldavad
  olemasolevad ja ajakohastatud
  dokumendid,
  näiteks kõigi läbiviidud katsete ja uuringute olemasolevad andmed, mille puhul kasutati seda tehnoloogiat. Harva kasutatavate ravimite puhul võib välja töötada spetsiaalselt kohandatud kliinilise hindamise lähenemisviisi, mis on tingitud kliinilistes katsetes osalevate patsientide vähesusest ja/või võrdlusmaterjali puudumisest. Kogu see teave tuleb pärast ühiseid kliinilisi hindamisi teha avalikult kättesaadavaks.




  Määratud alarühm ja asjaomane tervishoiutehnoloogia arendaja korraldavad ühise koosoleku, mis põhineb esimeses lõigus kirjeldatud dokumentidel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Määratud alarühm palub tervisetehnoloogia arendajat esitada teadusliku ühiskonsultatsiooni jaoks
  vajalikku teavet
  , andmeid ja
  tõendusmaterjali
  sisaldavad dokumendid.

2.   Määratud alarühm palub tervisetehnoloogia arendajat esitada teadusliku ühiskonsultatsiooni jaoks
  kõiki andmetöötluse etappe
  , andmeid ja
  uuringuid
  sisaldavad
  olemasolevad ja ajakohastatud
  dokumendid,
  näiteks kõigi läbiviidud katsete ja uuringute olemasolevad andmed, mille puhul kasutati seda tehnoloogiat. Harva kasutatavate ravimite puhul võib välja töötada spetsiaalselt kohandatud kliinilise hindamise lähenemisviisi, mis on tingitud kliinilistes katsetes osalevate patsientide vähesusest ja/või võrdlusmaterjali puudumisest. Kogu see teave tuleb pärast ühiseid kliinilisi hindamisi teha avalikult kättesaadavaks.

Määratud alarühm ja asjaomane tervishoiutehnoloogia arendaja korraldavad ühise koosoleku, mis põhineb esimeses lõigus kirjeldatud dokumentidel.

Muudatusettepanek 129

Muudatusettepanek 129

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 3

Artikkel 13 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 3.   Määratud alarühm nimetab oma liikmete seast hindaja ja kaashindaja, kelle ülesanne on teaduslik ühiskonsultatsioon läbi viia. Nimetamisel võetakse arvesse
  hindamiseks vajalikku
  teaduslikku pädevust. | | 3.   Määratud alarühm nimetab oma liikmete seast hindaja ja kaashindaja,
  kes erinevad hiljem käesoleva määruse artikli 6 lõike 3 kohaselt nimetatavast hindajast ja kaashindajast ning
  kelle ülesanne on teaduslik ühiskonsultatsioon läbi viia. Nimetamisel võetakse arvesse teaduslikku pädevust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Määratud alarühm nimetab oma liikmete seast hindaja ja kaashindaja, kelle ülesanne on teaduslik ühiskonsultatsioon läbi viia. Nimetamisel võetakse arvesse
  hindamiseks vajalikku
  teaduslikku pädevust.

3.   Määratud alarühm nimetab oma liikmete seast hindaja ja kaashindaja,
  kes erinevad hiljem käesoleva määruse artikli 6 lõike 3 kohaselt nimetatavast hindajast ja kaashindajast ning
  kelle ülesanne on teaduslik ühiskonsultatsioon läbi viia. Nimetamisel võetakse arvesse teaduslikku pädevust.

Muudatusettepanek 130

Muudatusettepanek 130

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 7

Artikkel 13 – lõige 7

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 7.   Hindaja esitab teadusliku ühiskonsultatsiooni aruande kavandi
  teabeesitajaks olevale
  tervisetehnoloogia arendajale
  ning määrab ajavahemiku
  ,
  mille jooksul võib arendaja esitada märkusi
  . | | 7.   Hindaja esitab teadusliku ühiskonsultatsiooni aruande kavandi
  ning esitab selle
  tervisetehnoloogia arendajale
  märkuste tegemiseks
  ,
  määrates nende märkuste jaoks ajavahemiku
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

7.   Hindaja esitab teadusliku ühiskonsultatsiooni aruande kavandi
  teabeesitajaks olevale
  tervisetehnoloogia arendajale
  ning määrab ajavahemiku
  ,
  mille jooksul võib arendaja esitada märkusi
  .

7.   Hindaja esitab teadusliku ühiskonsultatsiooni aruande kavandi
  ning esitab selle
  tervisetehnoloogia arendajale
  märkuste tegemiseks
  ,
  määrates nende märkuste jaoks ajavahemiku
  .

Muudatusettepanek 131

Muudatusettepanek 131

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 8

Artikkel 13 – lõige 8

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 8.   
  Määratud alarühm tagab
  ,
  et sidusrühmadele
  ,
  sealhulgas patsiendid
  ja kliinilised eksperdid,
  antakse võimalus
  teadusliku ühiskonsultatsiooni
  aruande kavandi koostamise
  jooksul
  esitada märkusi, ning määrab ajavahemiku, mille jooksul sidusrühmad võivad
  esitada märkusi. | | 8.   
  Tervisetehnoloogia arendaja
  ,
  patsiendid
  ,
  tervishoiutöötajad
  ja kliinilised eksperdid
  võivad
  teadusliku ühiskonsultatsiooni jooksul esitada märkusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8.   
  Määratud alarühm tagab
  ,
  et sidusrühmadele
  ,
  sealhulgas patsiendid
  ja kliinilised eksperdid,
  antakse võimalus
  teadusliku ühiskonsultatsiooni
  aruande kavandi koostamise
  jooksul
  esitada märkusi, ning määrab ajavahemiku, mille jooksul sidusrühmad võivad
  esitada märkusi.

8.   
  Tervisetehnoloogia arendaja
  ,
  patsiendid
  ,
  tervishoiutöötajad
  ja kliinilised eksperdid
  võivad
  teadusliku ühiskonsultatsiooni jooksul esitada märkusi.

Muudatusettepanek 132

Muudatusettepanek 132

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 9

Artikkel 13 – lõige 9

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 9.   Pärast lõigetega 6, 7 ja 8 kooskõlas esitatud märkuste saamist ja arvesse võtmist koostab hindaja kaashindaja abiga teadusliku ühiskonsultatsiooni aruande kavandi lõpuni ning esitab aruande kavandi määratud alarühmale märkuste tegemiseks. | | 9.   Pärast lõigetega 6, 7 ja 8 kooskõlas esitatud
  teabe ja
  märkuste saamist ja arvesse võtmist koostab hindaja kaashindaja abiga teadusliku ühiskonsultatsiooni aruande kavandi lõpuni ning esitab aruande kavandi määratud alarühmale märkuste tegemiseks.
  Kõik märkused, mis on avalikud ja millele on vajaduse korral vastatud, avaldatakse artiklis 27 osutatud IT-platvormil pärast kliinilise ühishindamise lõpuleviimist. Avaldatud märkused peavad sisaldama sidusrühmade märkusi ning alarühma liikmete poolt menetluse käigus väljendatud eriarvamusi. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

9.   Pärast lõigetega 6, 7 ja 8 kooskõlas esitatud märkuste saamist ja arvesse võtmist koostab hindaja kaashindaja abiga teadusliku ühiskonsultatsiooni aruande kavandi lõpuni ning esitab aruande kavandi määratud alarühmale märkuste tegemiseks.

9.   Pärast lõigetega 6, 7 ja 8 kooskõlas esitatud
  teabe ja
  märkuste saamist ja arvesse võtmist koostab hindaja kaashindaja abiga teadusliku ühiskonsultatsiooni aruande kavandi lõpuni ning esitab aruande kavandi määratud alarühmale märkuste tegemiseks.
  Kõik märkused, mis on avalikud ja millele on vajaduse korral vastatud, avaldatakse artiklis 27 osutatud IT-platvormil pärast kliinilise ühishindamise lõpuleviimist. Avaldatud märkused peavad sisaldama sidusrühmade märkusi ning alarühma liikmete poolt menetluse käigus väljendatud eriarvamusi.

Muudatusettepanek 133

Muudatusettepanek 133

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 10

Artikkel 13 – lõige 10

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 10.
     Kui teaduslik ühiskonsultatsioon toimub paralleelselt Euroopa Ravimiameti teadusliku nõustamisega, püüab hindaja
  järjepidevuse huvides saavutada kooskõla teadusliku ühiskonsultatsiooni aruande ja asjaomase ameti teadusliku nõuande järelduste vahel
  . | | 10.   Kui teaduslik ühiskonsultatsioon toimub paralleelselt Euroopa Ravimiameti teadusliku nõustamisega, püüab hindaja
  ajavahemikku koordineerida
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

10.
     Kui teaduslik ühiskonsultatsioon toimub paralleelselt Euroopa Ravimiameti teadusliku nõustamisega, püüab hindaja
  järjepidevuse huvides saavutada kooskõla teadusliku ühiskonsultatsiooni aruande ja asjaomase ameti teadusliku nõuande järelduste vahel
  .

10.   Kui teaduslik ühiskonsultatsioon toimub paralleelselt Euroopa Ravimiameti teadusliku nõustamisega, püüab hindaja
  ajavahemikku koordineerida
  .

Muudatusettepanek 207

Muudatusettepanek 207

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 13 – lõige 12

Artikkel 13 – lõige 12

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 12.   Võimaluse korral kiidab koordineerimisrühm teadusliku ühiskonsultatsiooni lõpparuande heaks konsensuse alusel või vajaduse korral liikmesriikide
  lihthäälteenamusega
  hiljemalt 100 päeva pärast lõikes 4 osutatud aruande koostamise algust. | | 12.   Võimaluse korral kiidab koordineerimisrühm teadusliku ühiskonsultatsiooni lõpparuande heaks konsensuse alusel või vajaduse korral liikmesriikide
  kvalifitseeritud häälteenamusega
  hiljemalt 100 päeva pärast lõikes 4 osutatud aruande koostamise algust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12.   Võimaluse korral kiidab koordineerimisrühm teadusliku ühiskonsultatsiooni lõpparuande heaks konsensuse alusel või vajaduse korral liikmesriikide
  lihthäälteenamusega
  hiljemalt 100 päeva pärast lõikes 4 osutatud aruande koostamise algust.

12.   Võimaluse korral kiidab koordineerimisrühm teadusliku ühiskonsultatsiooni lõpparuande heaks konsensuse alusel või vajaduse korral liikmesriikide
  kvalifitseeritud häälteenamusega
  hiljemalt 100 päeva pärast lõikes 4 osutatud aruande koostamise algust.

Muudatusettepanek 135

Muudatusettepanek 135

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 2

Artikkel 14 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Koordineerimisrühm lisab oma aastaaruannetesse ja artiklis 27 osutatud IT-platvormile teadusliku ühiskonsultatsiooni kohta
  anonüümseks muudetud teabe kokkuvõtte
  . | | 2.   Koordineerimisrühm lisab oma aastaaruannetesse ja artiklis 27 osutatud IT-platvormile teadusliku ühiskonsultatsiooni kohta
  teabe kokkuvõtte. See teave sisaldab konsultatsioonides käsitletut ja märkusi.




  Teadusliku konsultatsiooni aruanded avalikustatakse, kui kliinilised ühishindamised on lõpule viidud. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Koordineerimisrühm lisab oma aastaaruannetesse ja artiklis 27 osutatud IT-platvormile teadusliku ühiskonsultatsiooni kohta
  anonüümseks muudetud teabe kokkuvõtte
  .

2.   Koordineerimisrühm lisab oma aastaaruannetesse ja artiklis 27 osutatud IT-platvormile teadusliku ühiskonsultatsiooni kohta
  teabe kokkuvõtte. See teave sisaldab konsultatsioonides käsitletut ja märkusi.

Teadusliku konsultatsiooni aruanded avalikustatakse, kui kliinilised ühishindamised on lõpule viidud.

Muudatusettepanek 136

Muudatusettepanek 136

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3

Artikkel 14 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 3.   Liikmesriigid ei vii läbi teaduslikke konsultatsioone või samaväärseid konsultatsioone tervisetehnoloogia puhul, mille kohta on algatatud teaduslik ühiskonsultatsioon, kui
  taotluse sisu on sama
  ,
  kui teadusliku ühiskonsultatsiooniga hõlmatav
  . | | 3.   Liikmesriigid ei vii läbi teaduslikke konsultatsioone või samaväärseid konsultatsioone
  artiklis 5 osutatud
  tervisetehnoloogia puhul, mille kohta on algatatud teaduslik ühiskonsultatsioon,
  välja arvatud juhul
  , kui
  täiendavaid kliinilisi andmeid ja tõendusmaterjali ei võetud arvesse ning selliseid andmeid ja tõendusmaterjali peetakse vajalikuks. Riiklikud teaduslikud konsultatsioonid saadetakse komisjonile
  ,
  et avaldada need artiklis 27 osutatud IT-platvormil
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Liikmesriigid ei vii läbi teaduslikke konsultatsioone või samaväärseid konsultatsioone tervisetehnoloogia puhul, mille kohta on algatatud teaduslik ühiskonsultatsioon, kui
  taotluse sisu on sama
  ,
  kui teadusliku ühiskonsultatsiooniga hõlmatav
  .

3.   Liikmesriigid ei vii läbi teaduslikke konsultatsioone või samaväärseid konsultatsioone
  artiklis 5 osutatud
  tervisetehnoloogia puhul, mille kohta on algatatud teaduslik ühiskonsultatsioon,
  välja arvatud juhul
  , kui
  täiendavaid kliinilisi andmeid ja tõendusmaterjali ei võetud arvesse ning selliseid andmeid ja tõendusmaterjali peetakse vajalikuks. Riiklikud teaduslikud konsultatsioonid saadetakse komisjonile
  ,
  et avaldada need artiklis 27 osutatud IT-platvormil
  .

Muudatusettepanek 137

Muudatusettepanek 137

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1 – punkt a

Artikkel 16 – lõige 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (a) | taotluste esitamine tervisetehnoloogia arendajate poolt
  ja nende kaasamine teadusliku ühiskonsultatsiooni aruannete koostamisse
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

taotluste esitamine tervisetehnoloogia arendajate poolt
  ja nende kaasamine teadusliku ühiskonsultatsiooni aruannete koostamisse
  ;

ja nende kaasamine teadusliku ühiskonsultatsiooni aruannete koostamisse

| a) | taotluste esitamine tervisetehnoloogia arendajate poolt; |
| --- | --- |

a)

taotluste esitamine tervisetehnoloogia arendajate poolt;

Muudatusettepanek 138

Muudatusettepanek 138

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1 – punkt d

Artikkel 16 – lõige 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (d) | patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste
  sidusrühmadega konsulteerimine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste
  sidusrühmadega konsulteerimine
  ;

sidusrühmadega konsulteerimine

| d) | patsientide,
  tervishoiutöötajate, patsientide ühenduste, sotsiaalpartnerite, vabaühenduste
  , kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste
  sidusrühmade märkuste esitamine
  ; |
| --- | --- |

d)

patsientide,
  tervishoiutöötajate, patsientide ühenduste, sotsiaalpartnerite, vabaühenduste
  , kliiniliste ekspertide ja muude asjakohaste
  sidusrühmade märkuste esitamine
  ;

tervishoiutöötajate, patsientide ühenduste, sotsiaalpartnerite, vabaühenduste

sidusrühmade märkuste esitamine

Muudatusettepanek 139

Muudatusettepanek 139

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 17 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Komisjonil on kooskõlas
  artikliga 31
  õigus võtta vastu
  delegeeritud õigusakte
  , milles käsitletakse: | | Komisjonil on kooskõlas
  artiklitega 30 ja 32
  õigus võtta vastu
  rakendusakte
  , milles käsitletakse: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjonil on kooskõlas
  artikliga 31
  õigus võtta vastu
  delegeeritud õigusakte
  , milles käsitletakse:

artikliga 31

delegeeritud õigusakte

Komisjonil on kooskõlas
  artiklitega 30 ja 32
  õigus võtta vastu
  rakendusakte
  , milles käsitletakse:

artiklitega 30 ja 32

rakendusakte

Muudatusettepanek 140

Muudatusettepanek 140

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt a – sissejuhatav osa

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (f) | järgmiste dokumentide sisu
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

järgmiste dokumentide sisu
  :

järgmiste dokumentide sisu

| a) | järgmisi menetlusi
  : |
| --- | --- |

a)

järgmisi menetlusi
  :

järgmisi menetlusi

Muudatusettepanek 141

Muudatusettepanek 141

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt a – alapunkt iii a (uus)

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt a – alapunkt iii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | iiia) | sidusrühmade osalemine käesolevas jaos esitatud eesmärkidel, sealhulgas huvide konflikti käsitlevad eeskirjad. Deklaratsioonid huvide kohta tehakse kõigile sidusrühmadele ja konsulteerivatele ekspertidele avalikult kättesaadavaks. Sidusrühmad ja eksperdid, kellel on huvide konflikt, menetluses ei osale. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiia)

iiia)

sidusrühmade osalemine käesolevas jaos esitatud eesmärkidel, sealhulgas huvide konflikti käsitlevad eeskirjad. Deklaratsioonid huvide kohta tehakse kõigile sidusrühmadele ja konsulteerivatele ekspertidele avalikult kättesaadavaks. Sidusrühmad ja eksperdid, kellel on huvide konflikt, menetluses ei osale.

sidusrühmade osalemine käesolevas jaos esitatud eesmärkidel, sealhulgas huvide konflikti käsitlevad eeskirjad. Deklaratsioonid huvide kohta tehakse kõigile sidusrühmadele ja konsulteerivatele ekspertidele avalikult kättesaadavaks. Sidusrühmad ja eksperdid, kellel on huvide konflikt, menetluses ei osale.

Muudatusettepanek 142

Muudatusettepanek 142

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 17 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (g) | eeskirju, millega määratakse sidusrühmad, kellega tuleb käesolevas jaos esitatud eesmärkidel konsulteerida. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(g)

eeskirju, millega määratakse sidusrühmad, kellega tuleb käesolevas jaos esitatud eesmärkidel konsulteerida.

eeskirju, millega määratakse sidusrühmad, kellega tuleb käesolevas jaos esitatud eesmärkidel konsulteerida.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 143

Muudatusettepanek 143

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt b

Artikkel 18 – lõige 2 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (b) | patsiendiorganisatsioonidega
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

patsiendiorganisatsioonidega
  ;

patsiendiorganisatsioonidega

| b) | patsiendi- ja tarbijaorganisatsioonidega ning tervishoiutöötajatega oma iga-aastasel koosolekul
  ; |
| --- | --- |

b)

patsiendi- ja tarbijaorganisatsioonidega ning tervishoiutöötajatega oma iga-aastasel koosolekul
  ;

patsiendi- ja tarbijaorganisatsioonidega ning tervishoiutöötajatega oma iga-aastasel koosolekul

Muudatusettepanek 144

Muudatusettepanek 144

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 18 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 18 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Uuringu ettevalmistamisel tagab koordineerimisrühm, et tervisetehnoloogia arendaja esitatud konfidentsiaalne äriteave on piisavalt kaitstud. Sel eesmärgil annab koordineerimisrühm tervisetehnoloogia arendajale võimaluse esitada uuringu sisu kohta märkusi ning võtab neid märkusi nõuetekohaselt arvesse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Uuringu ettevalmistamisel tagab koordineerimisrühm, et tervisetehnoloogia arendaja esitatud konfidentsiaalne äriteave on piisavalt kaitstud. Sel eesmärgil annab koordineerimisrühm tervisetehnoloogia arendajale võimaluse esitada uuringu sisu kohta märkusi ning võtab neid märkusi nõuetekohaselt arvesse.

Muudatusettepanek 145

Muudatusettepanek 145

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 19 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   Komisjon toetab koostööd ja teadusandmete vahetamist liikmesriikide vahel järgmistes
  valdkondades
  : | | 1.   Komisjon toetab
  edasist
  koostööd ja teadusandmete vahetamist liikmesriikide vahel järgmistes
  küsimustes
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon toetab koostööd ja teadusandmete vahetamist liikmesriikide vahel järgmistes
  valdkondades
  :

1.   Komisjon toetab
  edasist
  koostööd ja teadusandmete vahetamist liikmesriikide vahel järgmistes
  küsimustes
  :

Muudatusettepanek 146

Muudatusettepanek 146

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | da) | liikmesriikide poolt läbiviidavate ravimite ja meditsiiniseadmete kliiniliste hindamiste puhul; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

liikmesriikide poolt läbiviidavate ravimite ja meditsiiniseadmete kliiniliste hindamiste puhul;

liikmesriikide poolt läbiviidavate ravimite ja meditsiiniseadmete kliiniliste hindamiste puhul;

Muudatusettepanek 147

Muudatusettepanek 147

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt d b (uus)

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | db) | kliinilises praktikas erilubade alusel kasutamisega seotud meetmed eesmärgiga parandada tõendusmaterjali ja koostada vastav register; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

db)

db)

kliinilises praktikas erilubade alusel kasutamisega seotud meetmed eesmärgiga parandada tõendusmaterjali ja koostada vastav register;

kliinilises praktikas erilubade alusel kasutamisega seotud meetmed eesmärgiga parandada tõendusmaterjali ja koostada vastav register;

Muudatusettepanek 148

Muudatusettepanek 148

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt d c (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt d c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | dc) | teadusandmetel põhinevate parimate meditsiinitavade suuniste väljatöötamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

dc)

dc)

teadusandmetel põhinevate parimate meditsiinitavade suuniste väljatöötamine;

teadusandmetel põhinevate parimate meditsiinitavade suuniste väljatöötamine;

Muudatusettepanek 149

Muudatusettepanek 149

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt d d (uus)

Artikkel 19 – lõige 1 – punkt d d (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | dd) | aegunud tehnoloogiate rahastamisest loobumine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

dd)

dd)

aegunud tehnoloogiate rahastamisest loobumine;

aegunud tehnoloogiate rahastamisest loobumine;

Muudatusettepanek 150

Muudatusettepanek 150

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt d e (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt d e (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | de) | kliiniliste tõendite saamist käsitlevate eeskirjade karmistamine ja selle jälgimine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

de)

de)

kliiniliste tõendite saamist käsitlevate eeskirjade karmistamine ja selle jälgimine.

kliiniliste tõendite saamist käsitlevate eeskirjade karmistamine ja selle jälgimine.

Muudatusettepanek 151

Muudatusettepanek 151

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 19 – lõige 3

Artikkel 19 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 3.   Lõike 1 punktides b ja
  c
  osutatud koostööd võib teha kasutades kooskõlas artikliga 11 kehtestatud menetluseeskirju ja kooskõlas artiklitega 22 ja 23 kehtestatud ühiseeskirju. | | 3.   Lõike 1 punktides b,
  c, db
  ja
  de
  osutatud koostööd võib teha, kasutades kooskõlas artikliga 11 kehtestatud menetluseeskirju ja kooskõlas artiklitega 22 ja 23 kehtestatud ühiseeskirju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Lõike 1 punktides b ja
  c
  osutatud koostööd võib teha kasutades kooskõlas artikliga 11 kehtestatud menetluseeskirju ja kooskõlas artiklitega 22 ja 23 kehtestatud ühiseeskirju.

3.   Lõike 1 punktides b,
  c, db
  ja
  de
  osutatud koostööd võib teha, kasutades kooskõlas artikliga 11 kehtestatud menetluseeskirju ja kooskõlas artiklitega 22 ja 23 kehtestatud ühiseeskirju.

Muudatusettepanek 152

Muudatusettepanek 152

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 20 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (b) | liikmesriikide poolt läbiviidavate ravimite ja meditsiiniseadmete kliiniliste hindamiste puhul. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

(b)

liikmesriikide poolt läbiviidavate ravimite ja meditsiiniseadmete kliiniliste hindamiste puhul.

liikmesriikide poolt läbiviidavate ravimite ja meditsiiniseadmete kliiniliste hindamiste puhul.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 153

Muudatusettepanek 153

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 20 – lõik 1 – alalõik 1 a (uus)

Artikkel 20 – lõik 1 – alalõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Kui see on vajalik ja asjakohane, innustatakse liikmesriike rakendama käesolevas määruses osutatud ühist menetluskorda ja metoodikat käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävate ravimite ja meditsiiniseadmete kliinilistes hindamistes, mida liikmesriigid viivad läbi riiklikul tasandil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kui see on vajalik ja asjakohane, innustatakse liikmesriike rakendama käesolevas määruses osutatud ühist menetluskorda ja metoodikat käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävate ravimite ja meditsiiniseadmete kliinilistes hindamistes, mida liikmesriigid viivad läbi riiklikul tasandil.

Kui see on vajalik ja asjakohane, innustatakse liikmesriike rakendama käesolevas määruses osutatud ühist menetluskorda ja metoodikat käesoleva määruse kohaldamisalast välja jäävate ravimite ja meditsiiniseadmete kliinilistes hindamistes, mida liikmesriigid viivad läbi riiklikul tasandil.

Muudatusettepanek 154

Muudatusettepanek 154

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 22 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   
  Komisjon
  võtab vastu rakendusaktid, milles käsitletakse: | | 1.   
  Võttes arvesse EUnetHTA ühismeetmete raames juba tehtud töö tulemusi ja pärast kõigi asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist
  , võtab
  komisjon
  vastu rakendusaktid, milles käsitletakse
  järgmist
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Komisjon
  võtab vastu rakendusaktid, milles käsitletakse:

1.   
  Võttes arvesse EUnetHTA ühismeetmete raames juba tehtud töö tulemusi ja pärast kõigi asjaomaste sidusrühmadega konsulteerimist
  , võtab
  komisjon
  vastu rakendusaktid, milles käsitletakse
  järgmist
  :

Muudatusettepanek 155

Muudatusettepanek 155

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt a – alapunkt i

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt a – alapunkt i

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| i) | tervisetehnoloogia ametiasutuste ja asutuste
  kliiniliste hindamiste sõltumatu ja läbipaistva, ilma huvide konfliktita tegemise viisi tagamine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

i)

tervisetehnoloogia ametiasutuste ja asutuste
  kliiniliste hindamiste sõltumatu ja läbipaistva, ilma huvide konfliktita tegemise viisi tagamine;

tervisetehnoloogia ametiasutuste ja asutuste

| i) | koordineerimisrühma liikmete
  kliiniliste hindamiste sõltumatu ja läbipaistva, ilma huvide konfliktita tegemise viisi tagamine,
  võttes arvesse artikli 3 lõigetes 6 ja 7 sätestatut
  ; |
| --- | --- |

i)

koordineerimisrühma liikmete
  kliiniliste hindamiste sõltumatu ja läbipaistva, ilma huvide konfliktita tegemise viisi tagamine,
  võttes arvesse artikli 3 lõigetes 6 ja 7 sätestatut
  ;

koordineerimisrühma liikmete

võttes arvesse artikli 3 lõigetes 6 ja 7 sätestatut

Muudatusettepanek 156

Muudatusettepanek 156

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt a – alapunkt ii

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt a – alapunkt ii

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| ii) | kliinilise hindamise käigus toimuva tervisetehnoloogia asutuste ja tervisetehnoloogia arendajate vahelise koostöö mehhanismid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ii)

kliinilise hindamise käigus toimuva tervisetehnoloogia asutuste ja tervisetehnoloogia arendajate vahelise koostöö mehhanismid;

| ii) | kliinilise hindamise käigus toimuva tervisetehnoloogia asutuste ja tervisetehnoloogia arendajate vahelise koostöö mehhanismid,
  mille suhtes kohaldatakse eelnevate artiklite sätteid
  ; |
| --- | --- |

ii)

kliinilise hindamise käigus toimuva tervisetehnoloogia asutuste ja tervisetehnoloogia arendajate vahelise koostöö mehhanismid,
  mille suhtes kohaldatakse eelnevate artiklite sätteid
  ;

mille suhtes kohaldatakse eelnevate artiklite sätteid

Muudatusettepanek 157

Muudatusettepanek 157

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iii

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iii

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| iii) | kliinilise hindamise käigus patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude
  sidusrühmadega konsulteerimine
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iii)

kliinilise hindamise käigus patsientide, kliiniliste ekspertide ja muude
  sidusrühmadega konsulteerimine
  ;

sidusrühmadega konsulteerimine

| iii) | kliinilise hindamise käigus patsientide,
  tervishoiutöötajate, tarbijaorganisatsioonide
  , kliiniliste ekspertide ja muude
  sidusrühmade märkuste arvestamine ja neile nõuetekohaselt vastamine, võttes arvesse eelnevate artiklite sätteid
  ; |
| --- | --- |

iii)

kliinilise hindamise käigus patsientide,
  tervishoiutöötajate, tarbijaorganisatsioonide
  , kliiniliste ekspertide ja muude
  sidusrühmade märkuste arvestamine ja neile nõuetekohaselt vastamine, võttes arvesse eelnevate artiklite sätteid
  ;

tervishoiutöötajate, tarbijaorganisatsioonide

sidusrühmade märkuste arvestamine ja neile nõuetekohaselt vastamine, võttes arvesse eelnevate artiklite sätteid

Muudatusettepanek 158

Muudatusettepanek 158

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iii a (uus)

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iii a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | iiia) | võimalike huvide konfliktidega tegelemine; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiia)

iiia)

võimalike huvide konfliktidega tegelemine;

võimalike huvide konfliktidega tegelemine;

Muudatusettepanek 159

Muudatusettepanek 159

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iii b (uus)

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt a – alapunkt iii b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | iiib) | selle tagamine, et meditsiiniseadmete hindamine toimub sobiva aja jooksul pärast nende turustamise algust, mis võimaldab kasutada kliinilise tõhususe andmeid, sealhulgas tegelikke andmeid. Sobiv aeg määratakse kindlaks koostöös asjaomaste sidusrühmadega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

iiib)

iiib)

selle tagamine, et meditsiiniseadmete hindamine toimub sobiva aja jooksul pärast nende turustamise algust, mis võimaldab kasutada kliinilise tõhususe andmeid, sealhulgas tegelikke andmeid. Sobiv aeg määratakse kindlaks koostöös asjaomaste sidusrühmadega.

selle tagamine, et meditsiiniseadmete hindamine toimub sobiva aja jooksul pärast nende turustamise algust, mis võimaldab kasutada kliinilise tõhususe andmeid, sealhulgas tegelikke andmeid. Sobiv aeg määratakse kindlaks koostöös asjaomaste sidusrühmadega.

Muudatusettepanek 160

Muudatusettepanek 160

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 22 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (b) | metoodikaid
  ,
  mida kasutatakse kliiniliste hindamiste sisu ja kava koostamiseks
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

metoodikaid
  ,
  mida kasutatakse kliiniliste hindamiste sisu ja kava koostamiseks
  .

metoodikaid

mida kasutatakse kliiniliste hindamiste sisu ja kava koostamiseks

| b) | karistusmehhanisme juhuks
  ,
  kui tehnoloogia arendaja ei täida olemasoleva teabe esitamisega seotud nõudeid, et tagada protsessi kvaliteet
  . |
| --- | --- |

b)

karistusmehhanisme juhuks
  ,
  kui tehnoloogia arendaja ei täida olemasoleva teabe esitamisega seotud nõudeid, et tagada protsessi kvaliteet
  .

karistusmehhanisme juhuks

kui tehnoloogia arendaja ei täida olemasoleva teabe esitamisega seotud nõudeid, et tagada protsessi kvaliteet

Muudatusettepanek 208/rev

Muudatusettepanek 208/rev

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 22 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 22 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 1a.
     
  [Kuue kuu] jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast töötab koordineerimisrühm välja kliinilistes ühishindamistes ja teaduslikel ühiskonsultatsioonidel läbivalt kasutatavat metoodikat käsitleva rakendusmääruse eelnõu ning määrab kindlaks hindamiste ja konsultatsioonide sisu. Metoodikad töötatakse välja EUnetHTA olemasolevate metoodiliste suuniste ja tõendite esitamise vormide alusel. Igal juhul peavad metoodikad vastama järgmistele kriteeriumidele:










  a) | metoodikad rajanevad rangetel kvaliteedinormidel, parimatel olemasolevatel teaduslikel tõenditel, mis on eelkõige saadud juhuslikustatud topeltpimedatest võrdlevatest kliinilistest uuringutest, kui see on praktiliselt teostatav ja eetiliselt põhjendatav, metaanalüüsidel ja süstemaatilisel läbivaatamisel; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  [Kuue kuu] jooksul alates käesoleva määruse jõustumise kuupäevast töötab koordineerimisrühm välja kliinilistes ühishindamistes ja teaduslikel ühiskonsultatsioonidel läbivalt kasutatavat metoodikat käsitleva rakendusmääruse eelnõu ning määrab kindlaks hindamiste ja konsultatsioonide sisu. Metoodikad töötatakse välja EUnetHTA olemasolevate metoodiliste suuniste ja tõendite esitamise vormide alusel. Igal juhul peavad metoodikad vastama järgmistele kriteeriumidele:

a)

metoodikad rajanevad rangetel kvaliteedinormidel, parimatel olemasolevatel teaduslikel tõenditel, mis on eelkõige saadud juhuslikustatud topeltpimedatest võrdlevatest kliinilistest uuringutest, kui see on praktiliselt teostatav ja eetiliselt põhjendatav, metaanalüüsidel ja süstemaatilisel läbivaatamisel;

| b) | hinnatakse suhtelist tõhusust patsiendiga seotud lõpp-punktide alusel, kasulike, asjakohaste, selgete, konkreetsete ning vastava kliinilise olukorraga kohandatud kriteeriumidega; |
| --- | --- |

b)

hinnatakse suhtelist tõhusust patsiendiga seotud lõpp-punktide alusel, kasulike, asjakohaste, selgete, konkreetsete ning vastava kliinilise olukorraga kohandatud kriteeriumidega;

| c) | metoodikates võetakse arvesse uute menetluste ja teatavat liiki ravimite eripära, mille puhul on müügiloa andmise ajal kätte saada vähem kliinilisi tõendeid (näiteks harva kasutatavad ravimid või tingimuslikud müügiload). Tõendite puudumine ei takista siiski lisatõendite saamist, mida tuleb pärast hindamist jälgida ja mis võivad nõuda järelhindamist, ja see ei tohi mõjutada patsientide turvalisust ega teaduskvaliteeti; |
| --- | --- |

c)

metoodikates võetakse arvesse uute menetluste ja teatavat liiki ravimite eripära, mille puhul on müügiloa andmise ajal kätte saada vähem kliinilisi tõendeid (näiteks harva kasutatavad ravimid või tingimuslikud müügiload). Tõendite puudumine ei takista siiski lisatõendite saamist, mida tuleb pärast hindamist jälgida ja mis võivad nõuda järelhindamist, ja see ei tohi mõjutada patsientide turvalisust ega teaduskvaliteeti;

| d) | võrdlusravimid peavad asjaomase kliinilise asutuse puhul olema võrdlusaluseks olevad ravimid ning parimad ja/või kõige sagedamini kasutatavad tehnoloogilised või protsessipõhised võrdlusravimid; |
| --- | --- |

d)

võrdlusravimid peavad asjaomase kliinilise asutuse puhul olema võrdlusaluseks olevad ravimid ning parimad ja/või kõige sagedamini kasutatavad tehnoloogilised või protsessipõhised võrdlusravimid;

| e) | ravimite puhul peavad tehnoloogia arendajad esitama koordineerimisrühmale kliiniliseks hindamiseks Euroopa Ravimiametile tsentraalse müügiloa andmiseks esitatud eCTD formaadis dokumentatsiooni. See dokumentatsioon peab sisaldama kliinilise hindamise aruannet; |
| --- | --- |

e)

ravimite puhul peavad tehnoloogia arendajad esitama koordineerimisrühmale kliiniliseks hindamiseks Euroopa Ravimiametile tsentraalse müügiloa andmiseks esitatud eCTD formaadis dokumentatsiooni. See dokumentatsioon peab sisaldama kliinilise hindamise aruannet;

| f) | tervisetehnoloogia arendaja esitatav teave peab vastama kõige ajakohasematele ja avalikele andmetele. Selle nõude mittetäitmise korral võidakse rakendada karistusmehhanismi; |
| --- | --- |

f)

tervisetehnoloogia arendaja esitatav teave peab vastama kõige ajakohasematele ja avalikele andmetele. Selle nõude mittetäitmise korral võidakse rakendada karistusmehhanismi;

| g) | kliinilised uuringud on biomeditsiini valdkonnas tipptaseme uuringud ning seetõttu võib muud liiki uuringuid, näiteks epidemioloogilisi uuringuid kasutada erakorraliselt ja neid tuleb täielikult põhjendada; |
| --- | --- |

g)

kliinilised uuringud on biomeditsiini valdkonnas tipptaseme uuringud ning seetõttu võib muud liiki uuringuid, näiteks epidemioloogilisi uuringuid kasutada erakorraliselt ja neid tuleb täielikult põhjendada;

| h) | ühistes meetodites ning andmenõuetes ja tulemustele suunatud meetmetes võetakse arvesse meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmete eripära; |
| --- | --- |

h)

h)

ühistes meetodites ning andmenõuetes ja tulemustele suunatud meetmetes võetakse arvesse meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmete eripära;

ühistes meetodites ning andmenõuetes ja tulemustele suunatud meetmetes võetakse arvesse meditsiiniseadmete ja in vitro diagnostika meditsiiniseadmete eripära;

| i) | vaktsiinide puhul võetakse metoodikas arvesse vaktsiini eluaegset mõju analüüside asjakohase ajavahemiku abil; kaudset mõju, nagu karja immuunsust; ja vaktsiinist kui sellisest sõltumatuid elemente, näiteks programmidega seotud hõlmatuse määra; |
| --- | --- |

i)

i)

vaktsiinide puhul võetakse metoodikas arvesse vaktsiini eluaegset mõju analüüside asjakohase ajavahemiku abil; kaudset mõju, nagu karja immuunsust; ja vaktsiinist kui sellisest sõltumatuid elemente, näiteks programmidega seotud hõlmatuse määra;

vaktsiinide puhul võetakse metoodikas arvesse vaktsiini eluaegset mõju analüüside asjakohase ajavahemiku abil; kaudset mõju, nagu karja immuunsust; ja vaktsiinist kui sellisest sõltumatuid elemente, näiteks programmidega seotud hõlmatuse määra;

| j) | kui see on praktiliselt teostatav ja eetiliselt põhjendatav, viib tervisetehnoloogia arendaja läbi vähemalt ühe juhuslikustatud kontrollitud kliinilise uuringu, kus võrreldakse tema tervisetehnoloogiat kliiniliselt oluliste tulemuste osas aktiivse võrdlusravimiga, mida peetakse uuringu kavandamise ajal üheks parimaks praegu tõestatud sekkumiseks (standardravi) või kõige sagedasemaks sekkumiseks, kui standardravi pole. Tehnoloogia arendaja esitab läbiviidud võrdlusuuringute andmed ja tulemused kliiniliseks ühishindamiseks esitatud dokumentatsioonis. |
| --- | --- |

j)

j)

kui see on praktiliselt teostatav ja eetiliselt põhjendatav, viib tervisetehnoloogia arendaja läbi vähemalt ühe juhuslikustatud kontrollitud kliinilise uuringu, kus võrreldakse tema tervisetehnoloogiat kliiniliselt oluliste tulemuste osas aktiivse võrdlusravimiga, mida peetakse uuringu kavandamise ajal üheks parimaks praegu tõestatud sekkumiseks (standardravi) või kõige sagedasemaks sekkumiseks, kui standardravi pole. Tehnoloogia arendaja esitab läbiviidud võrdlusuuringute andmed ja tulemused kliiniliseks ühishindamiseks esitatud dokumentatsioonis.

kui see on praktiliselt teostatav ja eetiliselt põhjendatav, viib tervisetehnoloogia arendaja läbi vähemalt ühe juhuslikustatud kontrollitud kliinilise uuringu, kus võrreldakse tema tervisetehnoloogiat kliiniliselt oluliste tulemuste osas aktiivse võrdlusravimiga, mida peetakse uuringu kavandamise ajal üheks parimaks praegu tõestatud sekkumiseks (standardravi) või kõige sagedasemaks sekkumiseks, kui standardravi pole. Tehnoloogia arendaja esitab läbiviidud võrdlusuuringute andmed ja tulemused kliiniliseks ühishindamiseks esitatud dokumentatsioonis.

Meditsiiniseadmete puhul kohandatakse metoodikat vastavalt selle omadustele ja eripärale, võttes aluseks EUnetHTA poolt juba välja töötatud metoodika.

Meditsiiniseadmete puhul kohandatakse metoodikat vastavalt selle omadustele ja eripärale, võttes aluseks EUnetHTA poolt juba välja töötatud metoodika.

Koordineerimisrühm esitab rakendusmääruse eelnõu komisjonile kinnitamiseks.

Koordineerimisrühm esitab rakendusmääruse eelnõu komisjonile kinnitamiseks.

Komisjon teeb [kolme kuu] jooksul alates meetme eelnõu saamisest otsuse selle kohta, kas kinnitada see artikli 30 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt rakendusaktiga.

Komisjon teeb [kolme kuu] jooksul alates meetme eelnõu saamisest otsuse selle kohta, kas kinnitada see artikli 30 lõikes 2 osutatud kontrollimenetluse kohaselt rakendusaktiga.

Kui komisjon kavatseb meetme eelnõu mitte heaks kiita või selle osaliselt heaks kiita või kui ta teeb muudatusettepanekuid, saadab ta eelnõu koordineerimisrühmale tagasi, esitades põhjendused. Koordineerimisrühm võib [kuue nädala] jooksul meetme eelnõu komisjoni soovituste ja esildatud muudatuste alusel muuta ning esitada selle uuesti komisjonile.

Kui komisjon kavatseb meetme eelnõu mitte heaks kiita või selle osaliselt heaks kiita või kui ta teeb muudatusettepanekuid, saadab ta eelnõu koordineerimisrühmale tagasi, esitades põhjendused. Koordineerimisrühm võib [kuue nädala] jooksul meetme eelnõu komisjoni soovituste ja esildatud muudatuste alusel muuta ning esitada selle uuesti komisjonile.

Kui koordineerimisrühm ei esita [kuuenädalase tähtaja] lõpuks muudetud meetme eelnõu või on esitanud meetme eelnõu, mida ei ole muudetud vastavalt komisjoni muudatusettepanekutele, võib komisjon võtta vastu rakendusmääruse nende muudatustega, mida ta peab asjakohasteks, või selle tagasi lükata.

Kui koordineerimisrühm ei esita [kuuenädalase tähtaja] lõpuks muudetud meetme eelnõu või on esitanud meetme eelnõu, mida ei ole muudetud vastavalt komisjoni muudatusettepanekutele, võib komisjon võtta vastu rakendusmääruse nende muudatustega, mida ta peab asjakohasteks, või selle tagasi lükata.

Juhul kui koordineerimisrühm ei esita meetme eelnõu komisjonile [lõikes 1] sätestatud tähtaja jooksul, võib komisjon võtta vastu rakendusmääruse ilma koordineerimisrühma esitatud eelnõuta.

Juhul kui koordineerimisrühm ei esita meetme eelnõu komisjonile [lõikes 1] sätestatud tähtaja jooksul, võib komisjon võtta vastu rakendusmääruse ilma koordineerimisrühma esitatud eelnõuta.

Muudatusettepanek 162

Muudatusettepanek 162

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõik 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 23 – lõik 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Komisjonil on kooskõlas artikliga 31 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse
  : | | Koordineerimisrühm määrab artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatud menetluse kohaselt kindlaks järgmise
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjonil on kooskõlas artikliga 31 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse
  :

Komisjonil on kooskõlas artikliga 31 õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte, milles käsitletakse

Koordineerimisrühm määrab artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatud menetluse kohaselt kindlaks järgmise
  :

Koordineerimisrühm määrab artikli 2 lõike 1 punktis a sätestatud menetluse kohaselt kindlaks järgmise

Muudatusettepanek 163

Muudatusettepanek 163

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõik 1 – punkt a – sissejuhatav osa

Artikkel 23 – lõik 1 – punkt a – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (a) | järgmiste dokumentide
  sisu
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

järgmiste dokumentide
  sisu
  :

sisu

| a) | järgmiste dokumentide
  vormingu ja vormid
  : |
| --- | --- |

a)

järgmiste dokumentide
  vormingu ja vormid
  :

vormingu ja vormid

Muudatusettepanek 164

Muudatusettepanek 164

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 23 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 23 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (d) | eeskirju
  , millega määratakse sidusrühmad, kellega tuleb II peatüki 1. jao ja käesoleva peatüki eesmärkidel konsulteerida. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

eeskirju
  , millega määratakse sidusrühmad, kellega tuleb II peatüki 1. jao ja käesoleva peatüki eesmärkidel konsulteerida.

eeskirju

| b) | eeskirjad
  , millega määratakse sidusrühmad, kellega tuleb II peatüki 1. jao ja käesoleva peatüki eesmärkidel konsulteerida,
  olenemata artiklist 26
  . |
| --- | --- |

b)

eeskirjad
  , millega määratakse sidusrühmad, kellega tuleb II peatüki 1. jao ja käesoleva peatüki eesmärkidel konsulteerida,
  olenemata artiklist 26
  .

eeskirjad

olenemata artiklist 26

Muudatusettepanek 165

Muudatusettepanek 165

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – pealkiri

Artikkel 24 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Liidu
  rahastus | | Rahastus |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Liidu
  rahastus

Liidu

Rahastus

Muudatusettepanek 166

Muudatusettepanek 166

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 24 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Liit tagab tervisetehnoloogia hindamise ühistöö jaoks stabiilse ja püsiva avaliku sektori rahastamise, mis viiakse ellu ilma tervishoiutehnoloogiate arendajate otsese või kaudse rahastamiseta. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Liit tagab tervisetehnoloogia hindamise ühistöö jaoks stabiilse ja püsiva avaliku sektori rahastamise, mis viiakse ellu ilma tervishoiutehnoloogiate arendajate otsese või kaudse rahastamiseta.

Muudatusettepanek 167

Muudatusettepanek 167

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 24 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 24 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2b.
     
  Komisjon võib kehtestada tervisetehnoloogia arendajatele, kes taotlevad nii teaduslikke ühiskonsultatsioone kui ka kliinilisi ühishindamisi, tasude süsteemi, mida ta kasutab selliste teadusuuringute rahastamiseks, mille eesmärk on uurida täitmata meditsiinilisi vajadusi või kliinilisi prioriteete. Sellist tasude süsteemi ei tohi mitte mingil tingimusel kasutada käesoleva määruse kohase tegevuse rahastamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Komisjon võib kehtestada tervisetehnoloogia arendajatele, kes taotlevad nii teaduslikke ühiskonsultatsioone kui ka kliinilisi ühishindamisi, tasude süsteemi, mida ta kasutab selliste teadusuuringute rahastamiseks, mille eesmärk on uurida täitmata meditsiinilisi vajadusi või kliinilisi prioriteete. Sellist tasude süsteemi ei tohi mitte mingil tingimusel kasutada käesoleva määruse kohase tegevuse rahastamiseks.

Muudatusettepanek 168

Muudatusettepanek 168

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõik 1 – punkt a

Artikkel 25 – lõik 1 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (a) | korraldab koordineerimisrühma tööd oma ruumides ja kaasjuhatab selle koosolekuid; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

korraldab koordineerimisrühma tööd oma ruumides ja kaasjuhatab selle koosolekuid;

| a) | korraldab koordineerimisrühma tööd oma ruumides ja kaasjuhatab selle koosolekuid,
  omades sõnaõigust, kuid mitte hääleõigust
  ; |
| --- | --- |

a)

korraldab koordineerimisrühma tööd oma ruumides ja kaasjuhatab selle koosolekuid,
  omades sõnaõigust, kuid mitte hääleõigust
  ;

omades sõnaõigust, kuid mitte hääleõigust

Muudatusettepanek 169

Muudatusettepanek 169

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõik 1 – punkt b

Artikkel 25 – lõik 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (b) | tagab koordineerimisrühmale sekretariaadi
  ja
  haldus-,
  teadus- ning
  IT-toe; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tagab koordineerimisrühmale sekretariaadi
  ja
  haldus-,
  teadus- ning
  IT-toe;

ja

teadus- ning

| b) | tagab koordineerimisrühmale sekretariaadi
  ning
  haldus-,
  ja
  IT-toe; |
| --- | --- |

b)

tagab koordineerimisrühmale sekretariaadi
  ning
  haldus-,
  ja
  IT-toe;

ning

ja

Muudatusettepanek 170

Muudatusettepanek 170

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõik 1 – punkt d

Artikkel 25 – lõik 1 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (d) | kontrollib, et koordineerimisrühma töö oleks sõltumatu ja läbipaistev; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(d)

kontrollib, et koordineerimisrühma töö oleks sõltumatu ja läbipaistev;

| d) | kontrollib, et koordineerimisrühma töö oleks sõltumatu ja läbipaistev
  ning vastaks kehtestatud kodukorrale
  ; |
| --- | --- |

d)

kontrollib, et koordineerimisrühma töö oleks sõltumatu ja läbipaistev
  ning vastaks kehtestatud kodukorrale
  ;

ning vastaks kehtestatud kodukorrale

Muudatusettepanek 171

Muudatusettepanek 171

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 25 – lõik 1 – punkt f

Artikkel 25 – lõik 1 – punkt f

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (f) | hõlbustab koostööd asjakohaste liidu tasandi asutustega seoses ühistööga meditsiiniseadmete valdkonnas, kaasa arvatud
  konfidentsiaalse
  teabe vahetamine. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(f)

hõlbustab koostööd asjakohaste liidu tasandi asutustega seoses ühistööga meditsiiniseadmete valdkonnas, kaasa arvatud
  konfidentsiaalse
  teabe vahetamine.

konfidentsiaalse

| f) | hõlbustab koostööd asjakohaste liidu tasandi asutustega seoses ühistööga meditsiiniseadmete valdkonnas, kaasa arvatud teabe vahetamine. |
| --- | --- |

f)

hõlbustab koostööd asjakohaste liidu tasandi asutustega seoses ühistööga meditsiiniseadmete valdkonnas, kaasa arvatud teabe vahetamine.

Muudatusettepanek 172

Muudatusettepanek 172

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 1

Artikkel 26 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   Komisjon rajab sidusrühmade võrgustiku avaliku kandideerimiskutse ja sidusrühmadeks sobivate organisatsioonide valimise kaudu, tuginedes avalikus kandideerimiskutses kehtestatud valikukriteeriumidele. | | 1.   Komisjon rajab sidusrühmade võrgustiku avaliku kandideerimiskutse ja sidusrühmadeks sobivate organisatsioonide valimise kaudu, tuginedes avalikus kandideerimiskutses kehtestatud valikukriteeriumidele,
  nagu legitiimsus, esindatus, läbipaistvus ja aruandekohustus
  .


  Kandideerimiskutse on suunatud patsiendiühingutele, tarbijaorganisatsioonidele, tervise valdkonnas tegutsevatele vabaühendustele, tervisetehnoloogia arendajatele ja tervishoiutöötajatele.




  Sidusrühmade võrgustiku liikmete valimisel kohaldatakse huvide konflikti vältimise parimaid tavasid.




  Sidusrühmade võrgustikku kuulub kaks Euroopa Parlamendi esindajat. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon rajab sidusrühmade võrgustiku avaliku kandideerimiskutse ja sidusrühmadeks sobivate organisatsioonide valimise kaudu, tuginedes avalikus kandideerimiskutses kehtestatud valikukriteeriumidele.

1.   Komisjon rajab sidusrühmade võrgustiku avaliku kandideerimiskutse ja sidusrühmadeks sobivate organisatsioonide valimise kaudu, tuginedes avalikus kandideerimiskutses kehtestatud valikukriteeriumidele,
  nagu legitiimsus, esindatus, läbipaistvus ja aruandekohustus
  .

Kandideerimiskutse on suunatud patsiendiühingutele, tarbijaorganisatsioonidele, tervise valdkonnas tegutsevatele vabaühendustele, tervisetehnoloogia arendajatele ja tervishoiutöötajatele.

Sidusrühmade võrgustiku liikmete valimisel kohaldatakse huvide konflikti vältimise parimaid tavasid.

Sidusrühmade võrgustikku kuulub kaks Euroopa Parlamendi esindajat.

Muudatusettepanek 173

Muudatusettepanek 173

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 2

Artikkel 26 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Komisjon avaldab sidusrühmade võrgustikku kaasatud sidusrühmaorganisatsioonide loetelu. | | 2.   Komisjon avaldab sidusrühmade võrgustikku kaasatud sidusrühmaorganisatsioonide loetelu.
  Sidusrühmadel ei tohi olla huvide konflikti ning nende huvide deklaratsioonid avaldatakse IT-platvormil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon avaldab sidusrühmade võrgustikku kaasatud sidusrühmaorganisatsioonide loetelu.

2.   Komisjon avaldab sidusrühmade võrgustikku kaasatud sidusrühmaorganisatsioonide loetelu.
  Sidusrühmadel ei tohi olla huvide konflikti ning nende huvide deklaratsioonid avaldatakse IT-platvormil.

Muudatusettepanek 174

Muudatusettepanek 174

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 3 – sissejuhatav osa

Artikkel 26 – lõige 3 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 3.   Komisjon korraldab sidusrühmade võrgustiku ja koordineerimisrühma
  erikoosolekuid
  , et: | | 3.   Komisjon korraldab
  vähemalt kord aastas
  sidusrühmade võrgustiku ja koordineerimisrühma
  koosoleku
  , et
  edendada konstruktiivset dialoogi. Sidusrühmade võrgustiku ülesanded on järgmised
  : |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon korraldab sidusrühmade võrgustiku ja koordineerimisrühma
  erikoosolekuid
  , et:

3.   Komisjon korraldab
  vähemalt kord aastas
  sidusrühmade võrgustiku ja koordineerimisrühma
  koosoleku
  , et
  edendada konstruktiivset dialoogi. Sidusrühmade võrgustiku ülesanded on järgmised
  :

Muudatusettepanek 175

Muudatusettepanek 175

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 3 – punkt a

Artikkel 26 – lõige 3 – punkt a

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (a) | anda sidusrühmadele ajakohastatud teavet rühma tööst
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(a)

anda sidusrühmadele ajakohastatud teavet rühma tööst
  ;

anda sidusrühmadele ajakohastatud teavet rühma tööst

| a) | vahetada teavet koordineerimisrühma töö ja hindamisprotsessi kohta
  ; |
| --- | --- |

a)

vahetada teavet koordineerimisrühma töö ja hindamisprotsessi kohta
  ;

vahetada teavet koordineerimisrühma töö ja hindamisprotsessi kohta

Muudatusettepanek 176

Muudatusettepanek 176

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 3 – punkt b

Artikkel 26 – lõige 3 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (b) | tagada teabevahetus seoses koordineerimisrühma tööga. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

(b)

tagada teabevahetus seoses koordineerimisrühma tööga.

tagada teabevahetus seoses koordineerimisrühma tööga.

| b) | osaleda seminaridel või töötubades või konkreetsetes tegevustes, mida korraldatakse seoses kindlate aspektidega
  ; |
| --- | --- |

b)

osaleda seminaridel või töötubades või konkreetsetes tegevustes, mida korraldatakse seoses kindlate aspektidega
  ;

osaleda seminaridel või töötubades või konkreetsetes tegevustes, mida korraldatakse seoses kindlate aspektidega

Muudatusettepanek 177

Muudatusettepanek 177

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 3 – punkt b a (uus)

Artikkel 26 – lõige 3 – punkt b a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | ba) | toetada juurdepääsu tegeliku elu kogemustele seoses haiguste ja nende ohjamise ning tervisetehnoloogiate tegeliku kasutamisega, et paremini mõista, kui palju väärtustavad sidusrühmad hindamisprotsessi jooksul saadud tõendusmaterjali; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ba)

ba)

toetada juurdepääsu tegeliku elu kogemustele seoses haiguste ja nende ohjamise ning tervisetehnoloogiate tegeliku kasutamisega, et paremini mõista, kui palju väärtustavad sidusrühmad hindamisprotsessi jooksul saadud tõendusmaterjali;

toetada juurdepääsu tegeliku elu kogemustele seoses haiguste ja nende ohjamise ning tervisetehnoloogiate tegeliku kasutamisega, et paremini mõista, kui palju väärtustavad sidusrühmad hindamisprotsessi jooksul saadud tõendusmaterjali;

Muudatusettepanek 178

Muudatusettepanek 178

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 3 – punkt b b (uus)

Artikkel 26 – lõige 3 – punkt b b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | bb) | aidata kaasa rohkem tsentraliseeritud ja tõhusamale teabevahetusele sidusrühmadega ja sidusrühmade vahel, et toetada oma osa tervisetehnoloogiate mõistlikus ja turvalises kasutamises; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bb)

bb)

aidata kaasa rohkem tsentraliseeritud ja tõhusamale teabevahetusele sidusrühmadega ja sidusrühmade vahel, et toetada oma osa tervisetehnoloogiate mõistlikus ja turvalises kasutamises;

aidata kaasa rohkem tsentraliseeritud ja tõhusamale teabevahetusele sidusrühmadega ja sidusrühmade vahel, et toetada oma osa tervisetehnoloogiate mõistlikus ja turvalises kasutamises;

Muudatusettepanek 179

Muudatusettepanek 179

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 3 – punkt b c (uus)

Artikkel 26 – lõige 3 – punkt b c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | bc) | koostada meditsiiniuuringute prioriteetide loetelu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bc)

bc)

koostada meditsiiniuuringute prioriteetide loetelu;

koostada meditsiiniuuringute prioriteetide loetelu;

Muudatusettepanek 180

Muudatusettepanek 180

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 3 – punkt b d (uus)

Artikkel 26 – lõige 3 – punkt b d (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | bd) | püüda anda panus koordineerimisrühma ettevalmistatavasse aasta töökavasse ja iga-aastasesse uuringusse; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

bd)

bd)

püüda anda panus koordineerimisrühma ettevalmistatavasse aasta töökavasse ja iga-aastasesse uuringusse;

püüda anda panus koordineerimisrühma ettevalmistatavasse aasta töökavasse ja iga-aastasesse uuringusse;

Muudatusettepanek 181

Muudatusettepanek 181

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 26 – lõige 3 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Sidusrühmade huvid ja asutamisdokumendid ning iga-aastaste koosolekute ja võimaliku tegevuse kokkuvõte avaldatakse artiklis 27 osutatud IT-platvormil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Sidusrühmade huvid ja asutamisdokumendid ning iga-aastaste koosolekute ja võimaliku tegevuse kokkuvõte avaldatakse artiklis 27 osutatud IT-platvormil.

Sidusrühmade huvid ja asutamisdokumendid ning iga-aastaste koosolekute ja võimaliku tegevuse kokkuvõte avaldatakse artiklis 27 osutatud IT-platvormil.

Muudatusettepanek 182

Muudatusettepanek 182

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 26 – lõige 4

Artikkel 26 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 4.   Koordineerimisrühma taotluse korral kutsub komisjon patsiente ning sidusrühmade võrgustiku nimetatud kliinilisi eksperte osalema vaatlejana koordineerimisrühma koosolekutel. | | 4.   Koordineerimisrühma taotluse korral kutsub komisjon patsiente,
  tervishoiutöötajaid
  ning sidusrühmade võrgustiku nimetatud kliinilisi eksperte osalema vaatlejana koordineerimisrühma koosolekutel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Koordineerimisrühma taotluse korral kutsub komisjon patsiente ning sidusrühmade võrgustiku nimetatud kliinilisi eksperte osalema vaatlejana koordineerimisrühma koosolekutel.

4.   Koordineerimisrühma taotluse korral kutsub komisjon patsiente,
  tervishoiutöötajaid
  ning sidusrühmade võrgustiku nimetatud kliinilisi eksperte osalema vaatlejana koordineerimisrühma koosolekutel.

Muudatusettepanek 183

Muudatusettepanek 183

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 1 – sissejuhatav osa

Artikkel 27 – lõige 1 – sissejuhatav osa

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   
  Komisjon
  töötab välja ja haldab IT-platvormi, mis sisaldab järgmist teavet: | | 1.   
  Tuginedes EUnetHTA ühismeetmete raames juba tehtud tööle
  , töötab
  komisjon
  välja ja haldab IT-platvormi, mis sisaldab järgmist teavet: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   
  Komisjon
  töötab välja ja haldab IT-platvormi, mis sisaldab järgmist teavet:

1.   
  Tuginedes EUnetHTA ühismeetmete raames juba tehtud tööle
  , töötab
  komisjon
  välja ja haldab IT-platvormi, mis sisaldab järgmist teavet:

Muudatusettepanek 184

Muudatusettepanek 184

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 1 – punkt d a (uus)

Artikkel 27 – lõige 1 – punkt d a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | da) | koordineerimisrühma liikmete, selle alarühmade liikmete ja muude ekspertide loetelu koos nende finantshuvide deklaratsiooniga; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

da)

da)

koordineerimisrühma liikmete, selle alarühmade liikmete ja muude ekspertide loetelu koos nende finantshuvide deklaratsiooniga;

koordineerimisrühma liikmete, selle alarühmade liikmete ja muude ekspertide loetelu koos nende finantshuvide deklaratsiooniga;

Muudatusettepanek 185

Muudatusettepanek 185

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 1 – punkt d b (uus)

Artikkel 27 – lõige 1 – punkt d b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | db) | kogu teave, mis tuleb käesoleva määruse kohaselt avaldada; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

db)

db)

kogu teave, mis tuleb käesoleva määruse kohaselt avaldada;

kogu teave, mis tuleb käesoleva määruse kohaselt avaldada;

Muudatusettepanek 186

Muudatusettepanek 186

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt d c (uus)

Artikkel 1 – lõige 1 – punkt d c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | dc) | kliinilise ühishindamise lõpparuanded ja koondaruanded üldsusele arusaadavas vormis ja kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

dc)

dc)

kliinilise ühishindamise lõpparuanded ja koondaruanded üldsusele arusaadavas vormis ja kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes;

kliinilise ühishindamise lõpparuanded ja koondaruanded üldsusele arusaadavas vormis ja kõigis Euroopa Liidu ametlikes keeltes;

Muudatusettepanek 187

Muudatusettepanek 187

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 1 – punkt d d (uus)

Artikkel 27 – lõige 1 – punkt d d (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | dd) | sidusrühmade võrgustikku kaasatud organisatsioonide loetelu; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

dd)

dd)

sidusrühmade võrgustikku kaasatud organisatsioonide loetelu;

sidusrühmade võrgustikku kaasatud organisatsioonide loetelu;

Muudatusettepanek 188

Muudatusettepanek 188

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 27 – lõige 2

Artikkel 27 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Komisjon tagab
  asjakohase juurdepääsutaseme
  IT-platvormil olevale teabele
  liikmesriikide asutustele, sidusrühmade võrgustikule ja avalikkusele
  . | | 2.   Komisjon tagab
  üldsuse juurdepääsu
  IT-platvormil olevale teabele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon tagab
  asjakohase juurdepääsutaseme
  IT-platvormil olevale teabele
  liikmesriikide asutustele, sidusrühmade võrgustikule ja avalikkusele
  .

2.   Komisjon tagab
  üldsuse juurdepääsu
  IT-platvormil olevale teabele.

Muudatusettepanek 189

Muudatusettepanek 189

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – pealkiri

Artikkel 28 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Rakendamise aruanne | | Üleminekuperioodi hindamise aruanne |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Rakendamise aruanne

Rakendamise aruanne

Üleminekuperioodi hindamise aruanne

Üleminekuperioodi hindamise aruanne

Muudatusettepanek 190

Muudatusettepanek 190

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 28 – lõik 1

Artikkel 28 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Hiljemalt kaks aastat pärast artikli 33 lõikes 1 osutatud üleminekuperioodi lõppu
  esitab komisjon aruande
  kliinilise ühishindamise kohaldamisala sätete rakendamise
  ja
  käesolevas peatükis osutatud toetusraamistiku toimimise kohta
  . | | Artiklis 33 osutatud üleminekuperioodi lõppedes ning enne käesoleva määruse kohase tervisetehnoloogiate ühtlustatud hindamissüsteemi kohustuslikuks muutumist
  esitab komisjon
  kogu kasutusele võetud menetluse mõju hindamise
  aruande,
  milles hinnatakse muude kriteeriumide seas edusamme, mida on tehtud seoses patsientide juurdepääsuga uutele tervisetehnoloogiatele
  ja
  siseturu toimimisega, mõju innovatsiooni kvaliteedile, näiteks innovaatiliste ravimite väljatöötamine seni täitmata vajaduste valdkonnas, tervishoiusüsteemide kestlikkust, tervisetehnoloogia hindamise kvaliteeti, suutlikkust riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning kliinilise ühishindamise kohaldamisala asjakohasust ja toetusraamistiku toimimist
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Hiljemalt kaks aastat pärast artikli 33 lõikes 1 osutatud üleminekuperioodi lõppu
  esitab komisjon aruande
  kliinilise ühishindamise kohaldamisala sätete rakendamise
  ja
  käesolevas peatükis osutatud toetusraamistiku toimimise kohta
  .

Hiljemalt kaks aastat pärast artikli 33 lõikes 1 osutatud üleminekuperioodi lõppu

kliinilise ühishindamise kohaldamisala sätete rakendamise

käesolevas peatükis osutatud toetusraamistiku toimimise kohta

Artiklis 33 osutatud üleminekuperioodi lõppedes ning enne käesoleva määruse kohase tervisetehnoloogiate ühtlustatud hindamissüsteemi kohustuslikuks muutumist
  esitab komisjon
  kogu kasutusele võetud menetluse mõju hindamise
  aruande,
  milles hinnatakse muude kriteeriumide seas edusamme, mida on tehtud seoses patsientide juurdepääsuga uutele tervisetehnoloogiatele
  ja
  siseturu toimimisega, mõju innovatsiooni kvaliteedile, näiteks innovaatiliste ravimite väljatöötamine seni täitmata vajaduste valdkonnas, tervishoiusüsteemide kestlikkust, tervisetehnoloogia hindamise kvaliteeti, suutlikkust riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning kliinilise ühishindamise kohaldamisala asjakohasust ja toetusraamistiku toimimist
  .

Artiklis 33 osutatud üleminekuperioodi lõppedes ning enne käesoleva määruse kohase tervisetehnoloogiate ühtlustatud hindamissüsteemi kohustuslikuks muutumist

kogu kasutusele võetud menetluse mõju hindamise

milles hinnatakse muude kriteeriumide seas edusamme, mida on tehtud seoses patsientide juurdepääsuga uutele tervisetehnoloogiatele

siseturu toimimisega, mõju innovatsiooni kvaliteedile, näiteks innovaatiliste ravimite väljatöötamine seni täitmata vajaduste valdkonnas, tervishoiusüsteemide kestlikkust, tervisetehnoloogia hindamise kvaliteeti, suutlikkust riiklikul ja piirkondlikul tasandil ning kliinilise ühishindamise kohaldamisala asjakohasust ja toetusraamistiku toimimist

Muudatusettepanek 191

Muudatusettepanek 191

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 31

Artikkel 31

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Artikkel 31
  Delegeeritud volituste rakendamine



  1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.






  2.
     
  Õigus võtta vastu artiklites 17 ja 23 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... [sisestage käesoleva määruse jõustumise kuupäev].






  3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 17 ja 23 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud õiguste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.






  4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.






  5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.






  6.
     
  Artiklite 17 ja 23 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | | välja jäetud |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Artikkel 31

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Õigus võtta vastu artiklites 17 ja 23 osutatud delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates ... [sisestage käesoleva määruse jõustumise kuupäev].

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artiklites 17 ja 23 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse otsuses nimetatud õiguste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses kindlaksmääratud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.
     
  Artiklite 17 ja 23 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

välja jäetud

välja jäetud

Muudatusettepanek 192

Muudatusettepanek 192

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – pealkiri

Artikkel 32 – pealkiri

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Rakendusaktide
  ja delegeeritud õigusaktide
  koostamine | | Rakendusaktide koostamine |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Rakendusaktide
  ja delegeeritud õigusaktide
  koostamine

ja delegeeritud õigusaktide

Rakendusaktide koostamine

Muudatusettepanek 193

Muudatusettepanek 193

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 1

Artikkel 32 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.
     Komisjon võtab vastu artiklites 11, 16, 17,
  22
  ja
  23
  osutatud rakendusaktid
  ja delegeeritud õigusaktid
  hiljemalt käesoleva määruse kohaldamise kuupäevaks. | | 1.   Komisjon võtab vastu artiklites 11, 16, 17 ja
  22
  osutatud rakendusaktid hiljemalt käesoleva määruse kohaldamise kuupäevaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.
     Komisjon võtab vastu artiklites 11, 16, 17,
  22
  ja
  23
  osutatud rakendusaktid
  ja delegeeritud õigusaktid
  hiljemalt käesoleva määruse kohaldamise kuupäevaks.

1.   Komisjon võtab vastu artiklites 11, 16, 17 ja
  22
  osutatud rakendusaktid hiljemalt käesoleva määruse kohaldamise kuupäevaks.

Muudatusettepanek 194

Muudatusettepanek 194

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 32 – lõige 2

Artikkel 32 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Kõnealuste rakendusaktide
  ja delegeeritud aktide
  koostamisel võtab komisjon arvesse ravimite ja meditsiiniseadmete sektorite eripära. | | 2.   Kõnealuste rakendusaktide koostamisel võtab komisjon arvesse ravimite ja meditsiiniseadmete sektorite eripära
  ning arvestab EUnetHTA ühismeetmete raames juba tehtud tööd
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Kõnealuste rakendusaktide
  ja delegeeritud aktide
  koostamisel võtab komisjon arvesse ravimite ja meditsiiniseadmete sektorite eripära.

2.   Kõnealuste rakendusaktide koostamisel võtab komisjon arvesse ravimite ja meditsiiniseadmete sektorite eripära
  ning arvestab EUnetHTA ühismeetmete raames juba tehtud tööd
  .

Muudatusettepanek 195

Muudatusettepanek 195

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 33 – lõige 1

Artikkel 33 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid võivad osalemist II peatüki 1. ja 2. jaos sätestatud kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide süsteemis edasi lükata kuni ... [sisestage kuupäev
  3
  aastat pärast kohaldamise alguse kuupäeva]. | | 1.   Liikmesriigid võivad osalemist II peatüki 1. ja 2. jaos sätestatud kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide süsteemis edasi lükata kuni ... [sisestage kuupäev
  neli
  aastat pärast kohaldamise alguse kuupäeva]
  artikli 5 lõike 1 punktides a ja aa osutatud ravimite puhul ning kuni ... [sisestage kuupäev seitse aastat pärast kohaldamise alguse kuupäeva] artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud meditsiiniseadmete ja artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud in vitro diagnostika meditsiiniseadmete puhul
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid võivad osalemist II peatüki 1. ja 2. jaos sätestatud kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide süsteemis edasi lükata kuni ... [sisestage kuupäev
  3
  aastat pärast kohaldamise alguse kuupäeva].

1.   Liikmesriigid võivad osalemist II peatüki 1. ja 2. jaos sätestatud kliiniliste ühishindamiste ja teaduslike ühiskonsultatsioonide süsteemis edasi lükata kuni ... [sisestage kuupäev
  neli
  aastat pärast kohaldamise alguse kuupäeva]
  artikli 5 lõike 1 punktides a ja aa osutatud ravimite puhul ning kuni ... [sisestage kuupäev seitse aastat pärast kohaldamise alguse kuupäeva] artikli 5 lõike 1 punktis b osutatud meditsiiniseadmete ja artikli 5 lõike 1 punktis c osutatud in vitro diagnostika meditsiiniseadmete puhul
  .

Muudatusettepanek 196

Muudatusettepanek 196

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 1

Artikkel 34 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   Liikmesriigid võivad teha kliinilist hindamist, kasutades muid meetmeid kui käesoleva määruse III peatükis esitatud eeskirjad, asjaomases liikmesriigis rahvatervise kaitse vajaduse korral ning tingimusel, et meede on selle eesmärgi saavutamiseks põhjendatud, vajalik ja proportsionaalne. | | 1.   Liikmesriigid võivad teha kliinilist hindamist, kasutades muid meetmeid kui käesoleva määruse III peatükis esitatud eeskirjad,
  artikli 8 lõikes 1 a nimetatud põhjustel ning
  asjaomases liikmesriigis rahvatervise kaitse vajaduse korral ning tingimusel, et meede on selle eesmärgi saavutamiseks põhjendatud, vajalik ja proportsionaalne. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Liikmesriigid võivad teha kliinilist hindamist, kasutades muid meetmeid kui käesoleva määruse III peatükis esitatud eeskirjad, asjaomases liikmesriigis rahvatervise kaitse vajaduse korral ning tingimusel, et meede on selle eesmärgi saavutamiseks põhjendatud, vajalik ja proportsionaalne.

1.   Liikmesriigid võivad teha kliinilist hindamist, kasutades muid meetmeid kui käesoleva määruse III peatükis esitatud eeskirjad,
  artikli 8 lõikes 1 a nimetatud põhjustel ning
  asjaomases liikmesriigis rahvatervise kaitse vajaduse korral ning tingimusel, et meede on selle eesmärgi saavutamiseks põhjendatud, vajalik ja proportsionaalne.

Muudatusettepanek 197

Muudatusettepanek 197

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2

Artikkel 34 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Liikmesriik teatab komisjonile oma kavatsusest teha kliiniline hindamine ja kasutada selleks muid meetmeid, lisades põhjendused, miks nii toimitakse. | | 2.   Liikmesriik teatab komisjonile
  ja koordineerimisrühmale
  oma kavatsusest teha kliiniline hindamine ja kasutada selleks muid meetmeid, lisades põhjendused, miks nii toimitakse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Liikmesriik teatab komisjonile oma kavatsusest teha kliiniline hindamine ja kasutada selleks muid meetmeid, lisades põhjendused, miks nii toimitakse.

2.   Liikmesriik teatab komisjonile
  ja koordineerimisrühmale
  oma kavatsusest teha kliiniline hindamine ja kasutada selleks muid meetmeid, lisades põhjendused, miks nii toimitakse.

Muudatusettepanek 198

Muudatusettepanek 198

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 34 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Koordineerimisrühm võib hinnata, kas taotlus vastab lõikes 1 osutatud vajadustele, ning esitada oma järeldused komisjonile. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Koordineerimisrühm võib hinnata, kas taotlus vastab lõikes 1 osutatud vajadustele, ning esitada oma järeldused komisjonile.

Muudatusettepanek 199

Muudatusettepanek 199

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 34 – lõige 3

Artikkel 34 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 3.   Hiljemalt kolm kuud pärast lõikes 2 osutatud teate saamist kiidab komisjon kavandatud hindamise heaks või lükkab selle tagasi, pärast seda, kui on kontrollinud, kas see vastab või mitte lõikes 1 osutatud nõuetele ning kas see on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise või liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramise vahend. Kui komisjon ei tee otsust kolme kuu jooksul, loetakse kavandatav kliiniline hindamine heakskiidetuks. | | 3.   Hiljemalt kolm kuud pärast lõikes 2 osutatud teate saamist kiidab komisjon kavandatud hindamise heaks või lükkab selle tagasi, pärast seda, kui on kontrollinud, kas see vastab või mitte lõikes 1 osutatud nõuetele ning kas see on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise või liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramise vahend. Kui komisjon ei tee otsust kolme kuu jooksul, loetakse kavandatav kliiniline hindamine heakskiidetuks.
  Komisjoni otsus avaldatakse artiklis 27 osutatud IT-platvormil. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Hiljemalt kolm kuud pärast lõikes 2 osutatud teate saamist kiidab komisjon kavandatud hindamise heaks või lükkab selle tagasi, pärast seda, kui on kontrollinud, kas see vastab või mitte lõikes 1 osutatud nõuetele ning kas see on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise või liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramise vahend. Kui komisjon ei tee otsust kolme kuu jooksul, loetakse kavandatav kliiniline hindamine heakskiidetuks.

3.   Hiljemalt kolm kuud pärast lõikes 2 osutatud teate saamist kiidab komisjon kavandatud hindamise heaks või lükkab selle tagasi, pärast seda, kui on kontrollinud, kas see vastab või mitte lõikes 1 osutatud nõuetele ning kas see on või ei ole meelevaldse diskrimineerimise või liikmesriikide vahelise kaubanduse varjatud piiramise vahend. Kui komisjon ei tee otsust kolme kuu jooksul, loetakse kavandatav kliiniline hindamine heakskiidetuks.
  Komisjoni otsus avaldatakse artiklis 27 osutatud IT-platvormil.

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0289/2018).

1

(2)  

  ELT C 263, 25.7.2018, lk 4.

2

ELT C 263, 25.7.2018, lk 4.

(3)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT L 88, 4.4.2011, lk 45).

3

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 9. märtsi 2011. aasta direktiiv 2011/24/EL patsiendiõiguste kohaldamise kohta piiriüleses tervishoius (ELT L 88, 4.4.2011, lk 45).

(4)  ELT C 438, 6.12.2014, lk 12.

4

(5)  ELT C 438, 6.12.2014, lk 12.

5

(6)  Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust (2016/2057(INI)).

6

(7)  Euroopa Parlamendi 2. märtsi 2017. aasta resolutsioon ELi võimaluste kohta parandada ravimite kättesaadavust (2016/2057(INI)).

7

(8)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

8

(9)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1).

9

(10)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

10

(11)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1)..

11

(12)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

12

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 31. märtsi 2004. aasta määrus (EÜ) nr 726/2004, milles sätestatakse ühenduse kord inim- ja veterinaarravimite lubade andmise ja järelevalve kohta ning millega asutatakse Euroopa Ravimiamet (ELT L 136, 30.4.2004, lk 1).

(*1)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1).

*1

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/745, milles käsitletakse meditsiiniseadmeid, millega muudetakse direktiivi 2001/83/EÜ, määrust (EÜ) nr 178/2002 ja määrust (EÜ) nr 1223/2009 ning millega tunnistatakse kehtetuks nõukogu direktiivid 90/385/EMÜ ja 93/42/EMÜ (ELT L 117, 5.5.2017, lk 1).

(*2)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/746 in vitro diagnostika meditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (ELT L 117, 5.5.2017, lk 176).

*2

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/746 in vitro diagnostika meditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (ELT L 117, 5.5.2017, lk 176).

(13)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

13

(14)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 16. veebruari 2011. aasta määrus (EL) nr 182/2011, millega kehtestatakse eeskirjad ja üldpõhimõtted, mis käsitlevad liikmesriikide läbiviidava kontrolli mehhanisme, mida kohaldatakse komisjoni rakendamisvolituste teostamise suhtes (ELT L 55, 28.2.2011, lk 13).

14

(15)  
  Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel 13. aprillil 2016 sõlmitud institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe (ELT L 123, 12.5.2016, lk 1).

15

Euroopa Parlamendi, Euroopa Liidu Nõukogu ja Euroopa Komisjoni vahel 13. aprillil 2016 sõlmitud institutsioonidevaheline parema õigusloome kokkulepe (ELT L 123, 12.5.2016, lk 1).

(16)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/746 in vitro diagnostika meditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (ELT L 117, 5.5.2017, lk 176).

16

in vitro

(17)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 5. aprilli 2017. aasta määrus (EL) 2017/746 in vitro diagnostika meditsiiniseadmete kohta ning millega tunnistatakse kehtetuks direktiiv 98/79/EÜ ja komisjoni otsus 2010/227/EL (ELT L 117, 5.5.2017, lk 176).

17

in vitro

(1)  
  Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/105/EMÜ, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist siseriiklike tervisekindlustussüsteemidega (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 8).

1

Nõukogu 21. detsembri 1988. aasta direktiiv 89/105/EMÜ, mis käsitleb inimtervishoius kasutatavate ravimite hinnakujundust reguleerivate meetmete läbipaistvust ja nende hõlmamist siseriiklike tervisekindlustussüsteemidega (EÜT L 40, 11.2.1989, lk 8).

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/177 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/177

---

P8_TA(2018)0370

Uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite heitenormid ***I

Euroopa Parlamendi 3. oktoobril 2018. aastal vastuvõetud muudatusettepanekud ettepanekule võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, millega kehtestatakse uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite heitenormid, lähtudes kergsõidukite CO2-heite vähendamist käsitlevast liidu terviklikust lähenemisviisist, ning millega muudetakse määrust (EÜ) nr 715/2007 (uuesti sõnastatud) (COM(2017)0676 – C8-0395/2017 – 2017/0293(COD)) (1)

(Seadusandlik tavamenetlus – uuesti sõnastamine)

(2020/C 011/24)

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (3) | Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia16 sisaldab selget eesmärki: sajandi keskpaigaks tuleb transpordisektoris vähendada kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 60 % võrreldes 1990
  .
  aasta tasemega
  ning
  tuleb jätkata sihikindlat tööd täiesti heiteta transpordisüsteemi saavutamiseks
  . Transpordist tulenevat,
  inimeste
  tervist
  kahjustavat õhusaasteainete heidet tuleb viivitamata järsult vähendada
  . Pärast 2020. aastat
  peab
  tavapärastest sisepõlemismootoritest pärit
  heide
  veelgi vähenema.
  Kasutusele
  tuleb võtta heiteta ja vähese heitega sõidukid, mis peaksid 2030. aastaks hõivama märkimisväärse turuosa. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(3)

Euroopa vähese heitega liikuvuse strateegia16 sisaldab selget eesmärki: sajandi keskpaigaks tuleb transpordisektoris vähendada kasvuhoonegaaside heidet vähemalt 60 % võrreldes 1990
  .
  aasta tasemega
  ning
  tuleb jätkata sihikindlat tööd täiesti heiteta transpordisüsteemi saavutamiseks
  . Transpordist tulenevat,
  inimeste
  tervist
  kahjustavat õhusaasteainete heidet tuleb viivitamata järsult vähendada
  . Pärast 2020. aastat
  peab
  tavapärastest sisepõlemismootoritest pärit
  heide
  veelgi vähenema.
  Kasutusele
  tuleb võtta heiteta ja vähese heitega sõidukid, mis peaksid 2030. aastaks hõivama märkimisväärse turuosa.

| (3) | Transport on liidus ainuke ulatuslikum valdkond, kus kasvuhoonegaaside heitkogused endiselt kasvavad. Selleks et täita liidu poolt 2015. aastal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21
  . 
  istungjärgul võetud kohustused, tuleb kiirendada kogu transpordisektori CO2-heite vähendamist
  ning
  selle sektori kasvuhoonegaaside heide peaks kindlalt liikuma sajandi keskpaigaks nulltaseme saavutamise poole
  .
  Samuti tuleb kohe järsult vähendada
  transpordist tulenevat
  ja meie
  tervist
  ja keskkonda oluliselt kahjustavat õhusaasteainete heidet
  . Pärast 2020. aastat
  peavad
  tavapärastest sisepõlemismootoritest pärit
  heitkogused
  veelgi vähenema. Tuleb
  kasutusele
  võtta heiteta ja vähese heitega sõidukid, mis peaksid 2030. aastaks hõivama märkimisväärse turuosa. |
| --- | --- |

(3)

Transport on liidus ainuke ulatuslikum valdkond, kus kasvuhoonegaaside heitkogused endiselt kasvavad. Selleks et täita liidu poolt 2015. aastal Pariisis toimunud ÜRO kliimamuutuste raamkonventsiooni osaliste konverentsi 21
  . 
  istungjärgul võetud kohustused, tuleb kiirendada kogu transpordisektori CO2-heite vähendamist
  ning
  selle sektori kasvuhoonegaaside heide peaks kindlalt liikuma sajandi keskpaigaks nulltaseme saavutamise poole
  .
  Samuti tuleb kohe järsult vähendada
  transpordist tulenevat
  ja meie
  tervist
  ja keskkonda oluliselt kahjustavat õhusaasteainete heidet
  . Pärast 2020. aastat
  peavad
  tavapärastest sisepõlemismootoritest pärit
  heitkogused
  veelgi vähenema. Tuleb
  kasutusele
  võtta heiteta ja vähese heitega sõidukid, mis peaksid 2030. aastaks hõivama märkimisväärse turuosa.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (4a) | Autotranspordisektori vähesele CO2-heitele ülemineku edenemise seisukohalt on tähtis arendada kergkomponentide ehitamise uurimis-, tarne-, töötlemis- ja tootmisstrateegiaid. Osana biomajanduse ja selle võimalike uuendatavate, ringlusse võetavate ja kestlike toodete kasvavast tähtsusest käsitletakse teadusuuringutes üha enam looduslikku kiudu sisaldavaid tooraineid ja nende koostisosi. Selliste arengute keskmes peaks olema arusaamine loodusvarade ja kasutatava maa piiratusest, mis tekitab vajaduse leida olelusringi lõppu jõudnud toodete probleemile kestlikke lahendusi. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Autotranspordisektori vähesele CO2-heitele ülemineku edenemise seisukohalt on tähtis arendada kergkomponentide ehitamise uurimis-, tarne-, töötlemis- ja tootmisstrateegiaid. Osana biomajanduse ja selle võimalike uuendatavate, ringlusse võetavate ja kestlike toodete kasvavast tähtsusest käsitletakse teadusuuringutes üha enam looduslikku kiudu sisaldavaid tooraineid ja nende koostisosi. Selliste arengute keskmes peaks olema arusaamine loodusvarade ja kasutatava maa piiratusest, mis tekitab vajaduse leida olelusringi lõppu jõudnud toodete probleemile kestlikke lahendusi.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (4b) | Ühiskonnale vastuvõetav õiglane üleminek heiteta transpordile käesoleva sajandi keskpaigaks eeldab autotranspordisektori väärtusahelas põhjalikke muutusi, mille juures tuleb võtta arvesse kõigi liikmesriikide kodanikele ja piirkondadele avalduvat kahjulikku mõju. Tähtis on arvestada ülemineku sotsiaalsete tagajärgedega ning ennetavalt tegeleda selle mõjuga tööhõivele. Seepärast on ülioluline täiendada praegusi meetmeid sihipäraste ELi, riikliku ja piirkondliku tasandi programmidega, mille sisuks on töötajate ümberõpe, täiendõpe ja ümberpaigutamine ning haridus- ja tööhõivealgatused negatiivseid mõjusid kogevates piirkondades ja kogukondades, ning need meetmed tuleb võtta tihedas dialoogis sotsiaalpartnerite ja pädevate asutustega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Ühiskonnale vastuvõetav õiglane üleminek heiteta transpordile käesoleva sajandi keskpaigaks eeldab autotranspordisektori väärtusahelas põhjalikke muutusi, mille juures tuleb võtta arvesse kõigi liikmesriikide kodanikele ja piirkondadele avalduvat kahjulikku mõju. Tähtis on arvestada ülemineku sotsiaalsete tagajärgedega ning ennetavalt tegeleda selle mõjuga tööhõivele. Seepärast on ülioluline täiendada praegusi meetmeid sihipäraste ELi, riikliku ja piirkondliku tasandi programmidega, mille sisuks on töötajate ümberõpe, täiendõpe ja ümberpaigutamine ning haridus- ja tööhõivealgatused negatiivseid mõjusid kogevates piirkondades ja kogukondades, ning need meetmed tuleb võtta tihedas dialoogis sotsiaalpartnerite ja pädevate asutustega.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (4c) | Edukas heiteta liikuvusele üleminek eeldab sõidukite, taristute, elektrivõrkude ning akude tootmise, tarnimise ja ringlussevõtu ühist poliitikaraamistikku, milles majanduslikud ja tööhõive stiimulid toimiksid kogu liidus ühtselt nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil ning mida toetaksid senisest tugevamad liidu rahastamisvahendid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4c)

Edukas heiteta liikuvusele üleminek eeldab sõidukite, taristute, elektrivõrkude ning akude tootmise, tarnimise ja ringlussevõtu ühist poliitikaraamistikku, milles majanduslikud ja tööhõive stiimulid toimiksid kogu liidus ühtselt nii riiklikul, piirkondlikul kui ka kohalikul tasandil ning mida toetaksid senisest tugevamad liidu rahastamisvahendid.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (6) | Euroopa Ülemkogu kiitis 2014. aasta oktoobri järeldustes heaks eesmärgi vähendada sektorites, mis ei ole hõlmatud Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga, kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 30 % võrreldes 2005. aasta tasemega. Maanteetranspordist pärineb suur osa nende sektorite heitest ja maanteetranspordi tekitatud
  heide ületab ikka veel oluliselt 1990. aasta taset.
  Kui maanteetranspordist pärit heide veelgi suureneb
  ,
  teeb
  see
  tasa heite vähenemise, mis on
  muudes sektorites kliimamuutuste vastu võitlemisel saavutatud. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6)

Euroopa Ülemkogu kiitis 2014. aasta oktoobri järeldustes heaks eesmärgi vähendada sektorites, mis ei ole hõlmatud Euroopa Liidu heitkogustega kauplemise süsteemiga, kasvuhoonegaaside heidet 2030. aastaks 30 % võrreldes 2005. aasta tasemega. Maanteetranspordist pärineb suur osa nende sektorite heitest ja maanteetranspordi tekitatud
  heide ületab ikka veel oluliselt 1990. aasta taset.
  Kui maanteetranspordist pärit heide veelgi suureneb
  ,
  teeb
  see
  tasa heite vähenemise, mis on
  muudes sektorites kliimamuutuste vastu võitlemisel saavutatud.

| (6) | Maanteetranspordist pärit
  heide ületab ikka veel oluliselt 1990. aasta taset,
  ning
  see
  nullib ära
  muudes sektorites kliimamuutuste vastu võitlemisel saavutatud
  heitkoguste vähenemise
  . |
| --- | --- |

(6)

Maanteetranspordist pärit
  heide ületab ikka veel oluliselt 1990. aasta taset,
  ning
  see
  nullib ära
  muudes sektorites kliimamuutuste vastu võitlemisel saavutatud
  heitkoguste vähenemise
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 9

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (9) | Määruseid
  (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 hinnati 2015. aastal ning järeldati, et need määrused on olnud asjakohased, üldiselt sidusad ja on aidanud heidet märkimisväärselt vähendada ning on ühtlasi olnud algselt eeldatust kulutõhusamad. Samuti on nad toonud liidule märkimisväärset lisaväärtust, mida ei oleks olnud võimalik liikmesriikide meetmetega samas ulatuses saavutada. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(9)

Määruseid
  (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 hinnati 2015. aastal ning järeldati, et need määrused on olnud asjakohased, üldiselt sidusad ja on aidanud heidet märkimisväärselt vähendada ning on ühtlasi olnud algselt eeldatust kulutõhusamad. Samuti on nad toonud liidule märkimisväärset lisaväärtust, mida ei oleks olnud võimalik liikmesriikide meetmetega samas ulatuses saavutada.

| (9) | Määrusi
  (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 hinnati 2015. aastal ning järeldati, et need määrused on olnud asjakohased, üldiselt sidusad ja on aidanud heidet märkimisväärselt vähendada ning on ühtlasi olnud algselt eeldatust kulutõhusamad. Samuti on nad toonud liidule märkimisväärset lisaväärtust, mida ei oleks olnud võimalik liikmesriikide meetmetega samas ulatuses saavutada.
  Kuid hindamisel leiti ka, et CO2-heite tegelik vähenemine on olnud märksa väiksem kui see, mida näitasid tüübikinnituskatsete tulemused, ning et tüübikinnituskatsete ja tegelike heitenäitajate erinevus on oluliselt kahandanud CO2-heite normide tulemuslikkust ja tarbijate usku uute sõidukite kütusesäästuvõimalustesse. |
| --- | --- |

(9)

Määrusi
  (EÜ) nr 443/2009 ja (EL) nr 510/2011 hinnati 2015. aastal ning järeldati, et need määrused on olnud asjakohased, üldiselt sidusad ja on aidanud heidet märkimisväärselt vähendada ning on ühtlasi olnud algselt eeldatust kulutõhusamad. Samuti on nad toonud liidule märkimisväärset lisaväärtust, mida ei oleks olnud võimalik liikmesriikide meetmetega samas ulatuses saavutada.
  Kuid hindamisel leiti ka, et CO2-heite tegelik vähenemine on olnud märksa väiksem kui see, mida näitasid tüübikinnituskatsete tulemused, ning et tüübikinnituskatsete ja tegelike heitenäitajate erinevus on oluliselt kahandanud CO2-heite normide tulemuslikkust ja tarbijate usku uute sõidukite kütusesäästuvõimalustesse.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 10 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (10a) | Selleks et käesolev määrus tulemusi annaks, peaks CO2-heite vähenemine toimuma sõidukite tavapärastes töö- ja kasutustingimustes. Seepärast tuleks määrusesse lisada range katkestusseadmete kasutamise keeld ning anda ametiasutustele vahendid keelu jõustamise tagamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(10a)

Selleks et käesolev määrus tulemusi annaks, peaks CO2-heite vähenemine toimuma sõidukite tavapärastes töö- ja kasutustingimustes. Seepärast tuleks määrusesse lisada range katkestusseadmete kasutamise keeld ning anda ametiasutustele vahendid keelu jõustamise tagamiseks.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (12) | On oluline, et
  CO2-heite vähendamise nõuete kehtestamine
  annaks
  liidu sõidukitootjatele prognoositavuse ja plaanimiskindluse seoses nende uute auto- ja väikeste tarbesõidukite toodanguga kogu liidus. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12)

On oluline, et
  CO2-heite vähendamise nõuete kehtestamine
  annaks
  liidu sõidukitootjatele prognoositavuse ja plaanimiskindluse seoses nende uute auto- ja väikeste tarbesõidukite toodanguga kogu liidus.

| (12) | CO2-heite vähendamise nõuete kehtestamine
  annab
  liidu sõidukitootjatele prognoositavuse ja plaanimiskindluse seoses nende uute auto- ja väikeste tarbesõidukite toodanguga kogu liidus. |
| --- | --- |

(12)

CO2-heite vähendamise nõuete kehtestamine
  annab
  liidu sõidukitootjatele prognoositavuse ja plaanimiskindluse seoses nende uute auto- ja väikeste tarbesõidukite toodanguga kogu liidus.

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 12 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (12a) | Komisjoni poolt 2016. aastal läbi viidud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/94/EÜ

   (*1)

  hindamisel leiti, et õigusakte tuleb veelgi täpsustada ja lihtsustada, sest see võimaldaks suurendada nende asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust. Komisjoni soovituse (EL) 2017/948

   (*2)

  eesmärk on soodustada direktiivi 1999/94/EÜ ühetaolist kohaldamist. Sellegipoolest võivad paremini koostatud ja veelgi rohkem ühtlustatud liidu sõidukite märgistamise nõuded, millega antakse tarbijatele võrreldavat, usaldusväärset ja kasutajasõbralikku teavet vähese heitega sõidukite eeliste kohta, sealhulgas lisaks CO2-heidet ja kütusekulu käsitlevale teabele ka teavet õhusaasteainete ja jooksvate kulude kohta, soodustada kogu liidus kõige kütusesäästlikumate ja keskkonnasõbralikumate sõidukite kasutuselevõttu. Seetõttu peaks komisjon direktiivi 1999/94/EÜ hiljemalt 31. detsembriks 2019 läbi vaatama ja esitama asjakohase seadusandliku ettepaneku. Sõiduautode kõrval võiksid ka väikesed tarbesõidukid sellise kütusekulu ja CO2-heidet kajastava märgise juurutamisest kasu saada. Seega peaks komisjon analüüsima kõnealuseid meetmeid ka nende sõidukite osas ning vajaduse korral esitama asjakohase seadusandliku ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(12a)

Komisjoni poolt 2016. aastal läbi viidud Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivi 1999/94/EÜ

   (*1)

  hindamisel leiti, et õigusakte tuleb veelgi täpsustada ja lihtsustada, sest see võimaldaks suurendada nende asjakohasust, tulemuslikkust, tõhusust ja sidusust. Komisjoni soovituse (EL) 2017/948

   (*2)

  eesmärk on soodustada direktiivi 1999/94/EÜ ühetaolist kohaldamist. Sellegipoolest võivad paremini koostatud ja veelgi rohkem ühtlustatud liidu sõidukite märgistamise nõuded, millega antakse tarbijatele võrreldavat, usaldusväärset ja kasutajasõbralikku teavet vähese heitega sõidukite eeliste kohta, sealhulgas lisaks CO2-heidet ja kütusekulu käsitlevale teabele ka teavet õhusaasteainete ja jooksvate kulude kohta, soodustada kogu liidus kõige kütusesäästlikumate ja keskkonnasõbralikumate sõidukite kasutuselevõttu. Seetõttu peaks komisjon direktiivi 1999/94/EÜ hiljemalt 31. detsembriks 2019 läbi vaatama ja esitama asjakohase seadusandliku ettepaneku. Sõiduautode kõrval võiksid ka väikesed tarbesõidukid sellise kütusekulu ja CO2-heidet kajastava märgise juurutamisest kasu saada. Seega peaks komisjon analüüsima kõnealuseid meetmeid ka nende sõidukite osas ning vajaduse korral esitama asjakohase seadusandliku ettepaneku.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 13

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (13) | Uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite
  liidu
  pargi jaoks tuleks seepärast kehtestada vähendamismäärad
  2025. ja 2030. aastaks, võttes arvesse sõidukipargi uuendamiseks vajaminevat aega ning seda, et maanteetranspordisektor peab aitama saavutada
  2030. aasta
  kliima- ja energiaeesmärke. See etapiviisiline käsitlus annab ühtlasi autotööstusele selge ja varase signaali mitte viivitada energiatõhusa tehnoloogia ning heiteta ja vähese heitega sõidukite turuletoomisega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(13)

Uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite
  liidu
  pargi jaoks tuleks seepärast kehtestada vähendamismäärad
  2025. ja 2030. aastaks, võttes arvesse sõidukipargi uuendamiseks vajaminevat aega ning seda, et maanteetranspordisektor peab aitama saavutada
  2030. aasta
  kliima- ja energiaeesmärke. See etapiviisiline käsitlus annab ühtlasi autotööstusele selge ja varase signaali mitte viivitada energiatõhusa tehnoloogia ning heiteta ja vähese heitega sõidukite turuletoomisega.

| (13) | Seepärast tuleks kogu
  liidu
  uutele sõiduautodele ja väikestele tarbesõidukitele kehtestada
  2025. ja 2030. aastaks
  vähendamismäärad
  , võttes arvesse sõidukipargi uuendamiseks vajaminevat aega ning seda, et maanteetranspordisektor peab aitama saavutada
  liidu
  kliima- ja energiaeesmärke
  aastaks 2030 ja sellele järgnevaks ajavahemikuks
  . See etapiviisiline käsitlus annab ühtlasi autotööstusele selge ja varase signaali mitte viivitada energiatõhusa tehnoloogia ning heiteta ja vähese heitega sõidukite turuletoomisega.
  Ning et heite vähenemine pärast 2030. aastat ei aeglustuks, tuleks 1. jaanuariks 2031 kohaldada vähemalt samasugust heitkoguste piiramist, nii et sektori CO2-heite vähenemine saaks jätkuda kooskõlas Pariisi kokkuleppe põhjal võetud kohustustega. |
| --- | --- |

(13)

Seepärast tuleks kogu
  liidu
  uutele sõiduautodele ja väikestele tarbesõidukitele kehtestada
  2025. ja 2030. aastaks
  vähendamismäärad
  , võttes arvesse sõidukipargi uuendamiseks vajaminevat aega ning seda, et maanteetranspordisektor peab aitama saavutada
  liidu
  kliima- ja energiaeesmärke
  aastaks 2030 ja sellele järgnevaks ajavahemikuks
  . See etapiviisiline käsitlus annab ühtlasi autotööstusele selge ja varase signaali mitte viivitada energiatõhusa tehnoloogia ning heiteta ja vähese heitega sõidukite turuletoomisega.
  Ning et heite vähenemine pärast 2030. aastat ei aeglustuks, tuleks 1. jaanuariks 2031 kohaldada vähemalt samasugust heitkoguste piiramist, nii et sektori CO2-heite vähenemine saaks jätkuda kooskõlas Pariisi kokkuleppe põhjal võetud kohustustega.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (14) | Liit on üks maailma suurimaid mootorsõidukite tootjaid ja on selles sektoris tehnoloogilisel juhtpositsioonil, kuid konkurents tiheneb ja maailmas muutub autotööstus kiiresti tänu elektriliste jõuseadmetega seotud innovatsioonile ning koostoimelistele, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuslahendustele. Et püsiks liidu üleilmne konkurentsivõime ja juurdepääs turgudele, on liidul vaja reguleerivat raamistikku, mis hõlmab
  eristiimulit
  heiteta ja vähese heitega sõidukite valdkonnas ning millega luuakse ulatuslik kohalik turg ja toetatakse tehnoloogia arengut ja innovatsiooni. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14)

Liit on üks maailma suurimaid mootorsõidukite tootjaid ja on selles sektoris tehnoloogilisel juhtpositsioonil, kuid konkurents tiheneb ja maailmas muutub autotööstus kiiresti tänu elektriliste jõuseadmetega seotud innovatsioonile ning koostoimelistele, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuslahendustele. Et püsiks liidu üleilmne konkurentsivõime ja juurdepääs turgudele, on liidul vaja reguleerivat raamistikku, mis hõlmab
  eristiimulit
  heiteta ja vähese heitega sõidukite valdkonnas ning millega luuakse ulatuslik kohalik turg ja toetatakse tehnoloogia arengut ja innovatsiooni.

| (14) | Liit on üks maailma suurimaid mootorsõidukite tootjaid ja on selles sektoris tehnoloogilisel juhtpositsioonil, kuid konkurents tiheneb ja maailmas muutub autotööstus kiiresti tänu elektriliste jõuseadmetega seotud innovatsioonile ning koostoimelistele, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuslahendustele.
  Kui liidu tööstus transpordisektori energiasüsteemi vajaliku ümberkujundamisega hiljaks jääb, võib ta kaotada oma juhtpositsiooni.
  Et püsiks liidu üleilmne konkurentsivõime ja juurdepääs turgudele, on liidul vaja reguleerivat raamistikku, mis hõlmab
  poliitika erimehhanismi
  heiteta ja vähese heitega sõidukite valdkonnas ning millega luuakse ulatuslik kohalik turg ja toetatakse tehnoloogia arengut ja innovatsiooni. |
| --- | --- |

(14)

Liit on üks maailma suurimaid mootorsõidukite tootjaid ja on selles sektoris tehnoloogilisel juhtpositsioonil, kuid konkurents tiheneb ja maailmas muutub autotööstus kiiresti tänu elektriliste jõuseadmetega seotud innovatsioonile ning koostoimelistele, ühendatud ja automatiseeritud liikuvuslahendustele.
  Kui liidu tööstus transpordisektori energiasüsteemi vajaliku ümberkujundamisega hiljaks jääb, võib ta kaotada oma juhtpositsiooni.
  Et püsiks liidu üleilmne konkurentsivõime ja juurdepääs turgudele, on liidul vaja reguleerivat raamistikku, mis hõlmab
  poliitika erimehhanismi
  heiteta ja vähese heitega sõidukite valdkonnas ning millega luuakse ulatuslik kohalik turg ja toetatakse tehnoloogia arengut ja innovatsiooni.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (14a) | Tehnoloogilise innovatsiooni ja tehnika arenguta ei ole võimalik saavutada liidus transpordi CO2-heite täieliku kaotamise pikaajalist eesmärki. Seda ja kasvavat rahvusvahelist konkurentsi silmas pidades on oluline, et nii liit kui ka liikmesriigid jätkuvalt uuriksid ja töötaksid välja algatusi, millega edendada kõnealuses sektoris võimalikku koostoimet, võttes eeskuju hiljuti loodud Euroopa akuliidust (European Battery Alliance), ning toetada liidu autotööstuses avaliku ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et säilitada liidu tehnoloogiline juhtpositsioon selles sektoris ning tagada liidu tööstusbaasi pikaajaline jätkusuutlikkus ja säilitada selle tõhusus ja konkurentsivõime maailmaturul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(14a)

Tehnoloogilise innovatsiooni ja tehnika arenguta ei ole võimalik saavutada liidus transpordi CO2-heite täieliku kaotamise pikaajalist eesmärki. Seda ja kasvavat rahvusvahelist konkurentsi silmas pidades on oluline, et nii liit kui ka liikmesriigid jätkuvalt uuriksid ja töötaksid välja algatusi, millega edendada kõnealuses sektoris võimalikku koostoimet, võttes eeskuju hiljuti loodud Euroopa akuliidust (European Battery Alliance), ning toetada liidu autotööstuses avaliku ja erasektori investeeringuid teadusuuringutesse ja innovatsiooni, et säilitada liidu tehnoloogiline juhtpositsioon selles sektoris ning tagada liidu tööstusbaasi pikaajaline jätkusuutlikkus ja säilitada selle tõhusus ja konkurentsivõime maailmaturul.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 15

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (15) | Tuleks kehtestada spetsiaalne
  stimuleerimismehhanism
  , millega hõlbustada sujuvat üleminekut
  heidet mittetekitavale
  liikuvusele.
  See soodustussüsteem peaks olema selline
  , et sellega edendataks heiteta
  ja
  vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu liidu turul. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(15)

Tuleks kehtestada spetsiaalne
  stimuleerimismehhanism
  , millega hõlbustada sujuvat üleminekut
  heidet mittetekitavale
  liikuvusele.
  See soodustussüsteem peaks olema selline
  , et sellega edendataks heiteta
  ja
  vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu liidu turul.

| (15) | Tuleks kehtestada spetsiaalne
  poliitikamehhanism
  , millega hõlbustada
  ja kiirendada
  sujuvat üleminekut
  heiteta
  liikuvusele.
  Kõnealune krediteerimis- ja debiteerimismehhanism tuleks kavandada nii
  , et sellega edendataks heiteta
  või
  vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu liidu turul
  ning tagataks investeerimiskindlus vajalike laadimistaristute piisavaks ja õigeaegseks rajamiseks
  . |
| --- | --- |

(15)

Tuleks kehtestada spetsiaalne
  poliitikamehhanism
  , millega hõlbustada
  ja kiirendada
  sujuvat üleminekut
  heiteta
  liikuvusele.
  Kõnealune krediteerimis- ja debiteerimismehhanism tuleks kavandada nii
  , et sellega edendataks heiteta
  või
  vähese heitega sõidukite kasutuselevõttu liidu turul
  ning tagataks investeerimiskindlus vajalike laadimistaristute piisavaks ja õigeaegseks rajamiseks
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 16

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (16) | ELi sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaalu võrdlustaseme kehtestamine ning hästi koostatud mehhanism, mille abil kohandatakse tootja CO2-eriheite sihttaset tootja sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaalu alusel, peaks andma tugeva ja usaldusväärse signaali selliste sõidukite arendamiseks ja
  kasutuselevõtmiseks
  ning
  võimaldama samas ikkagi
  tõhustada tavapäraseid sisepõlemismootoreid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(16)

ELi sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaalu võrdlustaseme kehtestamine ning hästi koostatud mehhanism, mille abil kohandatakse tootja CO2-eriheite sihttaset tootja sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaalu alusel, peaks andma tugeva ja usaldusväärse signaali selliste sõidukite arendamiseks ja
  kasutuselevõtmiseks
  ning
  võimaldama samas ikkagi
  tõhustada tavapäraseid sisepõlemismootoreid.

| (16) | ELi sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaalu
  tugeva
  võrdlustaseme kehtestamine ning hästi koostatud mehhanism, mille abil kohandatakse tootja CO2-eriheite sihttaset tootja sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaalu alusel, peaks andma tugeva ja usaldusväärse signaali selliste sõidukite arendamiseks,
  kasutuselevõtmiseks
  ja
  turustamiseks
  ning
  samas endiselt võimaldama
  tõhustada tavapäraseid sisepõlemismootoreid. |
| --- | --- |

(16)

ELi sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaalu
  tugeva
  võrdlustaseme kehtestamine ning hästi koostatud mehhanism, mille abil kohandatakse tootja CO2-eriheite sihttaset tootja sõidukipargis olevate heiteta ja vähese heitega sõidukite osakaalu alusel, peaks andma tugeva ja usaldusväärse signaali selliste sõidukite arendamiseks,
  kasutuselevõtmiseks
  ja
  turustamiseks
  ning
  samas endiselt võimaldama
  tõhustada tavapäraseid sisepõlemismootoreid.

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (17) | Heiteta ja vähese heitega sõidukite
  jaoks soodustuste
  kindlaksmääramisel on asjakohane võtta arvesse nende sõidukite CO2-heite
  erinevust
  . Kohandamismehhanism peaks tagama, et võrdlustaset ületavale tootjale kehtiks kõrgem CO2-eriheite sihttase.
  Et tagada
  tasakaalustatud
  lähenemisviis
  , tuleks piirata selle mehhanismi raames võimalikku kohandamise taset. Nii luuakse stiimulid, millega edendatakse laadimis- ja
  tankimistaristu
  õigeaegset kasutuselevõttu ning tuuakse suurt kasu tarbijatele, konkurentsivõimele ja keskkonnale. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17)

Heiteta ja vähese heitega sõidukite
  jaoks soodustuste
  kindlaksmääramisel on asjakohane võtta arvesse nende sõidukite CO2-heite
  erinevust
  . Kohandamismehhanism peaks tagama, et võrdlustaset ületavale tootjale kehtiks kõrgem CO2-eriheite sihttase.
  Et tagada
  tasakaalustatud
  lähenemisviis
  , tuleks piirata selle mehhanismi raames võimalikku kohandamise taset. Nii luuakse stiimulid, millega edendatakse laadimis- ja
  tankimistaristu
  õigeaegset kasutuselevõttu ning tuuakse suurt kasu tarbijatele, konkurentsivõimele ja keskkonnale.

| (17) | Heiteta ja vähese heitega sõidukite
  osakaalu võrdlustaseme
  kindlaksmääramisel on asjakohane võtta arvesse nende sõidukite CO2-heite
  erinevusi
  . Kohandamismehhanism peaks tagama, et võrdlustaset ületavale tootjale kehtiks kõrgem CO2-eriheite sihttase
  ning tootja, kes ei suuda sihttaset saavutada, peaks leppima rangema CO2-sihttasemega.
  Tasakaalustatud
  lähenemisviisi tagamiseks
  tuleks piirata selle mehhanismi raames võimalikku kohandamise taset. Nii luuakse stiimulid, millega edendatakse laadimis- ja
  tankimistaristute
  õigeaegset kasutuselevõttu ning tuuakse suurt kasu tarbijatele, konkurentsivõimele ja keskkonnale. |
| --- | --- |

(17)

Heiteta ja vähese heitega sõidukite
  osakaalu võrdlustaseme
  kindlaksmääramisel on asjakohane võtta arvesse nende sõidukite CO2-heite
  erinevusi
  . Kohandamismehhanism peaks tagama, et võrdlustaset ületavale tootjale kehtiks kõrgem CO2-eriheite sihttase
  ning tootja, kes ei suuda sihttaset saavutada, peaks leppima rangema CO2-sihttasemega.
  Tasakaalustatud
  lähenemisviisi tagamiseks
  tuleks piirata selle mehhanismi raames võimalikku kohandamise taset. Nii luuakse stiimulid, millega edendatakse laadimis- ja
  tankimistaristute
  õigeaegset kasutuselevõttu ning tuuakse suurt kasu tarbijatele, konkurentsivõimele ja keskkonnale.

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 17 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (17a) | Tuleks piisavalt ja õigeaegselt investeerida nii heiteta ja vähese heitega sõidukite tootmisse ja kasutuselevõtmisse kui ka vajalikesse tugitaristutesse, muu hulgas kestlike akude tootmisse, tarbimisse ja ringlussevõttu. Nii ELi kui ka riiklikul tasandi toetusvahendid peavad andma tulemuslikku koostoimet ning stimuleerima ja kaasama märkimisväärseid avaliku ja erasektori investeeringuid. Laadimis- ja tankimistaristud tuleb rajada kiiresti, et tekitada tarbijates usaldust ja sõidukitootjates ärialast kindlustunnet. Selleks tuleks toetada liidus akude tootmist, mis peaks võimalust mööda toimuma sõidukitehaste läheduses. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(17a)

Tuleks piisavalt ja õigeaegselt investeerida nii heiteta ja vähese heitega sõidukite tootmisse ja kasutuselevõtmisse kui ka vajalikesse tugitaristutesse, muu hulgas kestlike akude tootmisse, tarbimisse ja ringlussevõttu. Nii ELi kui ka riiklikul tasandi toetusvahendid peavad andma tulemuslikku koostoimet ning stimuleerima ja kaasama märkimisväärseid avaliku ja erasektori investeeringuid. Laadimis- ja tankimistaristud tuleb rajada kiiresti, et tekitada tarbijates usaldust ja sõidukitootjates ärialast kindlustunnet. Selleks tuleks toetada liidus akude tootmist, mis peaks võimalust mööda toimuma sõidukitehaste läheduses.

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 23

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (23) | Siiski tuleks tagada tasakaal nende stiimulite vahel, mis luuakse ökoinnovatsiooni jaoks ja sellise tehnoloogia jaoks, mille puhul tõendatakse heidet vähendavat mõju ametliku katsemenetlusega. Seepärast on asjakohane säilitada sellise ökoinnovatsioonilahendustega saavutatud säästu ülempiir, mida tootja võib arvesse võtta sihttasemetest kinnipidamise arvestamisel. Komisjonil peaks olema võimalik
  ülempiir läbi vaadata
  eelkõige selleks, et võtta arvesse ametliku katsemenetluse muutmise mõju. Samuti on asjakohane täpsustada, kuidas tuleks kõnealust säästu arvutada,
  et jälgida sihttasemetest kinnipidamist
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(23)

Siiski tuleks tagada tasakaal nende stiimulite vahel, mis luuakse ökoinnovatsiooni jaoks ja sellise tehnoloogia jaoks, mille puhul tõendatakse heidet vähendavat mõju ametliku katsemenetlusega. Seepärast on asjakohane säilitada sellise ökoinnovatsioonilahendustega saavutatud säästu ülempiir, mida tootja võib arvesse võtta sihttasemetest kinnipidamise arvestamisel. Komisjonil peaks olema võimalik
  ülempiir läbi vaadata
  eelkõige selleks, et võtta arvesse ametliku katsemenetluse muutmise mõju. Samuti on asjakohane täpsustada, kuidas tuleks kõnealust säästu arvutada,
  et jälgida sihttasemetest kinnipidamist
  .

| (23) | Siiski tuleks tagada tasakaal nende stiimulite vahel, mis luuakse ökoinnovatsiooni jaoks ja sellise tehnoloogia jaoks, mille puhul tõendatakse heidet vähendavat mõju ametliku katsemenetlusega. Seepärast on asjakohane säilitada sellise ökoinnovatsioonilahendustega saavutatud säästu ülempiir, mida tootja võib arvesse võtta sihttasemetest kinnipidamise arvestamisel. Komisjonil peaks olema võimalik
  ülempiiri muuta ja langetada
  , eelkõige selleks, et võtta arvesse ametliku katsemenetluse muutmise mõju. Samuti on asjakohane täpsustada, kuidas tuleks
  sihttasemetest kinnipidamise jälgimiseks
  kõnealust säästu arvutada. |
| --- | --- |

(23)

Siiski tuleks tagada tasakaal nende stiimulite vahel, mis luuakse ökoinnovatsiooni jaoks ja sellise tehnoloogia jaoks, mille puhul tõendatakse heidet vähendavat mõju ametliku katsemenetlusega. Seepärast on asjakohane säilitada sellise ökoinnovatsioonilahendustega saavutatud säästu ülempiir, mida tootja võib arvesse võtta sihttasemetest kinnipidamise arvestamisel. Komisjonil peaks olema võimalik
  ülempiiri muuta ja langetada
  , eelkõige selleks, et võtta arvesse ametliku katsemenetluse muutmise mõju. Samuti on asjakohane täpsustada, kuidas tuleks
  sihttasemetest kinnipidamise jälgimiseks
  kõnealust säästu arvutada.

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 25 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (25a) | Juhtudel, kui rasketele väikestele N1 klassi III kategooria tarbesõidukitele elektriaku lisamine võib suurendada sõiduki massi sellisel määral, et see liigitatakse ümber N2 klassi, tuleks kõnealust tehnilist probleemi nõuetekohaselt käsitleda. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(25a)

Juhtudel, kui rasketele väikestele N1 klassi III kategooria tarbesõidukitele elektriaku lisamine võib suurendada sõiduki massi sellisel määral, et see liigitatakse ümber N2 klassi, tuleks kõnealust tehnilist probleemi nõuetekohaselt käsitleda.

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 37

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (37) | Uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-eriheidet mõõdetakse liidus ühtlustatult vastavalt määruses (EÜ) nr 715/2007 sätestatud metoodikale. Käesolevast määrusest tuleneva halduskoormuse vähendamiseks tuleks nõuetele vastavust mõõta, tuginedes liikmesriikide kogutud ja komisjonile edastatud andmetele liidus registreeritud uute autode ja väikeste tarbesõidukite kohta. Vastavuse hindamiseks kasutatavate andmete järjepidevuse tagamiseks tuleks
  võimaluste piires
  ühtlustada kõnealuste andmete kogumise ja esitamise eeskirjad. Seepärast tuleks selgelt kirja panna, et pädevad asutused vastutavad õigete ja täielike andmete esitamise eest ning teevad komisjoniga koostööd andmete kvaliteediga seotud küsimuste lahendamisel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(37)

Uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-eriheidet mõõdetakse liidus ühtlustatult vastavalt määruses (EÜ) nr 715/2007 sätestatud metoodikale. Käesolevast määrusest tuleneva halduskoormuse vähendamiseks tuleks nõuetele vastavust mõõta, tuginedes liikmesriikide kogutud ja komisjonile edastatud andmetele liidus registreeritud uute autode ja väikeste tarbesõidukite kohta. Vastavuse hindamiseks kasutatavate andmete järjepidevuse tagamiseks tuleks
  võimaluste piires
  ühtlustada kõnealuste andmete kogumise ja esitamise eeskirjad. Seepärast tuleks selgelt kirja panna, et pädevad asutused vastutavad õigete ja täielike andmete esitamise eest ning teevad komisjoniga koostööd andmete kvaliteediga seotud küsimuste lahendamisel.

| (37) | Uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-eriheidet mõõdetakse liidus ühtlustatult vastavalt määruses (EÜ) nr 715/2007 sätestatud metoodikale. Käesolevast määrusest tuleneva halduskoormuse vähendamiseks tuleks nõuetele vastavust mõõta, tuginedes liikmesriikide kogutud ja komisjonile edastatud andmetele liidus registreeritud uute autode ja väikeste tarbesõidukite kohta. Vastavuse hindamiseks kasutatavate andmete järjepidevuse tagamiseks tuleks ühtlustada kõnealuste andmete kogumise ja esitamise eeskirjad. Seepärast tuleks selgelt kirja panna, et pädevad asutused vastutavad õigete ja täielike andmete esitamise eest ning teevad komisjoniga koostööd andmete kvaliteediga seotud küsimuste lahendamisel. |
| --- | --- |

(37)

Uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-eriheidet mõõdetakse liidus ühtlustatult vastavalt määruses (EÜ) nr 715/2007 sätestatud metoodikale. Käesolevast määrusest tuleneva halduskoormuse vähendamiseks tuleks nõuetele vastavust mõõta, tuginedes liikmesriikide kogutud ja komisjonile edastatud andmetele liidus registreeritud uute autode ja väikeste tarbesõidukite kohta. Vastavuse hindamiseks kasutatavate andmete järjepidevuse tagamiseks tuleks ühtlustada kõnealuste andmete kogumise ja esitamise eeskirjad. Seepärast tuleks selgelt kirja panna, et pädevad asutused vastutavad õigete ja täielike andmete esitamise eest ning teevad komisjoniga koostööd andmete kvaliteediga seotud küsimuste lahendamisel.

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 38

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (38) | Tootjate kinnipidamist käesoleva määruse kohastest sihttasemetest tuleks hinnata liidu tasandil. Tootja, kelle puhul keskmine CO2-eriheide ületab käesoleva määrusega lubatut, peaks iga kalendriaasta kohta tasuma ülemäärase heite maksu. Ülemäärase heite maksu summad peaksid liidu üldeelarves kajastuma tuluna. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(38)

Tootjate kinnipidamist käesoleva määruse kohastest sihttasemetest tuleks hinnata liidu tasandil. Tootja, kelle puhul keskmine CO2-eriheide ületab käesoleva määrusega lubatut, peaks iga kalendriaasta kohta tasuma ülemäärase heite maksu. Ülemäärase heite maksu summad peaksid liidu üldeelarves kajastuma tuluna.

| (38) | Tootjate kinnipidamist käesoleva määruse kohastest sihttasemetest tuleks hinnata liidu tasandil. Tootja, kelle puhul keskmine CO2-eriheide ületab käesoleva määrusega lubatut, peaks iga kalendriaasta kohta tasuma ülemäärase heite maksu. Ülemäärase heite maksu summad peaksid liidu üldeelarves kajastuma tuluna
  ja nende arvel tuleks rahastada õiglast üleminekut heiteta liikuvusele
  .
  Nimetatud summadest tuleks ka toetada struktuursetest muudatustest mõjutatud töötajate ümberpaigutamise, ümberõppe ja täiendusõppe sihtprogramme ning tööhõive- ja tööotsimisalgatusi tööhõive muutustest mõjutatud piirkondades, seda tihedas dialoogis sotsiaalpartnerite, kogukondade ja pädevate asutustega. |
| --- | --- |

(38)

Tootjate kinnipidamist käesoleva määruse kohastest sihttasemetest tuleks hinnata liidu tasandil. Tootja, kelle puhul keskmine CO2-eriheide ületab käesoleva määrusega lubatut, peaks iga kalendriaasta kohta tasuma ülemäärase heite maksu. Ülemäärase heite maksu summad peaksid liidu üldeelarves kajastuma tuluna
  ja nende arvel tuleks rahastada õiglast üleminekut heiteta liikuvusele
  .
  Nimetatud summadest tuleks ka toetada struktuursetest muudatustest mõjutatud töötajate ümberpaigutamise, ümberõppe ja täiendusõppe sihtprogramme ning tööhõive- ja tööotsimisalgatusi tööhõive muutustest mõjutatud piirkondades, seda tihedas dialoogis sotsiaalpartnerite, kogukondade ja pädevate asutustega.

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (41) | See, kui tulemuslikult aitavad käesolevas määruses sätestatud sihttasemed tegelikult CO2-heidet vähendada, sõltub suuresti ametliku katsemenetluse esindavusest. Kooskõlas teadusnõustamise mehhanismi (Scientific Advice Mechanism, SAM) kaudu saadud arvamusega (2) ja soovitusega, mille Euroopa Parlament esitas autotööstuses heite mõõtmise uurimise põhjal, (3) tuleks kehtestada mehhanism, mille abil hinnata, kuivõrd esindavad tegelikkust sõidukite CO2-heite ja energiatarbimise näitajad,
  mis
  on
  määratud kindlaks vastavalt määrusele (EU) 2017/1151
  . Komisjonil peaks olema õigus tagada
  üldsuse juurdepääs sellistele andmetele
  ning töötada
  vajaduse korral
  välja selliseks hindamiseks vajalike andmete
  kindlakstegemise ja kogumise menetlus
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41)

See, kui tulemuslikult aitavad käesolevas määruses sätestatud sihttasemed tegelikult CO2-heidet vähendada, sõltub suuresti ametliku katsemenetluse esindavusest. Kooskõlas teadusnõustamise mehhanismi (Scientific Advice Mechanism, SAM) kaudu saadud arvamusega (2) ja soovitusega, mille Euroopa Parlament esitas autotööstuses heite mõõtmise uurimise põhjal, (3) tuleks kehtestada mehhanism, mille abil hinnata, kuivõrd esindavad tegelikkust sõidukite CO2-heite ja energiatarbimise näitajad,
  mis
  on
  määratud kindlaks vastavalt määrusele (EU) 2017/1151
  . Komisjonil peaks olema õigus tagada
  üldsuse juurdepääs sellistele andmetele
  ning töötada
  vajaduse korral
  välja selliseks hindamiseks vajalike andmete
  kindlakstegemise ja kogumise menetlus
  .

| (41) | See, kui tulemuslikult aitavad käesolevas määruses sätestatud sihttasemed tegelikult CO2-heidet vähendada, sõltub suuresti ametliku katsemenetluse esindavusest. Kooskõlas teadusnõustamise mehhanismi (Scientific Advice Mechanism, SAM) kaudu saadud arvamusega (4) ja soovitusega, mille Euroopa Parlament esitas autotööstuses heite mõõtmise uurimise põhjal,, (5) tuleks kehtestada mehhanism, mille abil hinnata, kuivõrd esindavad tegelikkust
  määruse (EU) 2017/1151 põhjal kindlaks määratud
  sõidukite CO2-heite ja energiatarbimise näitajad.
  Kõige kindlam viis tagada
  ,
  et tüübikinnituse väärtused kajastaksid tegelikkust
  , on
  võtta kasutusele tegelikes liiklustingimustes tekkiva CO2-heite mõõtmise katse. Selleks peaks komisjon delegeeritud õigusaktidega ja mobiilse heitemõõtmissüsteemi kasutamise võimalust kaaludes välja töötama tegelikes liiklustingimustes tekkiva CO2-heite mõõtmise katse ja võtma selle kasutusele hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. Kuni nimetatud katse juurutamiseni tuleks aga käesoleva määruse nõuete täitmine tagada tootjate esitatud kütusekulu näitude põhjal, millele lisaks kehtestatakse kõigile tootjatele 2021. aastal vastavast näidust lubatud kõrvalekalde ülemmäär protsentides.
  Komisjonil peaks olema õigus tagada
  kütusekulu andmete üldkättesaadavus
  ning töötada välja selliseks hindamiseks vajalike
  kütusekulu
  andmete
  teatamise menetlus. Juhul kui tootjad käesoleva määruse kohaste tegelikes liiklustingimustes tekkivate CO2 heitkoguste nõudeid ei täida, peaks komisjon võtma vajalikke meetmeid. |
| --- | --- |

(41)

See, kui tulemuslikult aitavad käesolevas määruses sätestatud sihttasemed tegelikult CO2-heidet vähendada, sõltub suuresti ametliku katsemenetluse esindavusest. Kooskõlas teadusnõustamise mehhanismi (Scientific Advice Mechanism, SAM) kaudu saadud arvamusega (4) ja soovitusega, mille Euroopa Parlament esitas autotööstuses heite mõõtmise uurimise põhjal,, (5) tuleks kehtestada mehhanism, mille abil hinnata, kuivõrd esindavad tegelikkust
  määruse (EU) 2017/1151 põhjal kindlaks määratud
  sõidukite CO2-heite ja energiatarbimise näitajad.
  Kõige kindlam viis tagada
  ,
  et tüübikinnituse väärtused kajastaksid tegelikkust
  , on
  võtta kasutusele tegelikes liiklustingimustes tekkiva CO2-heite mõõtmise katse. Selleks peaks komisjon delegeeritud õigusaktidega ja mobiilse heitemõõtmissüsteemi kasutamise võimalust kaaludes välja töötama tegelikes liiklustingimustes tekkiva CO2-heite mõõtmise katse ja võtma selle kasutusele hiljemalt kaks aastat pärast käesoleva määruse kohaldamise kuupäeva. Kuni nimetatud katse juurutamiseni tuleks aga käesoleva määruse nõuete täitmine tagada tootjate esitatud kütusekulu näitude põhjal, millele lisaks kehtestatakse kõigile tootjatele 2021. aastal vastavast näidust lubatud kõrvalekalde ülemmäär protsentides.
  Komisjonil peaks olema õigus tagada
  kütusekulu andmete üldkättesaadavus
  ning töötada välja selliseks hindamiseks vajalike
  kütusekulu
  andmete
  teatamise menetlus. Juhul kui tootjad käesoleva määruse kohaste tegelikes liiklustingimustes tekkivate CO2 heitkoguste nõudeid ei täida, peaks komisjon võtma vajalikke meetmeid.

Muudatusettepanek 23

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 41 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (41a) | Praegu puudub ühtne meetod väikeste tarbesõidukite olelusringi jooksul tekkivate heitkoguste hindamiseks. On asjakohane, et komisjon esitaks sellise analüüsi 2026. aasta lõpuks, et anda üldine ülevaade väikeste tarbesõidukite sektori CO2-heitest. Selleks peaks komisjon töötama delegeeritud õigusaktidega välja ühtse liidu metoodika, mille alusel tootjad hakkaksid 2025. aastast alates esitama järjepidevalt andmeid kõikide nende poolt turule lastud sõidukite jõuseadmete ja kütuseliikide olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite kohta. Selline metoodika peaks olema kooskõlas asjaomaste ISO standarditega ning selles tuleks arvesse võtta globaalse soojendamise potentsiaali, mille tekitab sõiduki heide kütuseahela algus- ja lõpuosas, tootmisprotsessi käigus ja olelusringi lõpus. Komisjon peaks oma analüüsis tuginema tootjate esitatud andmetele ja mis tahes muudele asjakohastele kättesaadavatele andmetele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(41a)

Praegu puudub ühtne meetod väikeste tarbesõidukite olelusringi jooksul tekkivate heitkoguste hindamiseks. On asjakohane, et komisjon esitaks sellise analüüsi 2026. aasta lõpuks, et anda üldine ülevaade väikeste tarbesõidukite sektori CO2-heitest. Selleks peaks komisjon töötama delegeeritud õigusaktidega välja ühtse liidu metoodika, mille alusel tootjad hakkaksid 2025. aastast alates esitama järjepidevalt andmeid kõikide nende poolt turule lastud sõidukite jõuseadmete ja kütuseliikide olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite kohta. Selline metoodika peaks olema kooskõlas asjaomaste ISO standarditega ning selles tuleks arvesse võtta globaalse soojendamise potentsiaali, mille tekitab sõiduki heide kütuseahela algus- ja lõpuosas, tootmisprotsessi käigus ja olelusringi lõpus. Komisjon peaks oma analüüsis tuginema tootjate esitatud andmetele ja mis tahes muudele asjakohastele kättesaadavatele andmetele.

Muudatusettepanek 80

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 42

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (42) | On ette nähtud, et 2024. aastal vaadatakse läbi [jõupingutuste jagamist käsitleva määruse ja heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi] raames tehtud edusammud. Seepärast
  on asjakohane hinnata
  käesoleva määruse tõhusust samal
  aastal, et
  kõigi nende õigusaktide alusel võetud meetmeid
  oleks võimalik
  hinnata
  kooskõlastatult ja sidusalt. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(42)

On ette nähtud, et 2024. aastal vaadatakse läbi [jõupingutuste jagamist käsitleva määruse ja heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi] raames tehtud edusammud. Seepärast
  on asjakohane hinnata
  käesoleva määruse tõhusust samal
  aastal, et
  kõigi nende õigusaktide alusel võetud meetmeid
  oleks võimalik
  hinnata
  kooskõlastatult ja sidusalt.

| (42) | Käesoleva määruse tõhusust
  on asjakohane hinnata
  2023.
   aastal, et oleks võimalik
  õigeaegselt, läbipaistvalt
  , kooskõlastatult ja sidusalt
  hinnata selle rakendamist ja edusamme, mida on tehtud kehtestatud sihttasemete saavutamisel vastavalt ettenähtud ajakavale, ühtlasi seoses jõupingutuste jagamist käsitleva määruse ja heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi raames tehtud edusammudega
  . |
| --- | --- |

(42)

Käesoleva määruse tõhusust
  on asjakohane hinnata
  2023.
   aastal, et oleks võimalik
  õigeaegselt, läbipaistvalt
  , kooskõlastatult ja sidusalt
  hinnata selle rakendamist ja edusamme, mida on tehtud kehtestatud sihttasemete saavutamisel vastavalt ettenähtud ajakavale, ühtlasi seoses jõupingutuste jagamist käsitleva määruse ja heitkogustega kauplemise süsteemi direktiivi raames tehtud edusammudega
  .

Muudatusettepanek 24

Ettepanek võtta vastu määrus

Põhjendus 46

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| (46) | Selleks et muuta või täiendada käesoleva määruse mitteolulisi osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte II ja III lisa
  muutmise
  kohta
  seoses andmetele esitatavate nõuete
  ja
  andmeparameetritega
  , eriheite
  sihttasemetest tehtava erandi
  tegemise kriteeriumide
  tõlgendamist
  , eranditaotluste sisu ning CO2-eriheite piiramise kavade sisu ja
  hindamist käsitlevate eeskirjade täiendamisega
  , artiklis 13 osutatud
  suuruste
  M0 ja TM0 ja artiklis 11 osutatud CO2-heite ülempiiri 7 g/km
  kohandamisega
  ning artikli 14
  lõike
  3
  kohaste
  I lisas esitatud
  valemite kohandamisega
  . On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid korraldataks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs delegeeritud õigusakte ettevalmistavate komisjoni eksperdirühmade koosolekutele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(46)

Selleks et muuta või täiendada käesoleva määruse mitteolulisi osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte II ja III lisa
  muutmise
  kohta
  seoses andmetele esitatavate nõuete
  ja
  andmeparameetritega
  , eriheite
  sihttasemetest tehtava erandi
  tegemise kriteeriumide
  tõlgendamist
  , eranditaotluste sisu ning CO2-eriheite piiramise kavade sisu ja
  hindamist käsitlevate eeskirjade täiendamisega
  , artiklis 13 osutatud
  suuruste
  M0 ja TM0 ja artiklis 11 osutatud CO2-heite ülempiiri 7 g/km
  kohandamisega
  ning artikli 14
  lõike
  3
  kohaste
  I lisas esitatud
  valemite kohandamisega
  . On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid korraldataks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs delegeeritud õigusakte ettevalmistavate komisjoni eksperdirühmade koosolekutele.

| (46) | Selleks et muuta või täiendada käesoleva määruse mitteolulisi osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte,
  millega: muudetakse
  II ja III lisa
  andmetele esitatavate nõuete ja andmeparameetrite osas; kehtestatakse nõuded katkestusseadmete keelustamise jõustamise tagamiseks; määratakse kindlaks artikli 4 lõikes 3 c osutatud laiendatud dokumentatsiooni sisu; kehtestatakse artikli 7 lõikes 8 a osutatud olelusringi jooksul tekkiva heite
  kohta
  andmete esitamise eeskirjad
  ja
  menetlused; täiendatakse
  eriheite
  sihttasemete osas erandite
  tegemise kriteeriumide
  tõlgendamise eeskirju; määratletakse
  eranditaotluste sisu ning CO2-eriheite piiramise kavade sisu ja
  hindamise eeskirjad; kohandatakse
  artiklis 13 osutatud
  suurusi
  M0 ja TM0 ja artiklis 11 osutatud CO2-heite ülempiiri 7 g/km;
  töötatakse välja artikli 12 lõikes 1 a osutatud tegelikes liiklustingimustes tekkiva CO2-heite mõõtmise katse
  ; ning
  kohandatakse
  artikli 14
  lõikes
   3
  osutatud ja
  I lisas esitatud
  valemeid
  . On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid korraldataks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs delegeeritud õigusakte ettevalmistavate komisjoni eksperdirühmade koosolekutele. |
| --- | --- |

(46)

Selleks et muuta või täiendada käesoleva määruse mitteolulisi osi, peaks komisjonil olema õigus võtta kooskõlas Euroopa Liidu toimimise lepingu artikliga 290 vastu õigusakte,
  millega: muudetakse
  II ja III lisa
  andmetele esitatavate nõuete ja andmeparameetrite osas; kehtestatakse nõuded katkestusseadmete keelustamise jõustamise tagamiseks; määratakse kindlaks artikli 4 lõikes 3 c osutatud laiendatud dokumentatsiooni sisu; kehtestatakse artikli 7 lõikes 8 a osutatud olelusringi jooksul tekkiva heite
  kohta
  andmete esitamise eeskirjad
  ja
  menetlused; täiendatakse
  eriheite
  sihttasemete osas erandite
  tegemise kriteeriumide
  tõlgendamise eeskirju; määratletakse
  eranditaotluste sisu ning CO2-eriheite piiramise kavade sisu ja
  hindamise eeskirjad; kohandatakse
  artiklis 13 osutatud
  suurusi
  M0 ja TM0 ja artiklis 11 osutatud CO2-heite ülempiiri 7 g/km;
  töötatakse välja artikli 12 lõikes 1 a osutatud tegelikes liiklustingimustes tekkiva CO2-heite mõõtmise katse
  ; ning
  kohandatakse
  artikli 14
  lõikes
   3
  osutatud ja
  I lisas esitatud
  valemeid
  . On eriti oluline, et komisjon viiks ettevalmistava töö käigus läbi asjakohased konsultatsioonid, sealhulgas ekspertide tasandil, ja et kõnealused konsultatsioonid korraldataks kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes sätestatud põhimõtetega. Selleks, et tagada delegeeritud õigusaktide ettevalmistamises võrdne osalemine, peaksid Euroopa Parlament ja nõukogu saama kõik dokumendid liikmesriikide ekspertidega samal ajal ning nende ekspertidel peaks olema pidev juurdepääs delegeeritud õigusakte ettevalmistavate komisjoni eksperdirühmade koosolekutele.

Muudatusettepanek 25

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid, et
  tagada
  siseturu
  nõuetekohane toimimine
  . | | 1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse uute sõiduautode ja
  uute
  väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid, et
  täita liidu kliimaeesmärgid ja kliima-alased rahvusvahelised kohustused viisil, mis on kooskõlas
  siseturu
  nõuetekohase toimimisega
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse uute sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid, et
  tagada
  siseturu
  nõuetekohane toimimine
  .

1.   Käesoleva määrusega kehtestatakse uute sõiduautode ja
  uute
  väikeste tarbesõidukite CO2-heite normid, et
  täita liidu kliimaeesmärgid ja kliima-alased rahvusvahelised kohustused viisil, mis on kooskõlas
  siseturu
  nõuetekohase toimimisega
  .

Muudatusettepanek 26

Muudatusettepanek 26

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 4

Artikkel 1 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 4.   Alates 1. jaanuarist 2025 kehtivad ELi sõidukipargi suhtes järgmised sihttasemed:






  a) | ELi uute sõiduautode sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa A osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  15
  %; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Alates 1. jaanuarist 2025 kehtivad ELi sõidukipargi suhtes järgmised sihttasemed:

a)

ELi uute sõiduautode sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa A osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  15
  %;

| b) | ELi uute väikeste tarbesõidukite sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa B osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  15
  %. |
| --- | --- |

b)

ELi uute väikeste tarbesõidukite sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa B osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  15
  %.

4.   Alates 1. jaanuarist 2025 kehtivad ELi sõidukipargi suhtes järgmised sihttasemed:

| a) | ELi uute sõiduautode sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa A osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  20
   %; |
| --- | --- |

a)

ELi uute sõiduautode sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa A osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  20
   %;

| b) | ELi uute väikeste tarbesõidukite sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa B osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  20
   %. |
| --- | --- |

b)

ELi uute väikeste tarbesõidukite sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa B osa punkti 6.1.1 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  20
   %.

Muudatusettepanek 27

Muudatusettepanek 27

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 1 – lõige 4 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Alates 1. jaanuarist 2025 peab heiteta või vähese heitega sõidukite osakaal (mille eriheite sihttase määratletakse vastavalt I lisa A osa punkti 6.3 ja I lisa B osa punkti 6.3 kohaselt) olema 20 % 2025. aasta uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite müügi turuosast. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Alates 1. jaanuarist 2025 peab heiteta või vähese heitega sõidukite osakaal (mille eriheite sihttase määratletakse vastavalt I lisa A osa punkti 6.3 ja I lisa B osa punkti 6.3 kohaselt) olema 20 % 2025. aasta uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite müügi turuosast.

Alates 1. jaanuarist 2025 peab heiteta või vähese heitega sõidukite osakaal (mille eriheite sihttase määratletakse vastavalt I lisa A osa punkti 6.3 ja I lisa B osa punkti 6.3 kohaselt) olema 20 % 2025. aasta uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite müügi turuosast.

Muudatusettepanekud 81 ja 95

Muudatusettepanekud 81 ja 95

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 5

Artikkel 1 – lõige 5

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 5.   Alates 1. jaanuarist 2030 kehtivad järgmised sihttasemed:






  a) | ELi uute sõiduautode sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa A osa punkti 6.1.2 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  30
  %; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5.   Alates 1. jaanuarist 2030 kehtivad järgmised sihttasemed:

a)

ELi uute sõiduautode sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa A osa punkti 6.1.2 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  30
  %;

| b) | ELi uute väikeste tarbesõidukite sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa B osa punkti 6.1.2 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  30
  %. |
| --- | --- |

b)

ELi uute väikeste tarbesõidukite sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa B osa punkti 6.1.2 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  30
  %.

5.   Alates 1. jaanuarist 2030 kehtivad järgmised sihttasemed:

| a) | ELi uute sõiduautode sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa A osa punkti 6.1.2 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  40
   %; |
| --- | --- |

a)

ELi uute sõiduautode sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa A osa punkti 6.1.2 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  40
   %;

| b) | ELi uute väikeste tarbesõidukite sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa B osa punkti 6.1.2 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  40
   %. |
| --- | --- |

b)

ELi uute väikeste tarbesõidukite sõidukipargi keskmise heite sihttase, mis võrdub I lisa B osa punkti 6.1.2 kohase 2021. aasta heite sihttasemete keskmisega, mida on vähendatud
  40
   %.

Muudatusettepanek 96

Muudatusettepanek 96

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 1 – lõige 5 – lõik 1 a (uus)

Artikkel 1 – lõige 5 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Alates 1. jaanuarist 2030 on heiteta või vähese heitega sõidukite (mille eriheite sihttase määratakse vastavalt kindlaks I lisa A osa punkti 6.3 ja I lisa B osa punkti 6.3 kohaselt) turuosa võrdlusalus 35 % uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite müügist 2030. aastal. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Alates 1. jaanuarist 2030 on heiteta või vähese heitega sõidukite (mille eriheite sihttase määratakse vastavalt kindlaks I lisa A osa punkti 6.3 ja I lisa B osa punkti 6.3 kohaselt) turuosa võrdlusalus 35 % uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite müügist 2030. aastal.

Alates 1. jaanuarist 2030 on heiteta või vähese heitega sõidukite (mille eriheite sihttase määratakse vastavalt kindlaks I lisa A osa punkti 6.3 ja I lisa B osa punkti 6.3 kohaselt) turuosa võrdlusalus 35 % uute sõiduautode ja uute väikeste tarbesõidukite müügist 2030. aastal.

Muudatusettepanek 30

Muudatusettepanek 30

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt b

Artikkel 2 – lõige 1 – punkt b

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| b) | direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud N1-kategooria mootorsõidukid (tuletatud massiga kuni 2 610  kg) ja sellised N1-kategooria mootorsõidukid, millele tüübikinnitus on laiendatud määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 2 lõike 2 kohaselt (edaspidi „väikesed tarbesõidukid“) ning mis registreeritakse liidus esimest korda ja mis ei ole olnud varem registreeritud väljaspool liitu (edaspidi „uued väikesed tarbesõidukid“). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

b)

direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud N1-kategooria mootorsõidukid (tuletatud massiga kuni 2 610  kg) ja sellised N1-kategooria mootorsõidukid, millele tüübikinnitus on laiendatud määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 2 lõike 2 kohaselt (edaspidi „väikesed tarbesõidukid“) ning mis registreeritakse liidus esimest korda ja mis ei ole olnud varem registreeritud väljaspool liitu (edaspidi „uued väikesed tarbesõidukid“).

1

1

| b) | direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud N1-kategooria mootorsõidukid (tuletatud massiga kuni 2 610  kg) ja sellised N1-kategooria mootorsõidukid, millele tüübikinnitus on laiendatud määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 2 lõike 2 kohaselt (edaspidi „väikesed tarbesõidukid“) ning mis registreeritakse liidus esimest korda ja mis ei ole olnud varem registreeritud väljaspool liitu (edaspidi „uued väikesed tarbesõidukid“).
  Komisjonil on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud eesmärkidega õigus vajaduse korral ajakohastada lubatud massi piirväärtust (2 610  kg) väikeste tarbesõidukite jaoks, mis kasutavad alternatiivkütuseid ning vajavad lisamassi tavapäraste sõidukitega võrreldes raskemate jõuseadmete ja energiasalvestite (akud) tõttu. |
| --- | --- |

b)

direktiivi 2007/46/EÜ II lisas määratletud N1-kategooria mootorsõidukid (tuletatud massiga kuni 2 610  kg) ja sellised N1-kategooria mootorsõidukid, millele tüübikinnitus on laiendatud määruse (EÜ) nr 715/2007 artikli 2 lõike 2 kohaselt (edaspidi „väikesed tarbesõidukid“) ning mis registreeritakse liidus esimest korda ja mis ei ole olnud varem registreeritud väljaspool liitu (edaspidi „uued väikesed tarbesõidukid“).
  Komisjonil on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud eesmärkidega õigus vajaduse korral ajakohastada lubatud massi piirväärtust (2 610  kg) väikeste tarbesõidukite jaoks, mis kasutavad alternatiivkütuseid ning vajavad lisamassi tavapäraste sõidukitega võrreldes raskemate jõuseadmete ja energiasalvestite (akud) tõttu.

1

1

Komisjonil on kooskõlas käesolevas määruses sätestatud eesmärkidega õigus vajaduse korral ajakohastada lubatud massi piirväärtust (2 610  kg) väikeste tarbesõidukite jaoks, mis kasutavad alternatiivkütuseid ning vajavad lisamassi tavapäraste sõidukitega võrreldes raskemate jõuseadmete ja energiasalvestite (akud) tõttu.

Muudatusettepanek 31

Muudatusettepanek 31

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 2 – lõige 4 a (uus)

Artikkel 2 – lõige 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 4a.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse alternatiivkütusel töötavate sõidukite suhtes, mille lubatud täismass on üle 3500  kg, kuid ei ületa 4250  kg, tingimusel et suurem mass kui 3500  kg on tingitud üksnes jõuseadme lisamassist võrreldes jõuseadmega samade mõõtmetega sõidukil, mis kasutab tavalist säde- või survesüütega sisepõlemismootorit. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4a.
     
  Käesolevat määrust kohaldatakse alternatiivkütusel töötavate sõidukite suhtes, mille lubatud täismass on üle 3500  kg, kuid ei ületa 4250  kg, tingimusel et suurem mass kui 3500  kg on tingitud üksnes jõuseadme lisamassist võrreldes jõuseadmega samade mõõtmetega sõidukil, mis kasutab tavalist säde- või survesüütega sisepõlemismootorit.

Muudatusettepanek 32

Muudatusettepanek 32

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt n a (uus)

Artikkel 3 – lõige 1 – punkt n a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | na) | „katkestusseade”– konstruktsioonielement, mille abil mõõdetakse temperatuuri, sõiduki kiirust, mootori pöörlemiskiirust, ülekandemehhanismi, sisselasketorustiku rõhku või muid parameetreid, selleks et aktiveerida, muuta, edasi lükata või deaktiveerida mis tahes süsteemi või selle osa toimimist, mis suurendab CO2-heidet tingimustes, mida võib mõistlikult eeldada sõiduki tavapärasel töötamisel ja kasutamisel. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

na)

na)

„katkestusseade”– konstruktsioonielement, mille abil mõõdetakse temperatuuri, sõiduki kiirust, mootori pöörlemiskiirust, ülekandemehhanismi, sisselasketorustiku rõhku või muid parameetreid, selleks et aktiveerida, muuta, edasi lükata või deaktiveerida mis tahes süsteemi või selle osa toimimist, mis suurendab CO2-heidet tingimustes, mida võib mõistlikult eeldada sõiduki tavapärasel töötamisel ja kasutamisel.

„katkestusseade”– konstruktsioonielement, mille abil mõõdetakse temperatuuri, sõiduki kiirust, mootori pöörlemiskiirust, ülekandemehhanismi, sisselasketorustiku rõhku või muid parameetreid, selleks et aktiveerida, muuta, edasi lükata või deaktiveerida mis tahes süsteemi või selle osa toimimist, mis suurendab CO2

Muudatusettepanek 33

Muudatusettepanek 33

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 4 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 3a.
     
  Tootja varustab sõidukid selliselt, et heitmeid mõjutada võivad süsteemid ja komponendid oleksid konstrueeritud, valmistatud ja kokku monteeritud selliselt, et tootja sõiduautod või väikesed tarbesõidukid oleksid tavapärasel kasutamisel kooskõlas käesolevale määrusele ja selle rakendusmeetmetele vastavate eriheite sihteesmärkide ja muude nõuetega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Tootja varustab sõidukid selliselt, et heitmeid mõjutada võivad süsteemid ja komponendid oleksid konstrueeritud, valmistatud ja kokku monteeritud selliselt, et tootja sõiduautod või väikesed tarbesõidukid oleksid tavapärasel kasutamisel kooskõlas käesolevale määrusele ja selle rakendusmeetmetele vastavate eriheite sihteesmärkide ja muude nõuetega.

Muudatusettepanek 34

Muudatusettepanek 34

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 4 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 3b.   
  Keelustatakse katkestusseadmete kasutamine. Keeldu ei kohaldata, kui:








  a) | seade on vajalik mootori kaitsmiseks kahju või õnnetusjuhtumi eest ning sõiduki ohutuks kasutamiseks
  , |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.   
  Keelustatakse katkestusseadmete kasutamine. Keeldu ei kohaldata, kui:

a)

seade on vajalik mootori kaitsmiseks kahju või õnnetusjuhtumi eest ning sõiduki ohutuks kasutamiseks
  ,

| b) | seade töötab ainult kuni mootori käivitamiseni, või |
| --- | --- |

b)

seade töötab ainult kuni mootori käivitamiseni, või

| c) | tingimused sisalduvad olemuslikult artiklis 1 osutatud katsemenetlustes. |
| --- | --- |

c)

tingimused sisalduvad olemuslikult artiklis 1 osutatud katsemenetlustes.

Muudatusettepanek 35

Muudatusettepanek 35

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 4 – lõige 3 c (uus)

Artikkel 4 – lõige 3 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 3c.
     
  Selleks, et tüübikinnitusasutused saaksid käesoleva artikli lõigetes 3a ja 3b toodud nõuete täitmist hinnata, esitab tootja laiendatud dokumentatsiooni. Komisjonil on õigus võtta käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakt, milles esitatakse nõuded katkestusseadme keelustamise tagamiseks ning laiendatud dokumentatsiooni sisu. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3c.
     
  Selleks, et tüübikinnitusasutused saaksid käesoleva artikli lõigetes 3a ja 3b toodud nõuete täitmist hinnata, esitab tootja laiendatud dokumentatsiooni. Komisjonil on õigus võtta käesoleva määruse täiendamiseks vastu delegeeritud õigusakt, milles esitatakse nõuded katkestusseadme keelustamise tagamiseks ning laiendatud dokumentatsiooni sisu.

Muudatusettepanek 36

Muudatusettepanek 36

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 1

Artikkel 7 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   Igal kalendriaastal registreerivad liikmesriigid andmed oma territooriumil registreeritud
  iga uue sõiduauto
  ja
  iga uue väikese tarbesõiduki
  kohta vastavalt II ja III lisa A osale. Nimetatud andmed tehakse kättesaadavaks tootjatele ja nende määratud importijatele või esindajatele igas liikmesriigis. Liikmesriigid
  teevad kõik endast oleneva, et tagada
  aruandvate asutuste
  läbipaistev tegutsemine
  .
  Iga liikmesriik tagab
  , et sõiduautode, mille tüüp ei ole kinnitatud määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt, CO2-eriheide mõõdetakse ja kantakse vastavustunnistusele. | | 1.   Igal kalendriaastal registreerivad
  kõik
  liikmesriigid andmed
  kõigi
  oma territooriumil registreeritud
  uute sõiduautode
  ja
  uute väikeste tarbesõidukite
  kohta vastavalt II ja III lisa A osale. Nimetatud andmed tehakse kättesaadavaks tootjatele ja nende määratud importijatele või esindajatele igas liikmesriigis. Liikmesriigid
  tagavad
  aruandvate asutuste
  läbipaistva tegutsemise
  .
  Kõik liikmesriigid tagavad
  , et sõiduautode, mille tüüp ei ole kinnitatud määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt, CO2-eriheide mõõdetakse ja kantakse vastavustunnistusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Igal kalendriaastal registreerivad liikmesriigid andmed oma territooriumil registreeritud
  iga uue sõiduauto
  ja
  iga uue väikese tarbesõiduki
  kohta vastavalt II ja III lisa A osale. Nimetatud andmed tehakse kättesaadavaks tootjatele ja nende määratud importijatele või esindajatele igas liikmesriigis. Liikmesriigid
  teevad kõik endast oleneva, et tagada
  aruandvate asutuste
  läbipaistev tegutsemine
  .
  Iga liikmesriik tagab
  , et sõiduautode, mille tüüp ei ole kinnitatud määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt, CO2-eriheide mõõdetakse ja kantakse vastavustunnistusele.

1.   Igal kalendriaastal registreerivad
  kõik
  liikmesriigid andmed
  kõigi
  oma territooriumil registreeritud
  uute sõiduautode
  ja
  uute väikeste tarbesõidukite
  kohta vastavalt II ja III lisa A osale. Nimetatud andmed tehakse kättesaadavaks tootjatele ja nende määratud importijatele või esindajatele igas liikmesriigis. Liikmesriigid
  tagavad
  aruandvate asutuste
  läbipaistva tegutsemise
  .
  Kõik liikmesriigid tagavad
  , et sõiduautode, mille tüüp ei ole kinnitatud määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaselt, CO2-eriheide mõõdetakse ja kantakse vastavustunnistusele.

Muudatusettepanek 37

Muudatusettepanek 37

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 4 – lõik 3

Artikkel 7 – lõige 4 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Register on avalik. | | Register on avalik,
  sealhulgas digitaalsel kujul
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Register on avalik.

Register on avalik,
  sealhulgas digitaalsel kujul
  .

sealhulgas digitaalsel kujul

Muudatusettepanek 38

Muudatusettepanek 38

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 5 – lõik 1

Artikkel 7 – lõige 5 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Kolme kuu jooksul pärast seda, kui tootjat on lõike 4 kohaselt teavitatud esialgsetest arvutustest,
  võib
  tootja
  teavitada
  komisjoni andmetes esinenud vigadest,
  märkides ära
  , millist liikmesriiki
  käsitlevates andmetes viga tootja
  arvates
  esineb
  . | | Kolme kuu jooksul pärast seda, kui tootjat on lõike 4 kohaselt teavitatud esialgsetest arvutustest,
  teavitab
  tootja komisjoni andmetes esinenud vigadest,
  näidates
  , millist liikmesriiki
  käsitlevad andmed on tema
  arvates
  ebaõiged
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Kolme kuu jooksul pärast seda, kui tootjat on lõike 4 kohaselt teavitatud esialgsetest arvutustest,
  võib
  tootja
  teavitada
  komisjoni andmetes esinenud vigadest,
  märkides ära
  , millist liikmesriiki
  käsitlevates andmetes viga tootja
  arvates
  esineb
  .

võib

teavitada

märkides ära

käsitlevates andmetes viga tootja

esineb

Kolme kuu jooksul pärast seda, kui tootjat on lõike 4 kohaselt teavitatud esialgsetest arvutustest,
  teavitab
  tootja komisjoni andmetes esinenud vigadest,
  näidates
  , millist liikmesriiki
  käsitlevad andmed on tema
  arvates
  ebaõiged
  .

teavitab

näidates

käsitlevad andmed on tema

ebaõiged

Muudatusettepanek 39

Muudatusettepanek 39

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 8 – lõik 3

Artikkel 7 – lõige 8 – lõik 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Komisjon
  võib
  vastu
  võtta
  üksikasjalikud eeskirjad sellistest kõrvalekalletest teatamise menetluste kohta ning nende arvesse võtmise kohta keskmise eriheite arvutamisel. Need menetlused võetakse vastu rakendusaktidega kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | | Komisjon
  võtab
  vastu üksikasjalikud eeskirjad sellistest kõrvalekalletest teatamise menetluste kohta ning nende arvesse võtmise kohta keskmise eriheite arvutamisel. Need menetlused võetakse vastu rakendusaktidega kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon
  võib
  vastu
  võtta
  üksikasjalikud eeskirjad sellistest kõrvalekalletest teatamise menetluste kohta ning nende arvesse võtmise kohta keskmise eriheite arvutamisel. Need menetlused võetakse vastu rakendusaktidega kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

võib

võtta

Komisjon
  võtab
  vastu üksikasjalikud eeskirjad sellistest kõrvalekalletest teatamise menetluste kohta ning nende arvesse võtmise kohta keskmise eriheite arvutamisel. Need menetlused võetakse vastu rakendusaktidega kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

võtab

Muudatusettepanek 40

Muudatusettepanek 40

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 7 – lõige 8 a (uus)

Artikkel 7 – lõige 8 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 8a.   
  Alates 1. jaanuarist 2025 annavad tootjad komisjonile liidu ühtlustatud metoodika alusel aru pärast seda kuupäeva nende poolt turule lastud sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite olelusringi jooksul tekkivast CO2-heitest. Selleks võtab komisjon kooskõlas artikliga 16 hiljemalt 31. detsembriks 2022 vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, milles esitatakse üksikasjalikud eeskirjad menetluste kohta, mille põhjal antakse aru kõikide liidu turul leiduvate kütuseliikide ja sõiduki jõuseadmete olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite kohta.




  Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2026 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse uute kergsõidukite kogu olelusringi jooksul liidus tekkivaid heitkoguseid ning võimalikke erinevaid regulatiivseid meetmeid, et edaspidi paremini suunata tegevust heite vähendamiseks kõnealuses sektoris. Analüüs tehakse üldsusele kättesaadavaks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

8a.   
  Alates 1. jaanuarist 2025 annavad tootjad komisjonile liidu ühtlustatud metoodika alusel aru pärast seda kuupäeva nende poolt turule lastud sõiduautode ja väikeste tarbesõidukite olelusringi jooksul tekkivast CO2-heitest. Selleks võtab komisjon kooskõlas artikliga 16 hiljemalt 31. detsembriks 2022 vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, milles esitatakse üksikasjalikud eeskirjad menetluste kohta, mille põhjal antakse aru kõikide liidu turul leiduvate kütuseliikide ja sõiduki jõuseadmete olelusringi jooksul tekkiva CO2-heite kohta.

Komisjon esitab hiljemalt 31. detsembriks 2026 Euroopa Parlamendile ja nõukogule aruande, milles analüüsitakse uute kergsõidukite kogu olelusringi jooksul liidus tekkivaid heitkoguseid ning võimalikke erinevaid regulatiivseid meetmeid, et edaspidi paremini suunata tegevust heite vähendamiseks kõnealuses sektoris. Analüüs tehakse üldsusele kättesaadavaks.

Muudatusettepanek 41

Muudatusettepanek 41

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 8 – lõige 4

Artikkel 8 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 4.   Ülemäärase heite maksude summad kajastatakse liidu üldeelarves tuluna. | | 4.   Ülemäärase heite maksude summad kajastatakse liidu üldeelarves tuluna.
  Nende tulude arvel täiendatakse tihedas koostöös sotsiaalpartneritega liidu ja liikmesriikide meetmeid töötajate väljaõpetamiseks ja ümberpaigutamiseks kõigis mõjutatud liikmesriikides ja eelkõige üleminekust enim mõjutatud piirkondades ja kogukondades, selleks et toetada üleminekut heiteta liikuvusele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   Ülemäärase heite maksude summad kajastatakse liidu üldeelarves tuluna.

4.   Ülemäärase heite maksude summad kajastatakse liidu üldeelarves tuluna.
  Nende tulude arvel täiendatakse tihedas koostöös sotsiaalpartneritega liidu ja liikmesriikide meetmeid töötajate väljaõpetamiseks ja ümberpaigutamiseks kõigis mõjutatud liikmesriikides ja eelkõige üleminekust enim mõjutatud piirkondades ja kogukondades, selleks et toetada üleminekut heiteta liikuvusele.

Muudatusettepanek 42

Muudatusettepanek 42

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 10 – lõige 3

Artikkel 10 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 3.   
  Kui komisjon
  leiab, et tootja vastab lõike 1 kohaselt taotletud erandi tegemise tingimustele ja et tootja esitatud CO2-eriheite sihttase on kooskõlas tootja võimalustega vähendada heidet, sealhulgas majanduslike ja tehnoloogiliste võimalustega vähendada CO2-eriheidet,
  ja
  võttes arvesse toodetava väikese tarbesõiduki tüübi turu eripära,
  teeb komisjon tootja suhtes erandi
  . Taotlus esitatakse hiljemalt erandi kohaldamise esimese aasta 31. oktoobriks. | | 3.   
  Komisjon teeb tootja suhtes erandi, kui ta
  leiab, et tootja vastab lõike 1 kohaselt taotletud erandi tegemise tingimustele ja et tootja esitatud CO2-eriheite sihttase on kooskõlas tootja võimalustega vähendada heidet, sealhulgas majanduslike ja tehnoloogiliste võimalustega vähendada CO2-eriheidet,
  ning
  võttes arvesse toodetava
  sõiduauto või
  väikese tarbesõiduki tüübi turu eripära. Taotlus esitatakse hiljemalt erandi kohaldamise esimese aasta 31. oktoobriks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   
  Kui komisjon
  leiab, et tootja vastab lõike 1 kohaselt taotletud erandi tegemise tingimustele ja et tootja esitatud CO2-eriheite sihttase on kooskõlas tootja võimalustega vähendada heidet, sealhulgas majanduslike ja tehnoloogiliste võimalustega vähendada CO2-eriheidet,
  ja
  võttes arvesse toodetava väikese tarbesõiduki tüübi turu eripära,
  teeb komisjon tootja suhtes erandi
  . Taotlus esitatakse hiljemalt erandi kohaldamise esimese aasta 31. oktoobriks.

3.   
  Komisjon teeb tootja suhtes erandi, kui ta
  leiab, et tootja vastab lõike 1 kohaselt taotletud erandi tegemise tingimustele ja et tootja esitatud CO2-eriheite sihttase on kooskõlas tootja võimalustega vähendada heidet, sealhulgas majanduslike ja tehnoloogiliste võimalustega vähendada CO2-eriheidet,
  ning
  võttes arvesse toodetava
  sõiduauto või
  väikese tarbesõiduki tüübi turu eripära. Taotlus esitatakse hiljemalt erandi kohaldamise esimese aasta 31. oktoobriks.

Muudatusettepanek 43

Muudatusettepanek 43

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 2

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Neid tehnoloogialahendusi võetakse arvesse üksnes juhul, kui nende hindamise metoodikaga saab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi. | | Neid tehnoloogialahendusi võetakse arvesse üksnes juhul, kui nende hindamise metoodikaga saab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi,
  ning üksnes kuniks kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetlusega (WLTP) mõõdetavat väärtust ei täiendata või asendata muude andmetega, mis kajastavad tegelikes liiklusoludes tekkivat heidet paremini
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Neid tehnoloogialahendusi võetakse arvesse üksnes juhul, kui nende hindamise metoodikaga saab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi.

Neid tehnoloogialahendusi võetakse arvesse üksnes juhul, kui nende hindamise metoodikaga saab kontrollitavaid, korratavaid ja võrreldavaid tulemusi,
  ning üksnes kuniks kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetlusega (WLTP) mõõdetavat väärtust ei täiendata või asendata muude andmetega, mis kajastavad tegelikes liiklusoludes tekkivat heidet paremini
  .

ning üksnes kuniks kergsõidukite ülemaailmse ühtlustatud katsemenetlusega (WLTP) mõõdetavat väärtust ei täiendata või asendata muude andmetega, mis kajastavad tegelikes liiklusoludes tekkivat heidet paremini

Muudatusettepanek 44

Muudatusettepanek 44

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 3 a (uus)

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 12 kuu jooksul pärast innovatiivse tehnoloogialahenduse või innovatiivse tehnoloogiapaketi heakskiitmist esitab sellise innovatiivse tehnoloogialahenduse või paketi tarnija või tootja toodetud sõidukite tegelikes sõidutingimustes tehtud heitekatsete tulemustel põhinevad tõendid, et tõendada sellise tehnoloogia või paketi kasulikkust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

12 kuu jooksul pärast innovatiivse tehnoloogialahenduse või innovatiivse tehnoloogiapaketi heakskiitmist esitab sellise innovatiivse tehnoloogialahenduse või paketi tarnija või tootja toodetud sõidukite tegelikes sõidutingimustes tehtud heitekatsete tulemustel põhinevad tõendid, et tõendada sellise tehnoloogia või paketi kasulikkust.

12 kuu jooksul pärast innovatiivse tehnoloogialahenduse või innovatiivse tehnoloogiapaketi heakskiitmist esitab sellise innovatiivse tehnoloogialahenduse või paketi tarnija või tootja toodetud sõidukite tegelikes sõidutingimustes tehtud heitekatsete tulemustel põhinevad tõendid, et tõendada sellise tehnoloogia või paketi kasulikkust.

Muudatusettepanek 45

Muudatusettepanek 45

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 4

Artikkel 11 – lõige 1 – lõik 4

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Komisjon võib seda ülempiiri
  kohandada
  alates 2025. aastast. Ülempiiri
  kohandatakse
  delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artikliga 16. | | Komisjon võib seda ülempiiri alates 2025. aastast
  alandada
  . Ülempiiri
  muudetakse
  delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artikliga 16. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon võib seda ülempiiri
  kohandada
  alates 2025. aastast. Ülempiiri
  kohandatakse
  delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artikliga 16.

kohandada

kohandatakse

Komisjon võib seda ülempiiri alates 2025. aastast
  alandada
  . Ülempiiri
  muudetakse
  delegeeritud õigusaktidega kooskõlas artikliga 16.

alandada

muudetakse

Muudatusettepanek 46

Muudatusettepanek 46

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 11 – lõige 2 – punkt d

Artikkel 11 – lõige 2 – punkt d

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| d) | innovatiivsed tehnoloogialahendused ei või kuuluda selliste kohustuslike sätete alla, mis tulenevad artiklis 1 nimetatud täiendavatest meetmetest, millega saavutatakse CO2-heite vähenemine 10 g/km, ega saa olla kohustuslikud muude liidu õigusaktide alusel. Alates 1. jaanuarist 2025 ei kohaldata seda kriteeriumi kliimaseadmete tõhustamise suhtes. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

d)

innovatiivsed tehnoloogialahendused ei või kuuluda selliste kohustuslike sätete alla, mis tulenevad artiklis 1 nimetatud täiendavatest meetmetest, millega saavutatakse CO2-heite vähenemine 10 g/km, ega saa olla kohustuslikud muude liidu õigusaktide alusel. Alates 1. jaanuarist 2025 ei kohaldata seda kriteeriumi kliimaseadmete tõhustamise suhtes.

2

| d) | innovatiivsed tehnoloogialahendused ei või kuuluda selliste kohustuslike sätete alla, mis tulenevad artiklis 1 nimetatud täiendavatest meetmetest, millega saavutatakse CO2-heite vähenemine 10 g/km, ega saa olla kohustuslikud muude liidu õigusaktide alusel. Alates 1. jaanuarist 2025 ei kohaldata seda kriteeriumi kliimaseadmete
  ja küttesüsteemide
  tõhustamise suhtes. |
| --- | --- |

d)

innovatiivsed tehnoloogialahendused ei või kuuluda selliste kohustuslike sätete alla, mis tulenevad artiklis 1 nimetatud täiendavatest meetmetest, millega saavutatakse CO2-heite vähenemine 10 g/km, ega saa olla kohustuslikud muude liidu õigusaktide alusel. Alates 1. jaanuarist 2025 ei kohaldata seda kriteeriumi kliimaseadmete
  ja küttesüsteemide
  tõhustamise suhtes.

2

ja küttesüsteemide

Muudatusettepanek 47

Muudatusettepanek 47

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1

Artikkel 12 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   Komisjon jälgib ja hindab, kuivõrd esindavad tegelikkust CO2-heite ja energiatarbimise näitajad, mis on määratud kindlaks vastavalt määrusele (
  EU
  ) 2017/1151.
  Komisjon tagab, et üldsust teavitatakse selle esindavuse muutumisest aja jooksul. | | 1.   Komisjon jälgib ja hindab, kuivõrd esindavad tegelikkust CO2-heite ja energiatarbimise näitajad, mis on määratud kindlaks vastavalt määrusele (
  EL
  ) 2017/1151. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon jälgib ja hindab, kuivõrd esindavad tegelikkust CO2-heite ja energiatarbimise näitajad, mis on määratud kindlaks vastavalt määrusele (
  EU
  ) 2017/1151.
  Komisjon tagab, et üldsust teavitatakse selle esindavuse muutumisest aja jooksul.

1.   Komisjon jälgib ja hindab, kuivõrd esindavad tegelikkust CO2-heite ja energiatarbimise näitajad, mis on määratud kindlaks vastavalt määrusele (
  EL
  ) 2017/1151.

Muudatusettepanek 48

Muudatusettepanek 48

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 1a.
     
  Lõikes 1 osutatud esindavuse tagamiseks mõõdetakse alates 1. jaanuarist 2023 käesoleva määruse nõuete täitmist tegelikes liiklustingimustes tekkiva CO2-heite mõõtmise katse abil. Komisjon võtab hiljemalt kaks aasta pärast käesoleva määruse kohaldamist kooskõlas artikliga 16 vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, millega töötatakse välja mobiilset heitemõõtesüsteemi kasutav tegelikes liiklustingimustes tekkiva CO2-heite mõõtmise katse. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1a.
     
  Lõikes 1 osutatud esindavuse tagamiseks mõõdetakse alates 1. jaanuarist 2023 käesoleva määruse nõuete täitmist tegelikes liiklustingimustes tekkiva CO2-heite mõõtmise katse abil. Komisjon võtab hiljemalt kaks aasta pärast käesoleva määruse kohaldamist kooskõlas artikliga 16 vastu käesolevat määrust täiendavad delegeeritud õigusaktid, millega töötatakse välja mobiilset heitemõõtesüsteemi kasutav tegelikes liiklustingimustes tekkiva CO2-heite mõõtmise katse.

Muudatusettepanek 49

Muudatusettepanek 49

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 b (uus)

Artikkel 12 – lõige 1 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 1b.
     
  Kuni tegelikes liiklustingimustes tekkiva CO2-heite mõõtmise katse kasutuselevõtmiseni mõõdetakse vastavust käesoleva määruse nõuetele kütusekulu mõõdikute näitude alusel, kohaldades 2021. aastal igale tootjale kohaldatavat mitteületatavat piirmäära (protsentuaalne erinevus näitude ja tootja CO2-eriheite taseme vahel, mida mõõdetakse alates 2021. aastast käivitatavate, määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaste tüübikinnitusmenetluste raames). |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1b.
     
  Kuni tegelikes liiklustingimustes tekkiva CO2-heite mõõtmise katse kasutuselevõtmiseni mõõdetakse vastavust käesoleva määruse nõuetele kütusekulu mõõdikute näitude alusel, kohaldades 2021. aastal igale tootjale kohaldatavat mitteületatavat piirmäära (protsentuaalne erinevus näitude ja tootja CO2-eriheite taseme vahel, mida mõõdetakse alates 2021. aastast käivitatavate, määruse (EÜ) nr 715/2007 kohaste tüübikinnitusmenetluste raames).

Muudatusettepanek 50

Muudatusettepanek 50

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 1 c (uus)

Artikkel 12 – lõige 1 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 1c.
     
  Kui tootja CO2-eriheite tase ületab lõikes 1b kehtestatud piirmäära, muudetakse käesoleva määruse nõuete täitmise kontrolliks kasutatavat CO2-eriheite sihteesmärki kõnealuse ületamise suuruse võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1c.
     
  Kui tootja CO2-eriheite tase ületab lõikes 1b kehtestatud piirmäära, muudetakse käesoleva määruse nõuete täitmise kontrolliks kasutatavat CO2-eriheite sihteesmärki kõnealuse ületamise suuruse võrra.

Muudatusettepanek 51

Muudatusettepanek 51

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2 a (uus)

Artikkel 12 – lõige 2 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2a.
     
  Komisjon tagab, et üldsust teavitatakse sellest, kuidas näitajate lõikes 1 osutatud tegelikkusele vastavus aja jooksul muutub. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2a.
     
  Komisjon tagab, et üldsust teavitatakse sellest, kuidas näitajate lõikes 1 osutatud tegelikkusele vastavus aja jooksul muutub.

Muudatusettepanek 52

Muudatusettepanek 52

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 2 b (uus)

Artikkel 12 – lõige 2 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 2b.
     
  Kui sõidukitele paigaldatud kütusekulu mõõdikute täpsusele kehtivad nõuded ei ole kättesaadavad, tellib komisjon tehnilistes standardites kokkuleppimiseks vajalikud tööd ning lisab sellised standardid liidu õigusesse hiljemalt 1. jaanuaril 2020. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2b.
     
  Kui sõidukitele paigaldatud kütusekulu mõõdikute täpsusele kehtivad nõuded ei ole kättesaadavad, tellib komisjon tehnilistes standardites kokkuleppimiseks vajalikud tööd ning lisab sellised standardid liidu õigusesse hiljemalt 1. jaanuaril 2020.

Muudatusettepanek 53

Muudatusettepanek 53

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 12 – lõige 3

Artikkel 12 – lõige 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 3.   Komisjon
  võib võtta käesolevas artiklis osutatud meetmeid
  vastu
  rakendusaktidega
  kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. | | 3.   Komisjon
  võtab rakendusaktidega vastu kütusemõõdikute näitude teatamise korra üksikasjalikud eeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse
  vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3.   Komisjon
  võib võtta käesolevas artiklis osutatud meetmeid
  vastu
  rakendusaktidega
  kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

3.   Komisjon
  võtab rakendusaktidega vastu kütusemõõdikute näitude teatamise korra üksikasjalikud eeskirjad. Nimetatud rakendusaktid võetakse
  vastu kooskõlas artikli 15 lõikes 2 osutatud kontrollimenetlusega.

Muudatusettepanek 82

Muudatusettepanek 82

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 1

Artikkel 14 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   Komisjon esitab
  2024
  . aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse tulemuslikkust käsitleva aruande, millele on vajaduse korral lisatud määruse muutmise ettepanek. Aruandes käsitletakse muu hulgas seda, kuivõrd esindavad vastavalt määrusele (
  EU
  ) 2017/1151 määratud CO2-heite ja energiatarbimise näitajad tegelikkust ja kuidas kulgeb liidu turul heiteta ja vähese heitega sõidukite ning laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtt, mille kohta antakse aru vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/94/EL (6). | | 1.   Komisjon esitab
  2023
  . aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse tulemuslikkust käsitleva aruande, millele on vajaduse korral lisatud
  käesoleva
  määruse muutmise ettepanek. Aruandes käsitletakse muu hulgas seda, kuivõrd esindavad vastavalt määrusele (
  EL
  ) 2017/1151 määratud CO2-heite ja energiatarbimise näitajad tegelikkust ja kuidas kulgeb liidu turul heiteta ja vähese heitega sõidukite,
  pidades eelkõige silmas väikeseid tarbesõidukeid
  , ning laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtt, mille kohta antakse aru vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/94/EL (7),
  ning milline on käesoleva määruse mõju tarbijatele, eelkõige väikese ja keskmise sissetulekuga tarbijatele
  .
  Selles aruandes käsitletakse ka seda, kuidas oleks võimalik stimuleerida täiustatud, vähese CO2-heitega kütuste, sealhulgas taastuvenergia abil toodetud sünteetiliste kütuste ja biogaasi kasutuselevõttu. |
| |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Komisjon esitab
  2024
  . aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse tulemuslikkust käsitleva aruande, millele on vajaduse korral lisatud määruse muutmise ettepanek. Aruandes käsitletakse muu hulgas seda, kuivõrd esindavad vastavalt määrusele (
  EU
  ) 2017/1151 määratud CO2-heite ja energiatarbimise näitajad tegelikkust ja kuidas kulgeb liidu turul heiteta ja vähese heitega sõidukite ning laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtt, mille kohta antakse aru vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/94/EL (6).

1.   Komisjon esitab
  2023
  . aastal Euroopa Parlamendile ja nõukogule käesoleva määruse tulemuslikkust käsitleva aruande, millele on vajaduse korral lisatud
  käesoleva
  määruse muutmise ettepanek. Aruandes käsitletakse muu hulgas seda, kuivõrd esindavad vastavalt määrusele (
  EL
  ) 2017/1151 määratud CO2-heite ja energiatarbimise näitajad tegelikkust ja kuidas kulgeb liidu turul heiteta ja vähese heitega sõidukite,
  pidades eelkõige silmas väikeseid tarbesõidukeid
  , ning laadimis- ja tankimistaristu kasutuselevõtt, mille kohta antakse aru vastavalt Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiivile 2014/94/EL (7),
  ning milline on käesoleva määruse mõju tarbijatele, eelkõige väikese ja keskmise sissetulekuga tarbijatele
  .
  Selles aruandes käsitletakse ka seda, kuidas oleks võimalik stimuleerida täiustatud, vähese CO2-heitega kütuste, sealhulgas taastuvenergia abil toodetud sünteetiliste kütuste ja biogaasi kasutuselevõttu.

Muudatusettepanek 54

Muudatusettepanek 54

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 2

Artikkel 14 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Komisjon võtab arvesse artikli 12 kohaselt tehtud hindamist ning võib vajaduse korral läbi vaadata CO2-heite mõõtmise menetlused vastavalt määruses (EÜ) nr 715/2007 sätestatule. Komisjon teeb eelkõige asjakohased ettepanekud nende menetluste kohandamiseks, et piisavalt täpselt kajastada autode ja väikeste tarbesõidukite tegelikku CO2-heidet. | | 2.   Komisjon võtab arvesse artikli 12 kohaselt tehtud hindamist ning võib vajaduse korral läbi vaadata CO2-heite mõõtmise menetlused vastavalt määruses (EÜ) nr 715/2007 sätestatule. Komisjon teeb eelkõige asjakohased ettepanekud nende menetluste kohandamiseks, et piisavalt täpselt kajastada autode ja väikeste tarbesõidukite tegelikku CO2-heidet,
  kasutades selleks muu hulgas mobiilset heitemõõtmissüsteemi ja kaugseiret
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon võtab arvesse artikli 12 kohaselt tehtud hindamist ning võib vajaduse korral läbi vaadata CO2-heite mõõtmise menetlused vastavalt määruses (EÜ) nr 715/2007 sätestatule. Komisjon teeb eelkõige asjakohased ettepanekud nende menetluste kohandamiseks, et piisavalt täpselt kajastada autode ja väikeste tarbesõidukite tegelikku CO2-heidet.

2.   Komisjon võtab arvesse artikli 12 kohaselt tehtud hindamist ning võib vajaduse korral läbi vaadata CO2-heite mõõtmise menetlused vastavalt määruses (EÜ) nr 715/2007 sätestatule. Komisjon teeb eelkõige asjakohased ettepanekud nende menetluste kohandamiseks, et piisavalt täpselt kajastada autode ja väikeste tarbesõidukite tegelikku CO2-heidet,
  kasutades selleks muu hulgas mobiilset heitemõõtmissüsteemi ja kaugseiret
  .

Muudatusettepanek 55

Muudatusettepanek 55

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3 a (uus)

Artikkel 14 – lõige 3 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 3a.
     
  Komisjon vaatab 31. detsembriks 2019 läbi direktiivi 1999/94/EÜ ja esitab vajaduse korral asjakohase seadusandliku ettepaneku, et anda tarbijatele täpset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet turule lastud uute sõiduautode kütusekulu, CO2-heite ja õhusaasteainete heite kohta.




  Esimeses lõigus osutatud läbivaatamise käigus hindab komisjon ka võimalusi võtta kasutusele uute väikeste tarbesõidukite kütusesäästu ja CO2-heite märgis ning esitab vajaduse korral sellekohase seadusandliku ettepaneku. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3a.
     
  Komisjon vaatab 31. detsembriks 2019 läbi direktiivi 1999/94/EÜ ja esitab vajaduse korral asjakohase seadusandliku ettepaneku, et anda tarbijatele täpset, usaldusväärset ja võrreldavat teavet turule lastud uute sõiduautode kütusekulu, CO2-heite ja õhusaasteainete heite kohta.

Esimeses lõigus osutatud läbivaatamise käigus hindab komisjon ka võimalusi võtta kasutusele uute väikeste tarbesõidukite kütusesäästu ja CO2-heite märgis ning esitab vajaduse korral sellekohase seadusandliku ettepaneku.

Muudatusettepanek 56

Muudatusettepanek 56

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 14 – lõige 3 b (uus)

Artikkel 14 – lõige 3 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 3b.
     
  Komisjon esitab vajaduse korral Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku uutele sõiduautodele ja uutele väikestele tarbesõidukitele täiendavate heitkoguste piiramise sihteesmärkide kehtestamiseks alates 1. jaanuarist 2031, eesmärgiga säilitada vähemalt 2030. aasta eelsel perioodil kujunenud heitkoguste vähendamise trajektoor. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

3b.
     
  Komisjon esitab vajaduse korral Euroopa Parlamendile ja nõukogule ettepaneku uutele sõiduautodele ja uutele väikestele tarbesõidukitele täiendavate heitkoguste piiramise sihteesmärkide kehtestamiseks alates 1. jaanuarist 2031, eesmärgiga säilitada vähemalt 2030. aasta eelsel perioodil kujunenud heitkoguste vähendamise trajektoor.

Muudatusettepanek 57

Muudatusettepanek 57

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 1

Artikkel 16 – lõige 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1.   Artikli 7 lõike 7 teises lõigus, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 2 ja artikli 14 lõike 3 teises lõigus osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast]. | | 1.   Artikli 
  4 lõigetes 3c ja 8a, artikli
   7 lõike 7 teises lõigus, artikli 7
  lõikes 8a
  , artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus,
  artikli 12 lõikes 1a
  , artikli 13 lõikes 2 ja artikli 14 lõike 3 teises lõigus osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast]. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

1.   Artikli 7 lõike 7 teises lõigus, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 2 ja artikli 14 lõike 3 teises lõigus osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast].

1.   Artikli 
  4 lõigetes 3c ja 8a, artikli
   7 lõike 7 teises lõigus, artikli 7
  lõikes 8a
  , artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus,
  artikli 12 lõikes 1a
  , artikli 13 lõikes 2 ja artikli 14 lõike 3 teises lõigus osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile määramata ajaks alates [käesoleva määruse jõustumise kuupäevast].

Muudatusettepanek 58

Muudatusettepanek 58

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 2

Artikkel 16 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 7 lõike 7 teises lõigus, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 2 ja artikli 14 lõike 3 teises lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. | | 2.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli
  4 lõigetes 3c ja 8a, artikli
   7 lõike 7 teises lõigus
  ja lõikes 8a
  , artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus,
  artikli 12 lõikes 1a
  , artikli 13 lõikes 2 ja artikli 14 lõike 3 teises lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli 7 lõike 7 teises lõigus, artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus, artikli 13 lõikes 2 ja artikli 14 lõike 3 teises lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

2.   Euroopa Parlament või nõukogu võib artikli
  4 lõigetes 3c ja 8a, artikli
   7 lõike 7 teises lõigus
  ja lõikes 8a
  , artikli 10 lõikes 8, artikli 11 lõike 1 neljandas lõigus,
  artikli 12 lõikes 1a
  , artikli 13 lõikes 2 ja artikli 14 lõike 3 teises lõigus osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

Muudatusettepanek 59

Muudatusettepanek 59

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 16 – lõige 4

Artikkel 16 – lõige 4

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 4.   
  Artikli
  7 lõike 7, artikli 10 lõike 8, artikli 11 lõike 1 neljanda lõigu, artikli 13 lõike 2 ja artikli 14 lõike 3 teise lõigu alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. | | 4.   Artikli
  4 lõigete 3c ja 8a, artikli
   7 lõike 7
  teise lõigu ja lõike 8a
  , artikli 10 lõike 8, artikli 11 lõike 1 neljanda lõigu,
  artikli 12 lõike 1a
  , artikli 13 lõike 2 ja artikli 14 lõike 3 teise lõigu alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

4.   
  Artikli
  7 lõike 7, artikli 10 lõike 8, artikli 11 lõike 1 neljanda lõigu, artikli 13 lõike 2 ja artikli 14 lõike 3 teise lõigu alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

4.   Artikli
  4 lõigete 3c ja 8a, artikli
   7 lõike 7
  teise lõigu ja lõike 8a
  , artikli 10 lõike 8, artikli 11 lõike 1 neljanda lõigu,
  artikli 12 lõike 1a
  , artikli 13 lõike 2 ja artikli 14 lõike 3 teise lõigu alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti teatavakstegemist Euroopa Parlamendile ja nõukogule esitanud selle suhtes vastuväidet või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväidet. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 60

Muudatusettepanek 60

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1

Artikkel 17 – lõige 1

Määrus (EÜ) nr 715/2007

Artikkel 11a – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga
  15
  vastu
  rakendusaktid
  , et määrata kindlaks menetlus, millega kontrollitakse kasutusel olevate kergsõidukite vastavust CO2-heite ja kütusetarbimise sertifitseeritud näitajatele. | | 2.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga
  14a
  vastu
  delegeeritud õigusaktid
  , et määrata kindlaks menetlus, millega kontrollitakse kasutusel olevate kergsõidukite vastavust CO2-heite ja kütusetarbimise sertifitseeritud näitajatele. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga
  15
  vastu
  rakendusaktid
  , et määrata kindlaks menetlus, millega kontrollitakse kasutusel olevate kergsõidukite vastavust CO2-heite ja kütusetarbimise sertifitseeritud näitajatele.

2.   Komisjon võtab kooskõlas artikliga
  14a
  vastu
  delegeeritud õigusaktid
  , et määrata kindlaks menetlus, millega kontrollitakse kasutusel olevate kergsõidukite vastavust CO2-heite ja kütusetarbimise sertifitseeritud näitajatele.

Muudatusettepanek 61

Muudatusettepanek 61

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

Artikkel 17 – lõige 1 a (uus)

Artikkel 17 – lõige 1 a (uus)

Määrus (EÜ) nr 715/2007

Artikkel 14 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Lisatakse järgmine artikkel:




  „Artikkel 14a


  Delegeeritud volituste rakendamine




  1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.






  2.
     
  Artikli 11 a lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... [käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.






  3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 11 a lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.






  4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes

   (*3)

  sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.






  5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.






  6.
     
  Artikli 11 a lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra. |
| | |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lisatakse järgmine artikkel:

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 14a

Delegeeritud volituste rakendamine

1.
     
  Komisjonile antakse õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte käesolevas artiklis sätestatud tingimustel.

2.
     
  Artikli 11 a lõikes 2 osutatud õigus võtta vastu delegeeritud õigusakte antakse komisjonile viieks aastaks alates ... [käesoleva muutmismääruse jõustumise kuupäev]. Komisjon esitab delegeeritud volituste kohta aruande hiljemalt üheksa kuud enne viieaastase tähtaja möödumist. Volituste delegeerimist pikendatakse automaatselt samaks ajavahemikuks, välja arvatud juhul, kui Euroopa Parlament või nõukogu esitab selle suhtes vastuväite hiljemalt kolm kuud enne iga ajavahemiku lõppemist.

3.
     
  Euroopa Parlament ja nõukogu võivad artikli 11 a lõikes 2 osutatud volituste delegeerimise igal ajal tagasi võtta. Tagasivõtmise otsusega lõpetatakse selles otsuses nimetatud volituste delegeerimine. Otsus jõustub järgmisel päeval pärast selle avaldamist Euroopa Liidu Teatajas või otsuses nimetatud hilisemal kuupäeval. See ei mõjuta juba jõustunud delegeeritud õigusaktide kehtivust.

4.
     
  Enne delegeeritud õigusakti vastuvõtmist konsulteerib komisjon kooskõlas 13. aprilli 2016. aasta institutsioonidevahelises parema õigusloome kokkuleppes

   (*3)

  sätestatud põhimõtetega iga liikmesriigi määratud ekspertidega.

5.
     
  Niipea kui komisjon on delegeeritud õigusakti vastu võtnud, teeb ta selle samal ajal teatavaks Euroopa Parlamendile ja nõukogule.

6.
     
  Artikli 11 a lõike 2 alusel vastu võetud delegeeritud õigusakt jõustub üksnes juhul, kui Euroopa Parlament ega nõukogu ei ole kahe kuu jooksul pärast õigusakti Euroopa Parlamendile ja nõukogule teatavaks tegemist esitanud selle suhtes vastuväiteid või kui Euroopa Parlament ja nõukogu on enne selle tähtaja möödumist komisjonile teatanud, et nad ei esita vastuväiteid. Euroopa Parlamendi või nõukogu algatusel pikendatakse seda tähtaega kahe kuu võrra.

Muudatusettepanek 62

Muudatusettepanek 62

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – A osa – punkt 6.3 – lõik 1 a (uus)

I lisa – A osa – punkt 6.3 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Selle valemi arvutamiseks muudetakse punktis 4 määratletud eriheite sihttaset aastal 2021, et võtta arvesse CO2 eriheite (WLTPCO2) mõõdetud ja deklareeritud väärtuste erinevust.




  Uute turule sisenejate korral on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16 käesoleva määruse muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte valemi koostamiseks, millega arvutada asjaomane 2021. aasta eriheite sihttase eraldi iga tootja jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selle valemi arvutamiseks muudetakse punktis 4 määratletud eriheite sihttaset aastal 2021, et võtta arvesse CO2 eriheite (WLTPCO2) mõõdetud ja deklareeritud väärtuste erinevust.

Selle valemi arvutamiseks muudetakse punktis 4 määratletud eriheite sihttaset aastal 2021, et võtta arvesse CO2

CO2

Uute turule sisenejate korral on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16 käesoleva määruse muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte valemi koostamiseks, millega arvutada asjaomane 2021. aasta eriheite sihttase eraldi iga tootja jaoks.

Uute turule sisenejate korral on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16 käesoleva määruse muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte valemi koostamiseks, millega arvutada asjaomane 2021. aasta eriheite sihttase eraldi iga tootja jaoks.

Muudatusettepanek 63

Muudatusettepanek 63

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – A osa – punkt 6.3 – lõik 3 – alalõik 2

I lisa – A osa – punkt 6.3 – lõik 3 – alalõik 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| ZLEVi tegur on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05
  või väiksem kui
  1,
  0
  ;
  sellistel juhtudel võetakse ZLEVi tegur võrdseks vastavalt kas
  1,
  05 või 1
  ,0, | | ZLEVi tegur
  aastatel 2025–2029
  on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05;
  sellistel juhtudel võetakse ZLEVi teguriks 1,05
  ;
  kui summa on vahemikus 1,0–0,98, võetakse ZLEVi teguriks 1,0; kui summa on alla 0
  ,
  95, võetakse ZLEVi teguriks 0,95
  ;


  Alates 2030. aastast on ZLEVi tegur (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 0,95; sellistel juhtudel võetakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 0,95. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ZLEVi tegur on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05
  või väiksem kui
  1,
  0
  ;
  sellistel juhtudel võetakse ZLEVi tegur võrdseks vastavalt kas
  1,
  05 või 1
  ,0,

või väiksem kui

0

sellistel juhtudel võetakse ZLEVi tegur võrdseks vastavalt kas

05 või 1

ZLEVi tegur
  aastatel 2025–2029
  on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05;
  sellistel juhtudel võetakse ZLEVi teguriks 1,05
  ;
  kui summa on vahemikus 1,0–0,98, võetakse ZLEVi teguriks 1,0; kui summa on alla 0
  ,
  95, võetakse ZLEVi teguriks 0,95
  ;

aastatel 2025–2029

sellistel juhtudel võetakse ZLEVi teguriks 1,05

kui summa on vahemikus 1,0–0,98, võetakse ZLEVi teguriks 1,0; kui summa on alla 0

95, võetakse ZLEVi teguriks 0,95

Alates 2030. aastast on ZLEVi tegur (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 0,95; sellistel juhtudel võetakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 0,95.

Alates 2030. aastast on ZLEVi tegur (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui 0,95; sellistel juhtudel võetakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või 0,95.

Muudatusettepanek 98

Muudatusettepanek 98

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – A osa – punkt 6.3 – lõik 4 – alalõik 3

I lisa – A osa – punkt 6.3 – lõik 4 – alalõik 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| x on
  15
   % aastatel 2025–2029 ja
  30
   % alates 2030. aastast. | | x on
  20
   % aastatel 2025–2029 ja
  35
   % alates 2030. aastast. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

x on
  15
   % aastatel 2025–2029 ja
  30
   % alates 2030. aastast.

15

30

x on
  20
   % aastatel 2025–2029 ja
  35
   % alates 2030. aastast.

20

35

Muudatusettepanek 65

Muudatusettepanek 65

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – B osa – punkt 6.3.1 – lõik 1 a (uus)

I lisa – B osa – punkt 6.3.1 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Selle valemi arvutamiseks muudetakse punktis 4 määratletud eriheite sihttaset aastal 2021, et võtta arvesse CO2 eriheite (WLTPCO2) mõõdetud ja deklareeritud väärtuste erinevust.




  Uute turule sisenejate korral on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16 käesoleva määruse muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte valemi koostamiseks, millega arvutada asjaomane 2021. aasta eriheite sihttase eraldi iga tootja jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selle valemi arvutamiseks muudetakse punktis 4 määratletud eriheite sihttaset aastal 2021, et võtta arvesse CO2 eriheite (WLTPCO2) mõõdetud ja deklareeritud väärtuste erinevust.

Selle valemi arvutamiseks muudetakse punktis 4 määratletud eriheite sihttaset aastal 2021, et võtta arvesse CO2

CO2

Uute turule sisenejate korral on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16 käesoleva määruse muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte valemi koostamiseks, millega arvutada asjaomane 2021. aasta eriheite sihttase eraldi iga tootja jaoks.

Uute turule sisenejate korral on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16 käesoleva määruse muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte valemi koostamiseks, millega arvutada asjaomane 2021. aasta eriheite sihttase eraldi iga tootja jaoks.

Muudatusettepanek 66

Muudatusettepanek 66

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – B osa – punkt 6.3.1 – lõik 3 – alalõik 3

I lisa – B osa – punkt 6.3.1 – lõik 3 – alalõik 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| ZLEVi tegur on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05
  või väiksem kui
  1,
  0
  ;
  sellistel juhtudel võetakse ZLEVi tegur võrdseks vastavalt kas
  1,05
  või 1,0
  ; | | ZLEVi tegur on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05;
  sellistel juhtudel võetakse ZLEVi teguriks
  1,05;
  kui summa on vahemikus 1,0–0,98, võetakse ZLEVi teguriks 1,0; kui summa on alla 0
  ,
  95, võetakse ZLEVi teguriks 0,95
  . |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ZLEVi tegur on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05
  või väiksem kui
  1,
  0
  ;
  sellistel juhtudel võetakse ZLEVi tegur võrdseks vastavalt kas
  1,05
  või 1,0
  ;

või väiksem kui

0

sellistel juhtudel võetakse ZLEVi tegur võrdseks vastavalt kas

või 1,0

ZLEVi tegur on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05;
  sellistel juhtudel võetakse ZLEVi teguriks
  1,05;
  kui summa on vahemikus 1,0–0,98, võetakse ZLEVi teguriks 1,0; kui summa on alla 0
  ,
  95, võetakse ZLEVi teguriks 0,95
  .

sellistel juhtudel võetakse ZLEVi teguriks

kui summa on vahemikus 1,0–0,98, võetakse ZLEVi teguriks 1,0; kui summa on alla 0

95, võetakse ZLEVi teguriks 0,95

Muudatusettepanek 67

Muudatusettepanek 67

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – B osa – punkt 6.3.1 – lõik 4 – alalõik 3

I lisa – B osa – punkt 6.3.1 – lõik 4 – alalõik 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| x on
  15
  %. | | x on
  20
   %. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

x on
  15
  %.

15

x on
  20
   %.

20

Muudatusettepanek 68

Muudatusettepanek 68

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – B osa – punkt 6.3.2 – lõik 1 a (uus)

I lisa – B osa – punkt 6.3.2 – lõik 1 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Selle valemi arvutamiseks muudetakse punktis 4 määratletud eriheite sihttaset aastal 2021, et võtta arvesse CO2 eriheite (WLTPCO2) mõõdetud ja deklareeritud väärtuste erinevust.




  Uute turule sisenejate korral on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16 käesoleva määruse muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte valemi koostamiseks, millega arvutada asjaomane 2021. aasta eriheite sihttase eraldi iga tootja jaoks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Selle valemi arvutamiseks muudetakse punktis 4 määratletud eriheite sihttaset aastal 2021, et võtta arvesse CO2 eriheite (WLTPCO2) mõõdetud ja deklareeritud väärtuste erinevust.

Selle valemi arvutamiseks muudetakse punktis 4 määratletud eriheite sihttaset aastal 2021, et võtta arvesse CO2

CO2

Uute turule sisenejate korral on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16 käesoleva määruse muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte valemi koostamiseks, millega arvutada asjaomane 2021. aasta eriheite sihttase eraldi iga tootja jaoks.

Uute turule sisenejate korral on komisjonil õigus võtta kooskõlas artikliga 16 käesoleva määruse muutmiseks vastu delegeeritud õigusakte valemi koostamiseks, millega arvutada asjaomane 2021. aasta eriheite sihttase eraldi iga tootja jaoks.

Muudatusettepanek 69

Muudatusettepanek 69

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – B osa – punkt 6.3.2 – lõik 3 – alalõik 3

I lisa – B osa – punkt 6.3.2 – lõik 3 – alalõik 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| ZLEVi tegur on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui
  1,0
  ; sellistel juhtudel võetakse ZLEVi tegur võrdseks vastavalt kas 1,05 või
  1,0
  ; | | ZLEVi tegur on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui
  0,95
  ; sellistel juhtudel võetakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või
  0,95
  ; |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

ZLEVi tegur on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui
  1,0
  ; sellistel juhtudel võetakse ZLEVi tegur võrdseks vastavalt kas 1,05 või
  1,0
  ;

1,0

1,0

ZLEVi tegur on (1+y–x), välja arvatud juhul, kui see summa on suurem kui 1,05 või väiksem kui
  0,95
  ; sellistel juhtudel võetakse ZLEVi teguriks vastavalt kas 1,05 või
  0,95
  ;

0,95

0,95

Muudatusettepanek 99

Muudatusettepanek 99

Ettepanek võtta vastu määrus

Ettepanek võtta vastu määrus

I lisa – B osa – punkt 6.3.2 – lõik 4 – alalõik 3

I lisa – B osa – punkt 6.3.2 – lõik 4 – alalõik 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| x on
  30
   %. | | x on
  35
   %. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

x on
  30
   %.

30

x on
  35
   %.

35

---

(1)  Asi saadeti vastavalt kodukorra artikli 59 lõike 4 neljandale lõigule vastutavale komisjonile institutsioonidevahelisteks läbirääkimisteks (A8-0287/2018).

1

(*1)  
  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/94/EÜ, milles käsitletakse kütusesäästuga ja süsinikdioksiidi heitmetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel (EÜT L 12, 18.1.2000, lk 16).

*1

Euroopa Parlamendi ja nõukogu 13. detsembri 1999. aasta direktiiv 1999/94/EÜ, milles käsitletakse kütusesäästuga ja süsinikdioksiidi heitmetega seotud andmete tarbijale kättesaadavust uute sõiduautode turustamisel (EÜT L 12, 18.1.2000, lk 16).

(*2)  
  Komisjoni 31. mai 2017. aasta soovitus (EL) 2017/948, milles käsitletakse ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohaselt tüübikinnituse andmisel mõõdetud kütusekulu ja CO2-heite väärtuste kasutamist tarbijatele teabe andmisel kooskõlas Euroopa Parlamendi ja nõukogu direktiiviga 1999/94/EÜ (ELT L 142, 2.6.2017, lk 100).

*2

Komisjoni 31. mai 2017. aasta soovitus (EL) 2017/948, milles käsitletakse ühtlustatud ülemaailmse kergsõidukite katsetamise meetodi kohaselt tüübikinnituse andmisel mõõdetud kütusekulu ja CO2

(2)  Teadusnõustajate kõrgetasemelise töörühma teaduslik arvamus 1/2016 „Closing the gap between light-duty vehicle real-world CO2 emissions and laboratory testing“(Laboris mõõdetud ja tegeliku CO2-heite vahelise erinevuse vähendamine
  kergsõidukite puhul
  ).

2

2

2

kergsõidukite puhul

(3)  Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta soovitus nõukogule ja komisjonile
  autotööstuses
  heite mõõtmise uurimise põhjal (2016/2908(RSP)).

3

autotööstuses

(4)  Teadusnõustajate kõrgetasemelise töörühma teaduslik arvamus 1/2016 „Closing the gap between light-duty vehicle real-world CO2 emissions and laboratory testing“ (Laboris mõõdetud ja tegeliku CO2-heite vahelise erinevuse vähendamine
  kergsõidukite puhul
  ).

4

2

2

kergsõidukite puhul

(5)  Euroopa Parlamendi 4. aprilli 2017. aasta soovitus nõukogule ja komisjonile
  autotööstuses
  heite mõõtmise uurimise põhjal (2016/2908(RSP)).

5

autotööstuses

(6)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

6

(7)  Euroopa Parlamendi ja nõukogu 22. oktoobri 2014. aasta direktiiv 2014/94/EL alternatiivkütuste taristu kasutuselevõtu kohta (ELT L 307, 28.10.2014, lk 1).

7

(*3)  

  ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.
  “

*3

ELT L 123, 12.5.2016, lk 1.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/211 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/211

---

P8_TA(2018)0371

Käibemaksumäärad *

Euroopa Parlamendi 3. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu nõukogu direktiiv, millega muudetakse direktiivi 2006/112/EÜ käibemaksumäärade osas (COM(2018)0020 – C8-0023/2018 – 2018/0005(CNS))

(Seadusandlik erimenetlus – konsulteerimine)

(2020/C 011/25)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0020), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut nõukogule (COM(2018)0020),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0023/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artiklit 113, mille alusel nõukogu konsulteeris Euroopa Parlamendiga (C8-0023/2018),

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 78c, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 78c,

| — | võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0279/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse majandus- ja rahanduskomisjoni raportit (A8-0279/2018),

| 1. | kiidab komisjoni ettepaneku muudetud kujul heaks; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil oma ettepanekut vastavalt muuta, järgides Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 293 lõiget 2; |
| --- | --- |

2.

| 3. | palub nõukogul Euroopa Parlamenti teavitada, kui nõukogu kavatseb Euroopa Parlamendi poolt heaks kiidetud teksti muuta; |
| --- | --- |

3.

| 4. | palub nõukogul Euroopa Parlamendiga uuesti konsulteerida, kui nõukogu kavatseb komisjoni ettepanekut oluliselt muuta; |
| --- | --- |

4.

| 5. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

5.

Muudatusettepanek 1

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 1) | Praegu nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ (1) kehtestatud käibemaksumäärasid käsitlevate sätete eesmärk on säilitada siseturu toimimine ja hoida ära konkurentsimoonutusi. Need sätted töötati välja üle kahekümne aasta tagasi päritoluriigi põhimõttel. Käibemaksu tegevuskavas (2) ja selle järelmeetmetes (3) teatas komisjon oma kavatsusest kohandada neid sätteid vastavalt liikmesriikidevahelise piiriülese ettevõtjatevahelise kaubanduse lõplikule käibemaksusüsteemile, mis põhineb sihtliikmesriigis maksustamise põhimõttel. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

1)

Praegu nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ (1) kehtestatud käibemaksumäärasid käsitlevate sätete eesmärk on säilitada siseturu toimimine ja hoida ära konkurentsimoonutusi. Need sätted töötati välja üle kahekümne aasta tagasi päritoluriigi põhimõttel. Käibemaksu tegevuskavas (2) ja selle järelmeetmetes (3) teatas komisjon oma kavatsusest kohandada neid sätteid vastavalt liikmesriikidevahelise piiriülese ettevõtjatevahelise kaubanduse lõplikule käibemaksusüsteemile, mis põhineb sihtliikmesriigis maksustamise põhimõttel.

| (1) | Praegu nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ (4) kehtestatud käibemaksumäärasid käsitlevate sätete eesmärk on säilitada siseturu toimimine ja hoida ära konkurentsimoonutusi. Need sätted töötati välja üle kahekümne aasta tagasi päritoluriigi põhimõttel ja need ei täida enam oma eesmärki. Käibemaksu tegevuskavas (5) ja selle järelmeetmetes (6) teatas komisjon oma kavatsusest kohandada neid sätteid vastavalt liikmesriikidevahelise piiriülese ettevõtjatevahelise kaubanduse lõplikule käibemaksusüsteemile, mis põhineb sihtliikmesriigis maksustamise põhimõttel. |
| --- | --- |

(1)

Praegu nõukogu direktiivis 2006/112/EÜ (4) kehtestatud käibemaksumäärasid käsitlevate sätete eesmärk on säilitada siseturu toimimine ja hoida ära konkurentsimoonutusi. Need sätted töötati välja üle kahekümne aasta tagasi päritoluriigi põhimõttel ja need ei täida enam oma eesmärki. Käibemaksu tegevuskavas (5) ja selle järelmeetmetes (6) teatas komisjon oma kavatsusest kohandada neid sätteid vastavalt liikmesriikidevahelise piiriülese ettevõtjatevahelise kaubanduse lõplikule käibemaksusüsteemile, mis põhineb sihtliikmesriigis maksustamise põhimõttel.

Muudatusettepanek 2

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2) | Lõplikus süsteemis, mille kohaselt kaupu ja teenuseid maksustatakse sihtliikmesriigis,
  ei saa
  tarnijad ja teenuste osutajad
  märkimisväärset
  kasu sellest, kui nad on registreeritud madalama maksumääraga liikmesriigis.
  Selles
  süsteemi kohaselt
  ei
  häiriks suurem käibemaksumäärade erisus ühtse turu toimimist ega
  põhjustaks konkurentsimoonutusi
  . Seetõttu
  on asjakohane võimaldada
  liikmesriikidele maksumäärade kehtestamisel
  suuremat paindlikkust
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

2)

Lõplikus süsteemis, mille kohaselt kaupu ja teenuseid maksustatakse sihtliikmesriigis,
  ei saa
  tarnijad ja teenuste osutajad
  märkimisväärset
  kasu sellest, kui nad on registreeritud madalama maksumääraga liikmesriigis.
  Selles
  süsteemi kohaselt
  ei
  häiriks suurem käibemaksumäärade erisus ühtse turu toimimist ega
  põhjustaks konkurentsimoonutusi
  . Seetõttu
  on asjakohane võimaldada
  liikmesriikidele maksumäärade kehtestamisel
  suuremat paindlikkust
  .

| (2) | Lõplikus süsteemis, mille kohaselt kaupu ja teenuseid maksustatakse sihtliikmesriigis,
  saavad
  tarnijad ja teenuste osutajad
  vähem
  kasu sellest, kui nad on registreeritud madalama maksumääraga liikmesriigis.
  Selle
  süsteemi kohaselt häiriks suurem käibemaksumäärade erisus ühtse turu toimimist
  vähem
  ega
  moonutaks konkurentsi
  . Seetõttu
  peaks olema võimalik tagada
  liikmesriikidele maksumäärade kehtestamisel
  teatav paindlikkus. Samas ei tohiks liikmesriigid ignoreerida eesmärki tagada käibemaksumäärade suurem ühtsus. |
| --- | --- |

(2)

Lõplikus süsteemis, mille kohaselt kaupu ja teenuseid maksustatakse sihtliikmesriigis,
  saavad
  tarnijad ja teenuste osutajad
  vähem
  kasu sellest, kui nad on registreeritud madalama maksumääraga liikmesriigis.
  Selle
  süsteemi kohaselt häiriks suurem käibemaksumäärade erisus ühtse turu toimimist
  vähem
  ega
  moonutaks konkurentsi
  . Seetõttu
  peaks olema võimalik tagada
  liikmesriikidele maksumäärade kehtestamisel
  teatav paindlikkus. Samas ei tohiks liikmesriigid ignoreerida eesmärki tagada käibemaksumäärade suurem ühtsus.

Muudatusettepanek 3

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 3

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 3) | Piirangute kaotamine paralleelselt liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise lõpliku korra jõustumisega peaks andma liikmesriikidele võimaluse jätkata
  selliste
  vähendatud maksumäärade kohaldamist, mis on
  praegu lubatud eranditena
  direktiivi 2006/112/EÜ VIII jaotise 4. peatüki ja direktiivi 2006/112/EÜ
  lisa
  X alusel ning mis muidu kaotaks selle korra jõustumisel kehtivuse. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

3)

Piirangute kaotamine paralleelselt liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise lõpliku korra jõustumisega peaks andma liikmesriikidele võimaluse jätkata
  selliste
  vähendatud maksumäärade kohaldamist, mis on
  praegu lubatud eranditena
  direktiivi 2006/112/EÜ VIII jaotise 4. peatüki ja direktiivi 2006/112/EÜ
  lisa
  X alusel ning mis muidu kaotaks selle korra jõustumisel kehtivuse.

| (3) | Piirangute kaotamine paralleelselt liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise lõpliku korra jõustumisega peaks andma liikmesriikidele võimaluse jätkata vähendatud maksumäärade kohaldamist
  erandite asemel
  , mis on
  antud
  direktiivi 2006/112/EÜ VIII jaotise 4. peatüki ja direktiivi 2006/112/EÜ X 
  lisa
  alusel ning mis muidu kaotaks selle korra jõustumisel kehtivuse. |
| --- | --- |

(3)

Piirangute kaotamine paralleelselt liikmesriikidevahelise kaubanduse maksustamise lõpliku korra jõustumisega peaks andma liikmesriikidele võimaluse jätkata vähendatud maksumäärade kohaldamist
  erandite asemel
  , mis on
  antud
  direktiivi 2006/112/EÜ VIII jaotise 4. peatüki ja direktiivi 2006/112/EÜ X 
  lisa
  alusel ning mis muidu kaotaks selle korra jõustumisel kehtivuse.

Muudatusettepanek 4

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 4) | Lõpliku käibemaksukorra alusel koheldakse kõiki liikmesriike võrdselt ja nende suhtes peaksid vähendatud maksumäärade kehtestamisel kehtima samad piirangud, mis peaksid jääma erandiks harilikust maksumäärast.
  Niisugust võrdset kohtlemist
  ,
  ilma et piirataks
  liikmesriikide praegust paindlikkust käibemaksumäärade kehtestamisel, on võimalik saavutada selliselt, et liikmesriikidel võimaldatakse kohaldada kahele vähemalt
  5
  -protsendilisele vähendatud maksumäärale lisaks vähendatud maksumäära, mille suhtes ei kehti miinimummäära nõuet, ja maksuvabastust koos sisendkäibemaksu mahaarvamise õigusega. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

4)

Lõpliku käibemaksukorra alusel koheldakse kõiki liikmesriike võrdselt ja nende suhtes peaksid vähendatud maksumäärade kehtestamisel kehtima samad piirangud, mis peaksid jääma erandiks harilikust maksumäärast.
  Niisugust võrdset kohtlemist
  ,
  ilma et piirataks
  liikmesriikide praegust paindlikkust käibemaksumäärade kehtestamisel, on võimalik saavutada selliselt, et liikmesriikidel võimaldatakse kohaldada kahele vähemalt
  5
  -protsendilisele vähendatud maksumäärale lisaks vähendatud maksumäära, mille suhtes ei kehti miinimummäära nõuet, ja maksuvabastust koos sisendkäibemaksu mahaarvamise õigusega.

| (4) | Lõpliku käibemaksukorra alusel koheldakse kõiki liikmesriike võrdselt ja nende suhtes peaksid vähendatud maksumäärade kehtestamisel kehtima samad piirangud, mis peaksid jääma erandiks harilikust maksumäärast,
  et vältida käibemaksusüsteemi ebaproportsionaalset killustumist siseturul
  .
  Võttes arvesse üldist huvi
  ,
  näiteks mitmesuguste teenuste ja kaupade positiivne kultuuriline, sotsiaalne või keskkonnamõju, ning piiramata
  liikmesriikide praegust paindlikkust käibemaksumäärade kehtestamisel, on
  niisugust võrdset kohtlemist
  võimalik saavutada selliselt, et liikmesriikidel võimaldatakse kohaldada kahele vähemalt
  viie
  protsendilisele vähendatud maksumäärale lisaks vähendatud maksumäära, mille suhtes ei kehti miinimummäära nõuet, ja maksuvabastust koos sisendkäibemaksu mahaarvamise õigusega.
  Käesolevas direktiivis sätestatud piirides peaks liikmesriikidel olema võimalik säilitada olemasolevad või kehtestada uued vähendatud käibemaksumäärad. Käesoleva direktiiviga suurendatakse käibemaksusüsteemi subsidiaarsust, võimaldades liikmesriikidel võtta arvesse kohalikke tingimusi, eelistusi ja traditsioone või valida lihtsa ja ühtse maksumäära. Liikmesriigid peaksid siiski hoiduma vähendatud käibemaksumäärade kasutamisest kahjulike või luksustoodete puhul. |
| --- | --- |

(4)

Lõpliku käibemaksukorra alusel koheldakse kõiki liikmesriike võrdselt ja nende suhtes peaksid vähendatud maksumäärade kehtestamisel kehtima samad piirangud, mis peaksid jääma erandiks harilikust maksumäärast,
  et vältida käibemaksusüsteemi ebaproportsionaalset killustumist siseturul
  .
  Võttes arvesse üldist huvi
  ,
  näiteks mitmesuguste teenuste ja kaupade positiivne kultuuriline, sotsiaalne või keskkonnamõju, ning piiramata
  liikmesriikide praegust paindlikkust käibemaksumäärade kehtestamisel, on
  niisugust võrdset kohtlemist
  võimalik saavutada selliselt, et liikmesriikidel võimaldatakse kohaldada kahele vähemalt
  viie
  protsendilisele vähendatud maksumäärale lisaks vähendatud maksumäära, mille suhtes ei kehti miinimummäära nõuet, ja maksuvabastust koos sisendkäibemaksu mahaarvamise õigusega.
  Käesolevas direktiivis sätestatud piirides peaks liikmesriikidel olema võimalik säilitada olemasolevad või kehtestada uued vähendatud käibemaksumäärad. Käesoleva direktiiviga suurendatakse käibemaksusüsteemi subsidiaarsust, võimaldades liikmesriikidel võtta arvesse kohalikke tingimusi, eelistusi ja traditsioone või valida lihtsa ja ühtse maksumäära. Liikmesriigid peaksid siiski hoiduma vähendatud käibemaksumäärade kasutamisest kahjulike või luksustoodete puhul.

Muudatusettepanek 5

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (4a) | Kooskõlas komisjoni digitaalse ühtse turu strateegiaga

   (7)

  ja selleks, et pidada sammu tehnoloogia arenguga digitaalmajanduses, soodustada innovatsiooni, loomingulisust, investeeringuid ja uue sisu tootmist, hõlbustada e-õpet, teadmussiiret ning juurdepääsu kultuurile ja selle edendamist digitaalses keskkonnas, peaks liikmesriikidel olema võimalik ühtlustada e-väljaannete käibemaksumäärad füüsilisel kandjal väljaannete madalamate käibemaksumääradega.
  . |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4a)

Kooskõlas komisjoni digitaalse ühtse turu strateegiaga

   (7)

  ja selleks, et pidada sammu tehnoloogia arenguga digitaalmajanduses, soodustada innovatsiooni, loomingulisust, investeeringuid ja uue sisu tootmist, hõlbustada e-õpet, teadmussiiret ning juurdepääsu kultuurile ja selle edendamist digitaalses keskkonnas, peaks liikmesriikidel olema võimalik ühtlustada e-väljaannete käibemaksumäärad füüsilisel kandjal väljaannete madalamate käibemaksumääradega.
  .

Muudatusettepanek 6

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (4b) | Liikmesriikide võimalus kohaldada trükistele ja elektroonilistele väljaannetele vähendatud maksumäära, sealhulgas vähendatud maksumäära, mille suhtes ei kehti miinimummäära nõuet, peaks tagama majandusliku kasu ülekandumise tarbijatele, edendades seeläbi lugemist, ja ka kirjastajatele, soodustades seeläbi investeeringuid uue sisu tootmisse ning vähendades ajalehtede ja ajakirjade puhul tuginemist reklaamile. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4b)

Liikmesriikide võimalus kohaldada trükistele ja elektroonilistele väljaannetele vähendatud maksumäära, sealhulgas vähendatud maksumäära, mille suhtes ei kehti miinimummäära nõuet, peaks tagama majandusliku kasu ülekandumise tarbijatele, edendades seeläbi lugemist, ja ka kirjastajatele, soodustades seeläbi investeeringuid uue sisu tootmisse ning vähendades ajalehtede ja ajakirjade puhul tuginemist reklaamile.

Muudatusettepanek 7

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 4 c (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (4c) | Arvestades, kui oluline on hõlbustada pimedate, nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikute juurdepääsu raamatutele, ajalehtedele ja perioodikaväljaannetele, ei tohiks kohandatud e-raamatuid ja heliraamatuid, -ajalehti ning -perioodikaväljaandeid käsitada täielikult või peamiselt muusika- või videosisust koosnevatena. Seetõttu peaks sellises vormis väljaannete puhul olema võimalik kohaldada vähendatud käibemaksumäärasid. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(4c)

Arvestades, kui oluline on hõlbustada pimedate, nägemispuudega või muu trükikirja lugemise puudega isikute juurdepääsu raamatutele, ajalehtedele ja perioodikaväljaannetele, ei tohiks kohandatud e-raamatuid ja heliraamatuid, -ajalehti ning -perioodikaväljaandeid käsitada täielikult või peamiselt muusika- või videosisust koosnevatena. Seetõttu peaks sellises vormis väljaannete puhul olema võimalik kohaldada vähendatud käibemaksumäärasid.

Muudatusettepanek 8

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 5

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 5) | Olukorras, kus maksustamiskord ei põhine sihtkohariigis maksustamise põhimõttel, võivad tekkida konkurentsimoonutused. Niisuguse olukorraga on tegemist eelkõige siis, kui reisivõimalusi pakutakse ühe teenusena reisibüroode erikorra alusel ja kaupu tarnitakse kasutatud kaupade, kunstiteoste, kollektsiooni- ja antiikesemete suhtes kohaldatav erikorra alusel, kuid ka teatavatel juhtudel seoses selliste kaupade või teenustega, nagu finantsteenused, mis on maksuvabad ilma mahaarvamisõiguseta, kuid mille suhtes võib anda maksustamisõiguse. Selliste moonutuste vähendamiseks tuleks koostada loetelu kaupadest ja teenustest, mille suhtes kohaldatakse harilikku käibemaksumäära („negatiivne loetelu“), mis põhineb tegevusaladel põhineval toodete statistilisel klassifikaatoril.
  Loetelu tuleks
  iga
  viie
  aasta järel läbi vaadata. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

5)

Olukorras, kus maksustamiskord ei põhine sihtkohariigis maksustamise põhimõttel, võivad tekkida konkurentsimoonutused. Niisuguse olukorraga on tegemist eelkõige siis, kui reisivõimalusi pakutakse ühe teenusena reisibüroode erikorra alusel ja kaupu tarnitakse kasutatud kaupade, kunstiteoste, kollektsiooni- ja antiikesemete suhtes kohaldatav erikorra alusel, kuid ka teatavatel juhtudel seoses selliste kaupade või teenustega, nagu finantsteenused, mis on maksuvabad ilma mahaarvamisõiguseta, kuid mille suhtes võib anda maksustamisõiguse. Selliste moonutuste vähendamiseks tuleks koostada loetelu kaupadest ja teenustest, mille suhtes kohaldatakse harilikku käibemaksumäära („negatiivne loetelu“), mis põhineb tegevusaladel põhineval toodete statistilisel klassifikaatoril.
  Loetelu tuleks
  iga
  viie
  aasta järel läbi vaadata.

| (5) | Olukorras, kus maksustamiskord ei põhine sihtkohariigis maksustamise põhimõttel, võivad tekkida konkurentsimoonutused. Niisuguse olukorraga on tegemist eelkõige siis, kui reisivõimalusi pakutakse ühe teenusena reisibüroode erikorra alusel ja kaupu tarnitakse kasutatud kaupade, kunstiteoste, kollektsiooni- ja antiikesemete suhtes kohaldatav erikorra alusel, kuid ka teatavatel juhtudel seoses selliste kaupade või teenustega, nagu finantsteenused, mis on maksuvabad ilma mahaarvamisõiguseta, kuid mille suhtes võib anda maksustamisõiguse. Selliste moonutuste vähendamiseks tuleks koostada loetelu kaupadest ja teenustest, mille suhtes kohaldatakse harilikku käibemaksumäära („negatiivne loetelu“), mis põhineb tegevusaladel põhineval toodete statistilisel klassifikaatoril. Iga
  kahe
  aasta järel
  tuleks loetelu rakendusakti abil
  läbi vaadata,
  tuginedes komisjoni esitatud tõendusmaterjalile
  . |
| --- | --- |

(5)

Olukorras, kus maksustamiskord ei põhine sihtkohariigis maksustamise põhimõttel, võivad tekkida konkurentsimoonutused. Niisuguse olukorraga on tegemist eelkõige siis, kui reisivõimalusi pakutakse ühe teenusena reisibüroode erikorra alusel ja kaupu tarnitakse kasutatud kaupade, kunstiteoste, kollektsiooni- ja antiikesemete suhtes kohaldatav erikorra alusel, kuid ka teatavatel juhtudel seoses selliste kaupade või teenustega, nagu finantsteenused, mis on maksuvabad ilma mahaarvamisõiguseta, kuid mille suhtes võib anda maksustamisõiguse. Selliste moonutuste vähendamiseks tuleks koostada loetelu kaupadest ja teenustest, mille suhtes kohaldatakse harilikku käibemaksumäära („negatiivne loetelu“), mis põhineb tegevusaladel põhineval toodete statistilisel klassifikaatoril. Iga
  kahe
  aasta järel
  tuleks loetelu rakendusakti abil
  läbi vaadata,
  tuginedes komisjoni esitatud tõendusmaterjalile
  .

Muudatusettepanek 9

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 6) | Selleks
  et vältida põhjendamatut keerukust ja sellega kaasnevat ettevõtluskulude suurenemist, eelkõige ühendusesiseses kaubanduses, ei tuleks lõplikus käibemaksusüsteemis lubada vähendatud maksumäärade kohaldamist selliste kaupade ja teenuste suhtes, mida saab kasutada majandustegevuse vahesisendina. Selliseid maksumäärasid tuleks kohaldada
  üksnes
  lõpptarbijate huvides ja nende kehtestamine peaks tagama erinevate maksukohustuslaste poolt tarnitud sarnaste kaupade ja osutatud teenuste võrdse kohtlemise. Neid tuleks seega kohaldada üldise huvi eesmärgi järjekindlaks saavutamiseks. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

6)

Selleks
  et vältida põhjendamatut keerukust ja sellega kaasnevat ettevõtluskulude suurenemist, eelkõige ühendusesiseses kaubanduses, ei tuleks lõplikus käibemaksusüsteemis lubada vähendatud maksumäärade kohaldamist selliste kaupade ja teenuste suhtes, mida saab kasutada majandustegevuse vahesisendina. Selliseid maksumäärasid tuleks kohaldada
  üksnes
  lõpptarbijate huvides ja nende kehtestamine peaks tagama erinevate maksukohustuslaste poolt tarnitud sarnaste kaupade ja osutatud teenuste võrdse kohtlemise. Neid tuleks seega kohaldada üldise huvi eesmärgi järjekindlaks saavutamiseks.

| (6) | Käibemaksusüsteemi praegune killustatus siseturul takistab väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) arengut. Selleks
  et vältida
  veelgi suuremat
  põhjendamatut keerukust ja sellega kaasnevat ettevõtluskulude suurenemist, eelkõige ühendusesiseses kaubanduses, ei tuleks lõplikus käibemaksusüsteemis lubada vähendatud maksumäärade kohaldamist selliste kaupade ja teenuste suhtes, mida saab kasutada majandustegevuse vahesisendina. Selliseid maksumäärasid tuleks kohaldada lõpptarbijate huvides ja nende kehtestamine peaks tagama erinevate maksukohustuslaste poolt tarnitud sarnaste kaupade ja osutatud teenuste võrdse kohtlemise. Neid tuleks seega kohaldada üldise huvi eesmärgi järjekindlaks saavutamiseks. |
| --- | --- |

(6)

Käibemaksusüsteemi praegune killustatus siseturul takistab väike- ja keskmise suurusega ettevõtjate (VKEd) arengut. Selleks
  et vältida
  veelgi suuremat
  põhjendamatut keerukust ja sellega kaasnevat ettevõtluskulude suurenemist, eelkõige ühendusesiseses kaubanduses, ei tuleks lõplikus käibemaksusüsteemis lubada vähendatud maksumäärade kohaldamist selliste kaupade ja teenuste suhtes, mida saab kasutada majandustegevuse vahesisendina. Selliseid maksumäärasid tuleks kohaldada lõpptarbijate huvides ja nende kehtestamine peaks tagama erinevate maksukohustuslaste poolt tarnitud sarnaste kaupade ja osutatud teenuste võrdse kohtlemise. Neid tuleks seega kohaldada üldise huvi eesmärgi järjekindlaks saavutamiseks.

Muudatusettepanek 10

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (6a) | Komisjon peaks looma koostöös liikmesriikidega tervikliku ja üldsusele kättesaadava liidu käibemaksuteabe veebiportaali ettevõtjatele, pöörates erilist tähelepanu liidusisese piiriülese ettevõtlusega tegelevate VKEde vajadustele ning kaubavahetuse hõlbustamisele ja õiguskindluse suurendamisele ühtsel turul. See mitmekeelne portaal peaks võimaldama kiiret, ajakohast ja täpset juurdepääsu asjaomasele teabele käibemaksusüsteemi rakendamise kohta eri liikmesriikides ning eelkõige mitmesuguste kaupade ja teenuste õigete käibemaksumäärade kohta eri liikmesriikides ja nullmäära kohaldamise tingimuste kohta. Selline portaal võib aidata vähendada ka praegusi suuri lahknevusi käibemaksu osas. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6a)

Komisjon peaks looma koostöös liikmesriikidega tervikliku ja üldsusele kättesaadava liidu käibemaksuteabe veebiportaali ettevõtjatele, pöörates erilist tähelepanu liidusisese piiriülese ettevõtlusega tegelevate VKEde vajadustele ning kaubavahetuse hõlbustamisele ja õiguskindluse suurendamisele ühtsel turul. See mitmekeelne portaal peaks võimaldama kiiret, ajakohast ja täpset juurdepääsu asjaomasele teabele käibemaksusüsteemi rakendamise kohta eri liikmesriikides ning eelkõige mitmesuguste kaupade ja teenuste õigete käibemaksumäärade kohta eri liikmesriikides ja nullmäära kohaldamise tingimuste kohta. Selline portaal võib aidata vähendada ka praegusi suuri lahknevusi käibemaksu osas.

Muudatusettepanek 11

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 6 b (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | (6b) | Mitmete liidu piires tegutsevate majandusharude keskmes on kestlik areng, mille aluseks on ühelt poolt keskkonnasäästlikum majandus ja teiselt poolt kaasav majanduskasv. Sellised valdkonnad on maapiirkondade ja ääremaade kestliku arengu seisukohast väga olulised, aidates kaasa nende majanduslikule ja sotsiaalsele taaselustamisele. Arvestades nende tihedat seotust sotsiaalsete, tervise-, keskkonna-, toitumis-, kultuuri- ja soolise võrdõiguslikkuse küsimustega, on nende konkreetsed tegevused täielikus kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“eesmärkide ja komisjoni eesmärkidega. Seetõttu peaksid liikmesriigid kasutama käesoleva direktiivi artikli 98 lõigetes 1 ja 2 pakutavaid võimalusi, tingimusel et nad järgivad selle põhimõtteid, võttes eelkõige arvesse mõju riigi rahandusele ja liidu eelarvele. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

(6b)

Mitmete liidu piires tegutsevate majandusharude keskmes on kestlik areng, mille aluseks on ühelt poolt keskkonnasäästlikum majandus ja teiselt poolt kaasav majanduskasv. Sellised valdkonnad on maapiirkondade ja ääremaade kestliku arengu seisukohast väga olulised, aidates kaasa nende majanduslikule ja sotsiaalsele taaselustamisele. Arvestades nende tihedat seotust sotsiaalsete, tervise-, keskkonna-, toitumis-, kultuuri- ja soolise võrdõiguslikkuse küsimustega, on nende konkreetsed tegevused täielikus kooskõlas strateegia „Euroopa 2020“eesmärkide ja komisjoni eesmärkidega. Seetõttu peaksid liikmesriigid kasutama käesoleva direktiivi artikli 98 lõigetes 1 ja 2 pakutavaid võimalusi, tingimusel et nad järgivad selle põhimõtteid, võttes eelkõige arvesse mõju riigi rahandusele ja liidu eelarvele.

Muudatusettepanek 12

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 7

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 7) | Selleks et säiliks liikmesriikide rahanduse usaldusväärsus ja et hoida ära makromajanduslikku tasakaalustamatust, tuleb tagada otstarbekas tulude tase. Kuna käibemaks on oluline tuluallikas, on riigieelarvete kaitsmiseks oluline kehtestada minimaalne kaalutud keskmise käibemaksumäär, mida liikmesriigid peavad alati järgima. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

7)

Selleks et säiliks liikmesriikide rahanduse usaldusväärsus ja et hoida ära makromajanduslikku tasakaalustamatust, tuleb tagada otstarbekas tulude tase. Kuna käibemaks on oluline tuluallikas, on riigieelarvete kaitsmiseks oluline kehtestada minimaalne kaalutud keskmise käibemaksumäär, mida liikmesriigid peavad alati järgima.

| (7) | Selleks et säiliks liikmesriikide rahanduse usaldusväärsus ja et hoida ära makromajanduslikku tasakaalustamatust, tuleb tagada otstarbekas tulude tase. Kuna käibemaks on oluline tuluallikas, on riigieelarvete
  ja liidu eelarve
  kaitsmiseks oluline kehtestada minimaalne kaalutud keskmise käibemaksumäär, mida liikmesriigid peavad alati järgima. |
| --- | --- |

(7)

Selleks et säiliks liikmesriikide rahanduse usaldusväärsus ja et hoida ära makromajanduslikku tasakaalustamatust, tuleb tagada otstarbekas tulude tase. Kuna käibemaks on oluline tuluallikas, on riigieelarvete
  ja liidu eelarve
  kaitsmiseks oluline kehtestada minimaalne kaalutud keskmise käibemaksumäär, mida liikmesriigid peavad alati järgima.

Muudatusettepanek 13

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Põhjendus 8

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 8) | Kuigi teatavates äärepoolseimates piirkondades on endiselt võimalik kohaldada erinevaid maksumäärasid, tuleb tagada, et harilik maksumäär on vähemalt 15 %. |

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

8)

Kuigi teatavates äärepoolseimates piirkondades on endiselt võimalik kohaldada erinevaid maksumäärasid, tuleb tagada, et harilik maksumäär on vähemalt 15 %.

| (8) | Kuigi teatavates äärepoolseimates piirkondades on endiselt võimalik kohaldada erinevaid maksumäärasid, tuleb tagada, et harilik maksumäär on vähemalt 15 %
  ja kõige rohkem 25 %
  . |
| --- | --- |

(8)

Kuigi teatavates äärepoolseimates piirkondades on endiselt võimalik kohaldada erinevaid maksumäärasid, tuleb tagada, et harilik maksumäär on vähemalt 15 %
  ja kõige rohkem 25 %
  .

Muudatusettepanek 14

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 1 a (uus)

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 97

| Kehtiv tekst | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Harilik maksumäär
  ei või olla madalam kui
  15 %. | | 1a) | Artikkel 97 asendatakse järgmisega: |

Kehtiv tekst

Muudatusettepanek

Harilik maksumäär
  ei või olla madalam kui
  15 %.

1a)

„Harilik maksumäär
  peab püsivalt olema vähemalt
  15 %
  ning mitte rohkem kui 25
   %.“

Muudatusettepanek 15

Muudatusettepanek 15

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 98 – lõige 2

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 2.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid kahele vähendatud maksumäärale lisaks kohaldada
  vähendatud
  maksumäära, mis on madalam kui
  5
  -protsendiline miinimummäär, ja maksuvabastust koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega. | | 2.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid kahele vähendatud maksumäärale lisaks kohaldada
  vähendatud
  maksumäära, mis on madalam kui
  5
  -protsendiline miinimummäär, ja maksuvabastust koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

2.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid kahele vähendatud maksumäärale lisaks kohaldada
  vähendatud
  maksumäära, mis on madalam kui
  5
  -protsendiline miinimummäär, ja maksuvabastust koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega.

2.   Erandina lõikest 1 võivad liikmesriigid kahele vähendatud maksumäärale lisaks kohaldada
  vähendatud
  maksumäära, mis on madalam kui
  5
  -protsendiline miinimummäär, ja maksuvabastust koos eelmises etapis tasutud käibemaksu mahaarvamisega.

Muudatusettepanek 16

Muudatusettepanek 16

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 2

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 98 – lõige 3 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Lõigete 1 ja 2 alusel kohaldatud vähendatud maksumääradest võivad kasu saada
  üksnes
  lõpptarbijad ja nende kohaldamine peab järjepidevalt teenima üldist huvi pakkuvat eesmärki. | | Lõigete 1 ja 2 alusel kohaldatud vähendatud maksumääradest võivad kasu saada lõpptarbijad ja nende kohaldamine peab järjepidevalt teenima üldist huvi pakkuvat eesmärki.
  Eelistada tuleb kaupu või teenuseid, mis toetavad üldist huvi, avaldades näiteks positiivset kultuurilist, sotsiaalset või keskkonnamõju. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Lõigete 1 ja 2 alusel kohaldatud vähendatud maksumääradest võivad kasu saada
  üksnes
  lõpptarbijad ja nende kohaldamine peab järjepidevalt teenima üldist huvi pakkuvat eesmärki.

üksnes

Lõigete 1 ja 2 alusel kohaldatud vähendatud maksumääradest võivad kasu saada lõpptarbijad ja nende kohaldamine peab järjepidevalt teenima üldist huvi pakkuvat eesmärki.
  Eelistada tuleb kaupu või teenuseid, mis toetavad üldist huvi, avaldades näiteks positiivset kultuurilist, sotsiaalset või keskkonnamõju.

Eelistada tuleb kaupu või teenuseid, mis toetavad üldist huvi, avaldades näiteks positiivset kultuurilist, sotsiaalset või keskkonnamõju.

Muudatusettepanek 17

Muudatusettepanek 17

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 100 – lõik -1 (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | Komisjon on volitatud muutma vajaduse korral IIIa lisa reguleerimisala rakendusaktiga, kui on tõendeid konkurentsimoonutuste kohta ning need õigustavad kaupade ja teenuste loetelu ajakohastamist. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon on volitatud muutma vajaduse korral IIIa lisa reguleerimisala rakendusaktiga, kui on tõendeid konkurentsimoonutuste kohta ning need õigustavad kaupade ja teenuste loetelu ajakohastamist.

Komisjon on volitatud muutma vajaduse korral IIIa lisa reguleerimisala rakendusaktiga, kui on tõendeid konkurentsimoonutuste kohta ning need õigustavad kaupade ja teenuste loetelu ajakohastamist.

Muudatusettepanek 18

Muudatusettepanek 18

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 100 – lõik 1

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| Komisjon esitab 31. detsembriks
  2026
  ning edaspidi iga
  viie
  aasta järel nõukogule aruande IIIa lisa kohaldamisala kohta, millele lisatakse vajadusel ettepanekud kõnealuse lisa muutmiseks. | | Komisjon esitab 31. detsembriks 
  2021
  ning edaspidi iga
  kahe
  aasta järel
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule aruande IIIa lisa kohaldamisala kohta, millele lisatakse vajadusel ettepanekud kõnealuse lisa muutmiseks. |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Komisjon esitab 31. detsembriks
  2026
  ning edaspidi iga
  viie
  aasta järel nõukogule aruande IIIa lisa kohaldamisala kohta, millele lisatakse vajadusel ettepanekud kõnealuse lisa muutmiseks.

2026

viie

Komisjon esitab 31. detsembriks 
  2021
  ning edaspidi iga
  kahe
  aasta järel
  Euroopa Parlamendile ja
  nõukogule aruande IIIa lisa kohaldamisala kohta, millele lisatakse vajadusel ettepanekud kõnealuse lisa muutmiseks.

2021

kahe

Euroopa Parlamendile ja

Muudatusettepanek 19

Muudatusettepanek 19

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Artikkel 1 – lõik 1 – punkt 5 a (uus)

Direktiiv 2006/112/EÜ

Artikkel 100a (uus)

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| | | 5a) | Lisatakse järgmine artikkel: |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

5a)

Lisatakse järgmine artikkel:

„Artikkel 100a

Komisjon loob koostöös liikmesriikidega tervikliku, mitmekeelse ja üldsusele kättesaadava liidu käibemaksuteabe veebiportaali, kus ettevõtjatel ja tarbijatel on võimalik kiiresti ja tulemuslikult saada täpset teavet käibemaksumäärade kohta, sealhulgas kaupade või teenuste vähendatud määrade ja maksuvabastuste kohta, ning kogu asjakohast teavet lõpliku käibemaksusüsteemi rakendamise kohta eri liikmesriikides.
  “

Muudatusettepanek 20

Muudatusettepanek 20

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa

Lisa

Direktiiv 2006/112/EÜ

IIIa lisa – rida 5 – veerg B

| Komisjoni ettepanek | | Muudatusettepanek |
| --- | --- | --- |
| 11.01 | | 11.01 |
| 11.02 | | 11.02 |
| 11.03 | | 11.03 |
| | | 11.04 |
| 11.05 | | 11.05 |
| 47.00.25 | | 47.00.25 |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

11.01

11.01

11.02

11.02

11.03

11.03

11.04

11.04

11.05

11.05

47.00.25

47.00.25

Muudatusettepanek 21

Muudatusettepanek 21

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa

Lisa

Direktiiv 2006/112/EÜ

IIIa lisa – rida 7 – veerud C ja D

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| Jalgrataste, lapsevankrite ja invasõidukite tarnimine, rentimine, hooldus ja remont | 30.92 |
| 33.17.19 |
| 47.00.65 |
| | 47.00.75 |
| | 77.21.10 |
| | 77.29.19 |
| | 95.29.12 |
| Sõiduautode ja muude peamiselt vähem kui 10 reisija veoks ette nähtud mootorsõidukite (sh universaalid ja võidusõiduautod) tarnimine, välja arvatud sädesüütemootoriga sõidukid või survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel- ja pooldiiselmootoriga) sõidukid | 29.10.24 |
| 45.11.2 |
| 45.11.3 |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

Jalgrataste, lapsevankrite ja invasõidukite tarnimine, rentimine, hooldus ja remont

30.92

33.17.19

47.00.65

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

Sõiduautode ja muude peamiselt vähem kui 10 reisija veoks ette nähtud mootorsõidukite (sh universaalid ja võidusõiduautod) tarnimine, välja arvatud sädesüütemootoriga sõidukid või survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel- ja pooldiiselmootoriga) sõidukid

Sõiduautode ja muude peamiselt vähem kui 10 reisija veoks ette nähtud mootorsõidukite (sh universaalid ja võidusõiduautod) tarnimine, välja arvatud sädesüütemootoriga sõidukid või survesüütega sisepõlemis-kolbmootoriga (diisel- ja pooldiiselmootoriga) sõidukid

29.10.24

29.10.24

45.11.2

45.11.2

45.11.3

45.11.3

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Jalgrataste, lapsevankrite ja invasõidukite tarnimine, rentimine, hooldus ja remont | 30.92 |
| 33.17.19 |
| 47.00.65 |
| | 47.00.75 |
| | 77.21.10 |
| | 77.29.19 |
| | 95.29.12 |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Jalgrataste, lapsevankrite ja invasõidukite tarnimine, rentimine, hooldus ja remont

30.92

33.17.19

47.00.65

47.00.75

77.21.10

77.29.19

95.29.12

Muudatusettepanek 22

Muudatusettepanek 22

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Ettepanek võtta vastu direktiiv

Lisa

Lisa

Direktiiv 2006/112/EÜ

IIIa lisa – rida 10 – veerud C ja D

| Komisjoni ettepanek |
| --- |
| puudub | puudub |

Komisjoni ettepanek

Komisjoni ettepanek

puudub

puudub

puudub

puudub

| Muudatusettepanek |
| --- |
| Südamerütmiaparaadid; kuuldeaparaadid | 26.60.14 |

Muudatusettepanek

Muudatusettepanek

Südamerütmiaparaadid; kuuldeaparaadid

Südamerütmiaparaadid; kuuldeaparaadid

26.60.14

26.60.14

---

(1)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

1

(2)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele käibemaksu tegevuskava kohta – „Ühtse ELi käibemaksuala suunas – On aeg otsustada“(COM(2016)0148, 7.4.2016).

2

(3)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Käibemaksu tegevuskava järelmeetmetest – ühtse ELi käibemaksuala suunas – aeg tegutseda“(COM(2017)0566, 4.10.2017).

3

(4)  ELT L 347, 11.12.2006, lk 1.

4

(5)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele käibemaksu tegevuskava kohta – „Ühtse ELi käibemaksuala suunas – On aeg otsustada“(COM(2016)0148, 7.4.2016).

5

(6)  Komisjoni teatis Euroopa Parlamendile, nõukogule ning Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomiteele „Käibemaksu tegevuskava järelmeetmetest – ühtse ELi käibemaksuala suunas – aeg tegutseda“(COM(2017)0566, 4.10.2017).

6

(7)  
  COM(2015)0192.

7

COM(2015)0192.

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/222 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/222

---

P8_TA(2018)0379

ELi Kriminaalõigusalase Koostöö Amet (Eurojust) ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta (COM(2013)0535 – C7-0240/2013 – 2013/0256(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 011/26)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0535), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2013)0535),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 85, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0240/2013), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 85, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C7-0240/2013),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Tšehhi Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt seadusandliku akti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A8-0320/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning eelarvekontrollikomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A8-0320/2017),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab parlamendi ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2013)0256

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/... Euroopa Liidu Kriminaalõigusalase Koostöö Ameti (Eurojust) kohta ning millega asendatakse ja tunnistatakse kehtetuks nõukogu otsus 2002/187/JSK

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/1727) lõplikule kujule).

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/224 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/224

---

P8_TA(2018)0380

Arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikune tunnustamine ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus, mis käsitleb arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist (COM(2016)0819 – C8-0002/2017 – 2016/0412(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 011/27)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0819), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2016)0819),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõike 1 teise lõigu punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0002/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artikli 82 lõike 1 teise lõigu punkti a, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0002/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Tšehhi Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Tšehhi Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 20. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A8-0001/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodanikuvabaduste, justiits- ja siseasjade komisjoni raportit ning majandus- ja rahanduskomisjoni ja õiguskomisjoni arvamusi (A8-0001/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

P8_TC1-COD(2016)0412

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb arestimis- ja konfiskeerimisotsuste vastastikust tunnustamist

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/1805) lõplikule kujule).

---

| 13.1.2020 | ET | Euroopa Liidu Teataja | C 11/226 |
| --- | --- | --- | --- |

13.1.2020

ET

Euroopa Liidu Teataja

C 11/226

---

P8_TA(2018)0381

Isikustamata andmete vaba liikumine Euroopa Liidus ***I

Euroopa Parlamendi 4. oktoobri 2018. aasta seadusandlik resolutsioon ettepaneku kohta võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus raamistiku kohta isikustamata andmete vabaks liikumiseks Euroopa Liidus (COM(2017)0495 – C8-0312/2017 – 2017/0228(COD))

(Seadusandlik tavamenetlus: esimene lugemine)

(2020/C 011/28)

Euroopa Parlament,

| — | võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0495), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse komisjoni ettepanekut Euroopa Parlamendile ja nõukogule (COM(2017)0495),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0312/2017), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 2 ja artiklit 114, mille alusel komisjon esitas ettepaneku Euroopa Parlamendile (C8-0312/2017),

| — | võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõiget 3,

| — | võttes arvesse Prantsusmaa Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Prantsusmaa Senati poolt protokolli nr 2 (subsidiaarsuse ja proportsionaalsuse põhimõtte kohaldamise kohta) alusel esitatud põhjendatud arvamust, mille kohaselt õigusakti eelnõu ei vasta subsidiaarsuse põhimõttele,

| — | võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. veebruari 2018. aasta arvamust (1), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse Euroopa Majandus- ja Sotsiaalkomitee 15. veebruari 2018. aasta arvamust (1),

| — | pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega, |
| --- | --- |

—

pärast konsulteerimist Regioonide Komiteega,

| — | võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse vastutava komisjoni poolt kodukorra artikli 69f lõike 4 alusel heaks kiidetud esialgset kokkulepet ja nõukogu esindaja poolt 29. juuni 2018. aasta kirjas võetud kohustust kiita Euroopa Parlamendi seisukoht heaks vastavalt Euroopa Liidu toimimise lepingu artikli 294 lõikele 4,

| — | võttes arvesse kodukorra artiklit 59, |
| --- | --- |

—

võttes arvesse kodukorra artiklit 59,

| — | võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A8-0201/2018), |
| --- | --- |

—

võttes arvesse siseturu- ja tarbijakaitsekomisjoni raportit ning tööstuse, teadusuuringute ja energeetikakomisjoni arvamust (A8-0201/2018),

| 1. | võtab vastu allpool toodud esimese lugemise seisukoha; |
| --- | --- |

1.

| 2. | palub komisjonil ettepaneku uuesti Euroopa Parlamendile saata, kui komisjon asendab oma ettepaneku, muudab seda oluliselt või kavatseb seda oluliselt muuta; |
| --- | --- |

2.

| 3. | teeb presidendile ülesandeks edastada Euroopa Parlamendi seisukoht nõukogule ja komisjonile ning liikmesriikide parlamentidele. |
| --- | --- |

3.

---

(1)  ELT C 227, 28.6.2018, lk 78.

---

P8_TC1-COD(2017)0228

Euroopa Parlamendi seisukoht, vastu võetud esimesel lugemisel 4. oktoobril 2018. aastal eesmärgiga võtta vastu Euroopa Parlamendi ja nõukogu määrus (EL) 2018/..., mis käsitleb isikustamata andmete Euroopa Liidus vaba liikumise raamistikku

(Kuna Euroopa Parlament ja nõukogu jõudsid kokkuleppele, vastab Euroopa Parlamendi seisukoht õigusakti (määrus (EL) 2018/1807) lõplikule kujule).

---